Prikaz govora poslanice Snežana Bogosavljević-Bošković\nPoštovani predsedavajući, gospodine ministre sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, ovlašćen predstavnik poslaničke grupe SPS izneo je jasan stav naše poslaničke grupe i na argumentovan način obrazložio zbog čega će poslanička grupa SPS podržati sve predložene zakone iz oblasti obrazovanja, a koji su predmet debate današnjeg skupštinskog zasedanja.\nIz seta predloženih zakona, o kojima danas govorimo, ja želim posebno da se osvrnem na Predlog zakona o žigovima. Naime, nakon desetogodišnje primene važećeg zakona, predlaže se novi sa namerom da se uredi i unapredi postupak u ostvarivanju prava i zaštite u oblasti žigova, a u skladu sa najboljim praktičnim iskustvima i pozitivnim pravnim rešenjima. Predložen zakon je izuzetno važan i iz domena je zakona kojima se štite prava intelektualne svojine.\nPodsetiću vas da samo pre nekoliko meseci usvojili važne zakone kojima se unapređuje pravna zaštita i nekih drugih oblika intelektualne svojine, kao što su patenti, autorska i srodna prava i topografija poluprovodničkih proizvoda. Zato za novi Zakon o žigovima mogli bismo reći da je on u stvari nastavak dobre prakse i posvećenosti resornog ministarstva i Zavoda za intelektualnu svojinu u postupku predlaganja pravnih akata kojima će se ostvariti najviši stepen zaštite svih vidova intelektualne svojine.\nPredloženim zakonom propisuje se precizan pravni okvir u postupku registrovanja i zaštite žiga kojim se zapravo pravno reguliše znak, a koji u prometu služi za razlikovanje roba ili usluga jednog fizičkog ili pravnog lica od iste ili slične robe ili usluga drugog fizičkog ili pravnog lica.\nIzuzetno je važno to što žig kao pravno zaštićen znak, reč, logo ili njihova kombinacija može biti validan neograničeno dugo naravno pod uslovom da se ispravno koristi i održava. Uz to, važna je i činjenica da zaštićen znak povezan sa popularnim imenom, tj. brendom može biti od ogromne važnosti za vlasnika.\nNaime, pravna zaštita roba i usluga putem žiga iako nije obavezna uvek je dobrodošla jer nudi brojne koristi za njegovog vlasnika kao što je na primer isključivo pravo titulara ili monopola da svojim žigom obeleži svoju robu ili svoje usluge u prometu i na teritoriji zemlje gde je ta zaštita priznata.\nKoliki je značaj žigova najbolje se može uočiti kroz posmatranje potrošačke kulture jer registrovan žig često je garancija kvaliteta, ali i eventualnog životnog stila. Stoga nema dileme, žig je moćno komercijalno oruđe za osiguravanje prepoznatljivosti na tržištu, sigurno i stabilno poslovanje, postizanje dobrih ekonomskih i ukupnih poslovnih rezultata.\nDa je to tako ilustrovaću samo jednim primerom svima nama dobro poznatom, a to je čuveni zaštitni znak „Koka Kole“ koji ima svetsku reputaciju i prepoznatljivost, dugu tradiciju i deo je poslovne politike i uspeha ove kompanije.\nU Srbiji u proteklim decenijama i godinama naše kompanije i pojedinci ostvarili su pravo zaštite žiga. Od dvadesetih godina prošlog veka kada je ustanovljen Registar žigova u našoj zemlji do danas registrovano je oko 75 hiljada žigova, od kojih je njih oko 25 hiljada još uvek u važnosti. Inače, najviše žigova imaju velike kompanije koje imaju u stvari dugu tradiciju u zaštiti poput na primer „Galenike“, „Soko štarka“, „Pionira“, „Bambija“, „Jafe“ iz Crvenke, „Merime“, danas „Henkela“ iz Kruševca i drugih.\nOve kompanije su vlasnice i najstarijih žigova registrovanih u našoj zemlji koji su još u važnosti, ali moram da kažem i to da među njima ipak najstariji žig je žig kompanije „Merima“, danas „Henkel“ i to za naše sapune, pri čemu je posebno poznat zaštitni znak ili žig za dečiji sapun.\nSve ovo nedvosmisleno govori da se radi o izuzetno važnom Predlogu zakona. Novi Zakon o žigovima mogli bismo reći da je savremen i moderan, pa i evropski jer je usklađen sa brojnim propisima koji su iz ove oblasti, aktuelni su i u primeni su u zemljama članicama EU.\nPored neophodnih usklađivanja sa relevantnim međunarodnim dokumentima izuzetno je dobro i to što se ovim zakonom uklanjaju nedostaci terminološke prirode, a koji su ukočeni u toku primene važećeg zakona. Važna novina ovog zakona je ta što se uvodi sistem prigovora u postupku ispitivanja prijave žiga, pored sistema prigovora, odnosno sistema ispitivanja razloga za odbijanje prijave žiga po službenoj dužnosti. Ovo predloženo rešenje je u skladu sa pozitivnim zakonodavstvom i s tim u vezi dobrim praktičnim rezultatima u zemljama EU.\nDobro je i što se ovim zakonom propisuje obaveza uvođenja elektronskog registra žigova čime se moderna dostignuća informacione tehnologije integrišu i u ovu izuzetno važnu oblast zaštite intelektualne svojine.\nUz niz i drugih novina koje donosi predloženi zakon, a koje će zasigurno imati pozitivan efekat na brže, bolje i efikasnije ostvarivanje prava zaštite žiga, smatram da je izuzetno važno i to što se zakonom reguliše efikasan i precizan postupak u slučaju povrede prava žiga.\nTakođe, sva predložena rešenja u ovom zakonu su, nema sumnje u funkciji jačanja pravne sigurnosti nosioca prava, kako u momentu registrovanja žiga, tako i u slučajevima pokretanja postupka kada je to pravo ugroženo. Ali, ne treba izgubiti iz vida da ovakav pristup izradi ovog zakona svakako je i u funkciji jačanja tržišne konkurencije i to poštene tržišne konkurencije na našem tržištu.\nU tom smislu, uverena sam da će poseban doprinos, istina indirektan, primene ovog zakona biti stvaranje novih privrednih subjekata u našoj zemlji. Zbog toga, kao i zbog svega onoga što sam već istakla, poslanička grupa Socijalističke partije Srbije podržaće Predlog Zakona o žigovima, kao i sve druge predložene zakone iz oblasti obrazovanja, a koji su predmet današnje skupštinske debate. Zahvaljujem na pažnji.\nPoštovani narodni poslanici, podržavam odluku Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava koji je prihvatio obrazloženje Vlade i predložio Narodnoj skupštini da se amandman kojim se osporava Projekat urbanog razvoja sa izgradnjom nacionalnog stadiona ne prihvati.\nSmatram da je Predlog budžeta za 2020. godinu dobro planiran i korektno raspoređen po sektorima, tj. da su u predloženoj raspodeli budžetskih sredstava uzete u obzir potrebe da se, pre svega, obezbedi sigurno i stabilno finansiranje tekućeg rada, ali i da se obezbede sredstva za dalja ulaganja u investicije u svim sektorima, i u sektoru prosvete, u sektoru zdravstva, privrede, sporta, kulture, zaštite životne sredine.\nDa je to tako, ilustrovaću primerom sektora iz kog ja dolazim, a o kome se u protekloj skupštinskoj raspravi nije mnogo govorilo. Naime, moja matična kuća kada se radi o profesionalnoj opredeljenosti je fakultet i naučno-istraživačka zajednica našeg društva i ja želim ovom prilikom posebno da se osvrnem na razdeo budžeta koji se tiče sredstava opredeljenih za nauku u narednoj 2020. godini.\nNema sumnje, Vlada Republike Srbije prepoznaje nauku kao posebno značajan sektor za društveni razvoj i kao glavni pokretač privrednih aktivnosti. Otuda je Predlogom zakona o budžetu za 2020. godinu za sektor nauke, tehnološkog razvoja i inovacija opredeljeno oko 21 milijarda dinara, što je za 500 miliona više nego u tekućoj 2019. godini. Najveći deo ovih sredstava, to jest dve trećine istih ili oko 14,4 milijarde planirano je za finansiranje naučno-istraživačkog rada kroz projekte odobrene od strane resornog ministarstva. To je izuzetno važno i za našu naučno-istraživačku zajednicu. To znači kontinuitet u sigurnom, stabilnom i predvidivom finansiranju nauke i istraživanja.\nPred toga, za nauku, tehnološki razvoj i inovacije predloženo je povećanje sredstava u Fondu za inovacione delatnosti i to za nešto više od 15%, tako da će budžet ovog Fonda u narednoj godini biti oko 1.260.000.000,00 dinara. Predlog je i da se povećaju sredstva Fonda za nauku i to za 100%, tako da u narednoj 2020. godini možemo računati na duplo veća sredstva nego u ovoj godini, tačnije na iznos od milijardu dinara.\nUz sve ovo, za podršku učešća naučnih radnika na međunarodnim naučno-istraživačkim projektima, poput Programa EU „Horizont 2020“, planirane su dotacije u iznosu od oko 2,4 milijarde dinara. Sve ovo nedvosmisleno govori da je namera Vlade Republike Srbije da se budžetom za narednu godinu osigura stabilno i sigurno finansiranje naučnih istraživanja, ali i da se obezbede dodatna sredstva za nove projekte i nove učesnike istraživače.\nVerujem da će među novim učesnicima biti dosta mladih koji će, nakon završetka studija, svoje profesionalne karijere vezivati za naše fakultete, naučne institucije, istraživačke centre.\nPodsetila bih vas ovom prilikom da je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u proteklom periodu već uključilo 1.179 mladi istraživača u tekuće naučno-istraživačke projekte, a da je u toku i treći poziv za još 100 mladih naučnih radnika.\nOsim toga, smatram da je izuzetno važno što se predloženim budžetom planiraju sredstva i za dalja ulaganja u razvoj inovacione infrastrukture, kao što su sredstva za završetak Data centra u Kragujevcu, sredstva za završetak naučno-tehnoloških parkova u Nišu i Novom Sadu.\nUz to, plan je da se budžetom predviđenim za 2020. godinu započne i sa novim projektima i novim aktivnostima, poput projekta izgradnje obrazovno-istraživačkog centra u Beloj Crkvi i projektom osnivanja i razvoja Centra za popularizaciju nauke u Valjevu.\nUz sigurno finansiranje naučno-istraživačkog rada, smatram da je jasno da je namera Vlade Republike Srbije da se u narednoj 2020. godini nastavi sa ulaganjima u poboljšanje infrastrukture, kao i poboljšanje materijalne i tehničke opremljenosti naših naučnih institucija.\nDobro je i to što se predloženim budžetom planiraju i veća sredstva za rad centra čiji je osnovni zadatak promocija i popularizacija nauke.\nKada se svemu ovome doda povećanje plata zaposlenih u nauci za 10% kao posledicu pozitivnih rezultata ukupne ekonomije naše zemlje, jasno je da naša naučno-istraživačka zajednica ima mnogo razloga da bude zadovoljna predloženim budžetom za 2020. godinu.\nZbog svih navedenih argumenata, kao i argumenata koje su istakle moje kolege, a tiču se drugih sektora, poslanička grupa SPS podržava Predlog zakona o budžetu za 2020. godinu, uverena da je on u najboljem interesu našeg društva i građana Republike Srbije. Zahvaljujem na pažnji.\nPoštovani potpredsedniče, gospodine ministre sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, tema današnje parlamentarne debate ovog skupštinskog zasedanja su izuzetno važni zakoni iz oblasti prava intelektualne svojine, i to predlozi zakona koji se odnose na izmene i dopune važećih zakona, a tiču se patenata, autorskih i srodnih prava i topografije poluprovodničkih proizvoda.\nPoštovani predsedavajući, gospodo ministri sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, tema parlamentarne debate ovog skupštinskog zasedanju su izuzetno važni zakoni iz oblasti obrazovanja, kulture, bezbednosti, kao i važni predlozi zakona kojima se potvrđuju međunarodni sporazumi, ugovori, protokoli i konvencije iz više različitih oblasti društvenog i privrednog života.\nUz svo uvažavanje predloženih zakona, imajući u vidu da je ovlašćen predstavnik naše poslaničke grupe prof. Žarko Obradović izneo stav poslaničke grupe SPS o većini predloženih zakona, ja ću u skladu sa tim, kao i raspoloživim vremenom osvrnuti se na dva predloga zakona – Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o učeničkom i studentskom standardu, kao i Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o Srpskoj književnoj zadruzi.\nObzirom da dolazim sa univerziteta, smatram da je Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o učeničkom i studentskom standardu izuzetno važan i vredan, jer se njime propisuju pitanja koja znače uređenje i unapređenje sistema pružanja materijalne podrške učenicima i studentima. Za mnoge od njih i naravno njihove roditelje veoma je značajna podrška u vidu učeničkih i studentskih stipendija i kredita, smeštaja u učeničkim i studentskim domovima, kao i mogućnost korišćenja odmarališta za odmor i rekreaciju.\nPodsetiću vas da je, na primer, u protekloj školskoj godini Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja finansiralo u mesečnim iznosima 12.200 učeničkih stipendija, oko 21.000 studentskih stipendija i kredita i oko 1.000 stipendija za izuzetno nadarene učenika i studente. Uz to u sistemu učeničkog i studentskog standarda Ministarstvo prosvete finansira i 63 ustanove, među kojima su domovi učenika, škole sa domovima učenika, kao i devet studentskih centara. Veoma je važno da i ubuduće naši učenici i studenti mogu računati na ovu vrstu podrške u toku svog školovanja.\nTakođe, potrebno je da se stipendiranjem i nadalje nastavi sa podržavanjem i podsticanjem razvoja izuzetno nadarenih učenika i studenata. Važno je i da sistem raspodele sredstava namenjenih za ovu svrhu bude precizan, bude pravičan i efikasan.\nTakođe, smatram da je važna i namena predlagača da se našim učenicima i studentima uz odmor u odmaralištima koja su njima namenjena ponude i drugi programi vezani za neformalno obrazovanje i usavršavanje kroz seminare, konferencije, obuke i slično.\nZbog svega navedenog, smatra da će primena predloženog zakona doprineti da se naše obrazovanje u značajnoj meri unapredi, bude dostupnije za što veći broj učenika i studenata, efikasno i da bude još kvalitetnije.\nDrugi zakon na koji želim da se osvrnem je zakon o izmenama i dopunama Zakona o Srpskoj književnoj zadruzi. Smatram da je ovaj zakon izuzetno značajan, da je vredan pažnje u pohvale, budući da pravno reguliše pitanja važna za opstanak i rad Srpske književne zadruge, jedne od ključnih ustanova nacionalne kulture.\nPodsetiću vas, Srpska književna zadruga je naša najstariji izdavač. Osnovana je 1892. godine. Njeni osnivači su bili naši najumniji i najuticajniji ljudi iz tog vremena. Prvi predsednik Srpske književne zadruge je bio Stojan Novaković, državnik, naučnik, književnih. Prvi potpredsednik je bio naš čuveni pesnik Jovan Jovanović Zmaj.\nZa 127 godina, od osnivanja, do danas, Srpska književna zadruga jedino nije radila za vreme okupacije u Prvom svetskom ratu i zbog toga se danas sa pravom kaže da je ona ta koja povezuje tri veka.\nPrepoznatljiva je po tradicionalnim godišnjim izdanjima, tzv. kola ili plave knjige, kao najstarije i najznačajnije edicije srpske književnosti i srpske kulture. Do sada je izašlo 109 kola sa ukupno 734 numerisane knjige.\nPored kola, Srpska književna zadruga je ostvarila zapažene rezultate i u objavljivanju drugih edicija, kao što je na primer „Istorija srpskog naroda“ u deset tomova, „Srpska književnost“ u 100 knjiga ili „Stara srpska književnost“ u 24 knjige.\nSrpska književna zadruga je prepoznatljiva i po tome što su njenu upravu i autorske timove uvek činili naši najeminentniji književnici, profesori i naučni radnici. Dakle, nema sumnje, radi se o izuzetnom nacionalnom izdavačkom brendu koji ima izuzetno veliku vrednost, važnu za očuvanje nacionalnog i kulturnog identiteta srpskog naroda.\nDanas je opstanak Srpske književne zadruge doveden u pitanje, obzirom da njena izdavačka delatnost nije bazirana na tržišnim i komercijalnim osnovama, te je u savremenim uslovima potrebno redefinisati njen status i obezbediti dodatne izvore finansiranja. U tom smislu, želim da pohvalim Ministarstvo kulture, da pohvalim predložen zakon, jer je upravo on taj koji će obezbediti rešenje pitanja statusa Srpske književne zadruge, koji će obezbediti i dodatne izvore finansiranja i u krajnjoj liniji, očuvanje i nastavak rada srpske književne zajednice u godinama koje su pred nama.\nPolazeći od navedenog, a posebno ceneći i uvažavajući našu kulturu, tradiciju i istoriju, poslanička grupa SPS će podržati Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o srpskoj književnoj zadruzi, kao i sve druge zakone iz objedinjenog pretresa ovog skupštinskog zasedanja. Hvala na pažnji.\nPoštovani predsedavajući, gospodo ministri sa saradnicima, uvaženi narodni poslanici, prethodni govornici iz moje poslaničke grupe izneli su jasno stav SPS i na argumentovan način obrazložili zbog čega ćemo mi podržati Predlog budžeta za 2019. godinu, kao i sve prateće zakone koji su tema parlamentarne debate ovog skupštinskog zasedanja.\nObzirom da je moja matična kuća, kada se radi o profesionalnoj opredeljenosti, fakultet i naučno-istraživačka zajednica našeg društva, želim posebno da se osvrnem na jedan sasvim nov Predlog zakona koji danas razmatramo u kontekstu pratećih zakona.\nRadi se o Predlogu zakona o Fondu za nauku Republike Srbije. Smatram da je ovaj predlog zakona izuzetno važan i da je on uz uključivanje hiljadu mladih doktoranata u tekuće naučno-istraživačke projekte, među najvrednijim rezultatima rada resornog ministarstva u protekloj godini.\nZakonom o fondu propisuje se pravni okvir za uspostavljanje Fonda za nauku čiji je prevashodan cilj da se osigura stabilno, predvidivo i održivo finansiranje naučno-istraživačkih projekata.\nSmatram da je izuzetno važno i to što se usvajanjem ovog zakona stvaraju i pravne pretpostavke za sprovođenje neophodnih reformi u našoj naučno- istraživačkoj zajednici.\nU našoj zajednici prepoznata je potreba za reformama, kao i potreba da se našim naučnim institucijama osigura stabilnost u radu. Zbog toga smatram da je izuzetno važno i to što se kao novina planira i institucionalno finansiranje institucija čija je pretežna delatnost nauka i istraživanje.\nDakle, jasno je da je politika Vlade i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja da se očuvaju i osnaže naši naučni instituti, ali i da se naši naučni istraživački potencijali dalje razvijaju i adekvatno koriste.\nPoštovani narodni poslanici, nema sumnje, naš najvredniji naučni potencijal su naši istraživači. Našu naučnu zajednicu danas čini 16.592 istraživača, od kojih oko 62% ili nešto više od deset hiljada istraživača su doktori nauka. Naši doktori nauka i istraživači rade pretežno na fakultetima i naučnim institutima, a mali broj ih je angažovan i u nefinansijskom, tj. poslovnom sektoru.\nVažan naučni resurs Srbije su i savremene i dobro opremljene laboratorije fakulteta i instituta, naučni centri, ogledna poljoprivredna dobra i mnogi drugi materijalni resursi u koje su proteklih godina uložena značajna finansijska sredstva.\nDa naša naučna zajednica ima izvanredan istraživački potencijal, svedoče brojni naši naučni rezultati od kojih, ne mali broj publikovan je u vodećim međunarodnim naučnim časopisima. Pominjem ovaj deo rezultata, jer je njihovom objavljivanju prethodila pozitivna recenzija od strane najeminentnijih stručnjaka za određenu naučnu oblast. Mnoge naše naučne rezultate citiraju naše kolege iz drugih zemalja, a mnogi od njih su korišćeni i za postavljanje novih hipoteza u njihovim istraživanjima.\nVažni rezultati naše naučne zajednice su i patenti, nova tehničko-tehnološka rešenja. Na primer, nove tehnologije u prehrambenoj industriji, nove sorte bilja i razne inovacije u mnogim naučnim oblastima važne za ekonomski i svaki drugi prosperitet jednog društva.\nRezultat naše naučne zajednice je i visoka pozicija naših univerziteta na listama kojima se prikazuju rejtinzi svetskih univerziteta. Podsetiću vas da je Beogradski univerzitet na prestižnoj Šangajskoj listi rangiran među 400 najboljih od preko 25 hiljada svetskih univerziteta. Posebno visoko Beogradski univerzitet rangiran je u oblasti nauke o hrani, tehnologije i hrane, gde zauzima izvanredno 42 mesto.\nPoštovani narodni poslanici, uz svaki naš vrhunski naučni rezultat utkano je mnogo znanja, truda, objavljenih radova u vodećim svetskim časopisima, entuzijazma mladih i talentovanih istraživača, naučnih saradnika i posvećenosti univerzitetskih profesora. Onda je jasno zbog čega Predlog zakona o fondu za nauku zavređuje i pažnju i pohvalu, jer on pruža nove i veće mogućnosti za našu naučnu zajednicu da ostvari svoje istraživačke ciljeve u oblasti osnovnih, razvojnih i tehnoloških programa kroz četvorogodišnje, dvogodišnje ili jednogodišnje projekte.\nUverena sam da će naša istraživanja i reformski procesi koji slede doprineti jačoj sponi nauke i našeg društva, jer verujem da je zajednički cilj svih nas, da naše društvo bude društvo znanja, a da naši naučni rezultati budu stožeri ekonomskog rasta, unapređenja konkurentnosti naše privrede, društvenog i kulturnog napretka i to sve sa ciljem poboljšanja standarda i kvaliteta života svih naših građana.\nZbog toga, Socijalistička partija Srbije pruža snažnu podršku nauci i svim nastojanjima da se ona vrati na pijedestal koji joj u našem društvu i pripada. Zahvaljujem.


Ministarstvo: Neće biti kašnjenja prilikom isplate naknade za porodiljsko odsustvo\n► Ministarstvo: Neće biti kašnjenja prilikom isplate naknade za porodiljsko\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije saopštilo je danas da neće biti kašnjenja prilikom isplate naknade za porodiljsko odsustvo.\n"Nema razloga za brigu. Kašnjenja koja su se događala u ranijem periodu neće se dešavati", izjavio je v.d. pomoćnika resornog ministra u Sektoru za brigu o porodici i socijalnu zaštitu Miloš Janković, a prenosi se u saopštenju.\nOn je kazao da su isplate ranije kasnile po tri, šest ili 10 meseci, da su postojali različiti sporovi i primedbe na rad, ali da je sada to izmenama Zakona o podršci porodici promenjeno i predviđeno da država, odnosno resorno ministarstvo uplaćuje direktno na račun porodiljama i te isplate će ubuduće biti isplaćivane između 20. do 25. u mesecu, za prethodni mesec.\n"Niko neće biti oštećen. Porodilje sada imaju sigurnost jer država uplaćuje sredstva direktno na njihov račun i one ne moraju više da brinu da li zavise od volje poslodavca, njegove likvidnosti ili želje da zatvori firmu", rekao Janković.\nZakonom o finansijskoj podršci porodici sa decom propisano je da Ministarstvo nadležno za socijalna pitanja, iz sredstava obezbeđenih u budžetu Srbije, vrši isplatu mesečnih iznosa naknade zarade, na tekući račun korisnika.\nZa porodiljska odsustva koja su započeta od 1. jula 2018. godine i kasnije, isplata naknade zarade vršiće se na navedeni način, u periodu 20. do 25. u mesecu za prethodni mesec. Postupak ostvarivanja prava po novom Zakonu je pojednostavljen.\nSrpski pokret Dveri saopštio je juče da će isplate za porodilje bez obzira na obećanje resornog ministarstva i usvajanje zakona ipak kasniti i da će julsku naknadu porodilje dobiti 25. avgusta.\nporodiljsko odsustvo /\n29.07.2018, 09:27h S tim da... Preporuči\n"Ministarstvo: Neće biti kašnjenja prilikom isplate naknade za porodiljsko odsustvo..."... - s tim pa porodilje lepo stanu red pred nadležnim šalterima (i ne guraju se, naravno) i popune nešto malo formulara...\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević kazao je danas da je u Srbiji bilo 76 slučajeva trgovine ljudima i da su najčešće žrtve žena i deca.\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević danas je izjavio da će ministarstvo sve učiniti, u okviru svojih nadležnosti, kako bi porodicama stradalih na...


izvoz – Bankar.me\nSeptember 30, 2020 Članci, CRNA GORA, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nSpoljnotrgovinska razmjena Crne Gore od januara do kraja avgusta ove godine iznosila je 1,61 milijardu i za 375 miliona ili 18,8 odsto je manja nego u istom periodu prošle godine, pokazuju jučerašnji podaci Uprave za statistiku\nKoliko izvozi koja država?\nSeptember 5, 2015 MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI 0\nNaučnici s univerziteta u Harvardu izradili su interaktivnu infografiku koja vizualno predstavlja svjetsku trgovačku razmjenu. Ovaj projekt nazvali su Globe of Economic Complexity.\nNeko želio da prevari Ruse a svi ispaštaju\nNovember 20, 2014 SVE VIJESTI, TRGOVINA 0\nPreduzeća Gradina kompani, Pantomarket i Nani-prom juče su saopštili “Vijestima” da oni uopšte nijesu izvozili u zemlje carinske unije Rusije, Bjelorusije i Kazahstana. Goranović je imao mali izvoz svojih proizvoda u Bjelorusiju. Iz Mesoprometa nijesu poslali odgovor, a sa nekim odgovornim iz Interprodukta “Vijesti” nijesu uspjeli stupiti u kontakt.\nCrnogorsko meso i dalje ne može u Rusiju\nNovember 17, 2014 SVE VIJESTI, TRGOVINA 0\nRuska veterinarska uprava još uvijek nije dala zeleno svijetlo za uvoz mesnih prerađevina iz Crne Gore. Na sajtu Veterinarske uprave Rusije i dalje šest crnogorskih kompanija ima status “privremeno ograničiti” i nema pravo da izvozi prerađevine od mesa u Rusiju. Privremena zabrana, kako je objavljeno na sajtu ruske veterinarske uprave, …\nRusija će blokirati uvoz mesa iz Crne Gore?\nRuska veterinarska i fitosanitarna služba Roseljhoznadzor mogla bi da zabrani uvoz mesa iz Crne Gore u Rusiju zbog reeksporta evropskih proizvoda. To je agenciji Ria novosti izjavio šef veterinarske službe Sergej Dankvert, koji je uporedio problem isporuke mesa iz Crne Gore u Rusiju sa situacijom sa Moldavijom.\nMONSTAT: Pala spoljnotrgovinska razmjena za prva četiri mjeseca\nMay 26, 2014 Ekonomija, MAKRO, SVE VIJESTI, TRGOVINA 0\nUkupna spoljnotrgovinska razmjena Crne Gore za period januar-april 2014. godine, prema preliminarnim podacima MONSTAT-a, iznosila je 591,9 miliona eura što ukazuje na pad od 9,1 odsto u odnosu na isti period prethodne godine.\nApril 10, 2014 Ekonomija, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nTrgovinski deficit Velike Britanije je u februaru smanjen više nego što se očekivalo, zahvaljujući pre svega padu uvoza aviona i aeronautičke opreme.\nBosanski kornišon osvaja EU\nMarch 8, 2014 Ekonomija, SVE VIJESTI, TRGOVINA 0\nU Bosni i Hercegovini prošle godine je proizvedeno više od 10.000 tona kornišona visoke klase. Značajan dio plasiran je na tržište Evropske unije posredstvom kompanije “Brams” iz Sarajeva. Ova firma je s podsticajem proizvodnje i otkupa kornišona započela 2010. godine i do sada je otkupila proizvode od oko 600 samostalnih …\nIzvoz struje tri puta veći\nAugust 27, 2013 Ekonomija, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nZa sedam mjeseci ove godine, prema podacima Zavoda za statistiku Crne Gore MONSTAT izvezeno je oko 71 milion eura električne energije, što je tri puta više nego u istom periodu 2012. godine.


Bečki i aleksinački Karitas pomažu obrazovanje dece -\nBečki i aleksinački Karitas pomažu obrazovanje dece\n24.10.2019. Stefan Živković Društvo Ostavi komentar\nKaritas Aleksinac nedavno je posetila grupa saradnika iz Karitasa Austrije iz Beča. Cilj posete bio je uvid u projekat koji finansiraju, ali i razgovor o budućoj zajedničkoj saradnji. Osmoro saradnika iz Beča, koje je predvodila Birgit Ertl Kostler, u Aleksincu ugostio je Goran Žalac, direktor aleksinačkog Karitasa sa svojim saradnicima.\nKaritas Beč finansira, a Karitas Aleksinac realizuje, projekat pomoć deci u obrazovanju kroz razne aktivnosti kao što su: kupovina užine, udžbenika, karte za prevoz, dopunska nastava iz engleskog jezika i informatike, dopunsku nastavu za romsku decu i medicinska pomoć romskim porodicama.\nTokom boravka u Aleksincu predstavnici Karitasa Beč obišli su korisnike programa i razgovarali sa realizatorima projekata u prostorijama Karitasa. Karitas Aleksinac ostvaruje odličnu saradnju sa Poljoprivrednom školom, a takođe sprovodi i program druge šanse za romsku decu iz Žitkovca, Prćilovice i Aleksinačkog Rudnika.\nPredstavljeni su i projekti „Your Jobˮ, koji je počeo maja ove godine, a obuhvata obuku i pomoć pri zapošljavanju mladih, i hostel „Terasijanumˮ, projekat socijalnog preduzetništva. Težište susreta bila je dalja saradnja i pomoć u nastavku finansiranja ovog projekta, ali i drugih projekata koje Karitas Aleksinac realizuje, kao što su Vešeraj, lična i kućna nega.\nPo završetku boravka, saradnici Karitasa Beč bili su gosti Etno udruženja „Kormanˮ iz istoimenog mesta i imali su prilike da probaju specijalitete koje prave vredne žene ovog udruženja.\nPrevious Post:U petak ispiranje rezervoara Mozgovo i Grejač\nNext Post:Projekcija aleksinačke serije za pomoć Sofiji


Novo upozorenje NATO-a: Spremite se za najgori mogući scenario - 17.12.2021, Sputnik Srbija\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg smatra da Alijansa u situaciji sa Ukrajinom treba „da se nada najboljem, ali da se priprema za najgore“. 17.12.2021, Sputnik Srbija\nIstovremeno je dodao da NATO „veoma pažljivo prati šta radi Rusija“.„Povećali smo naše obaveštajne sposobnosti za praćenje tog jačanja, razmenjujemo obaveštajne podatke i, naravno, nastavljamo da podržavamo Ukrajinu. Takođe treba da budemo sigurni da smo spremni da štitimo sve svoje saveznike“, istakao je generalni sekretar.Stoltenberg je konstatovao da Alijansa ne vidi da postoji neka direktna pretnja po bilo koju članicu, ali primećuje porast tenzija, „što se pre svega tiče članica NATO-a u regionu, između ostalog i Bugarske“.Kijev i zapadne države u poslednje vreme izražavaju zabrinutost zbog navodnog intenziviranja „agresivnih dejstava“ Rusije u blizini granica Ukrajine. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je da Rusija premešta trupe unutar svoje teritorije i po sopstvenom nahođenju. Moskva je više puta izražavala zabrinutost zbog povećavanja snaga NATO-a u Evropi. Kremlj je isticao da Rusija ni za koga ne predstavlja pretnju, ali da neće zanemarivati dejstva koja su potencijalno opasna po njene interese. U Rusiji su ove optužbe u više navrata demantovane, ističući da se uglavnom koriste kao izgovor za dovođenje više snaga i tehnike NATO-a na granice zemlje.\nGeneralni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg smatra da Alijansa u situaciji sa Ukrajinom treba „da se nada najboljem, ali da se priprema za najgore“.\n„Ono što sada vidimo u vezi Ukrajine je značajno, dosledno i kontinuirano jačanje ruskog vojnog prisustva... Nije jasno kakvi su ciljevi tog gomilanja (snaga)... Naravno, mi se nadamo najboljem, ali moramo biti spremni za najgore“, rekao je Stoltenberg u Briselu tokom pres-konferencije sa premijerom Bugarske.\nIstovremeno je dodao da NATO „veoma pažljivo prati šta radi Rusija“.\n„Povećali smo naše obaveštajne sposobnosti za praćenje tog jačanja, razmenjujemo obaveštajne podatke i, naravno, nastavljamo da podržavamo Ukrajinu. Takođe treba da budemo sigurni da smo spremni da štitimo sve svoje saveznike“, istakao je generalni sekretar.\nStoltenberg je konstatovao da Alijansa ne vidi da postoji neka direktna pretnja po bilo koju članicu, ali primećuje porast tenzija, „što se pre svega tiče članica NATO-a u regionu, između ostalog i Bugarske“.\nKijev i zapadne države u poslednje vreme izražavaju zabrinutost zbog navodnog intenziviranja „agresivnih dejstava“ Rusije u blizini granica Ukrajine. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je da Rusija premešta trupe unutar svoje teritorije i po sopstvenom nahođenju. Moskva je više puta izražavala zabrinutost zbog povećavanja snaga NATO-a u Evropi. Kremlj je isticao da Rusija ni za koga ne predstavlja pretnju, ali da neće zanemarivati dejstva koja su potencijalno opasna po njene interese. U Rusiji su ove optužbe u više navrata demantovane, ističući da se uglavnom koriste kao izgovor za dovođenje više snaga i tehnike NATO-a na granice zemlje.


Trampov izaslanik sutra u Srbiji, sastaje se sa Vučićem\nGRENELOV PRVI POTEZ NA BALKANU Američki izaslanik pre Beograda posetio Prštinu, sastao se Tačijem i Kurtijem, a evo šta je rekao o SPORAZUMU O KOSOVU\nOn podseća da je nekoliko godina prošlo od kako su se SAD distancirale od Balkana i spustila taj (region) na listi prioriteta, a da ovo pitanje (dijalog) jasno zahteva angažman visokog nivoa, kako bi Kosovo ali i Srbija postigli napredak, kaže on.\n- Istovremeno je čudno i uznemirujuće. Zašto je ambasador Grenel imenovan kada je nedavno Metju Palmer izabran za specijalnog izaslanika (za Balkan)? Palmer, naravno, ima dugo iskustvo u regionu, dok je ambasador Grenel radio u UN, ima saznanja o regiji, ali ne na istom nivou. Dobro je što je Bela kuća, u vreme mnogih drugih kriza, zainteresovanja da reši ovo pitanje, ali, istovremeno, čudno je i ostaje da se vidi šta to znači za američku politiku u regiji - dodaje američki analitičar.\nOn navodi da je Grenel ambasador u Nemačkoj i da je, iako je tamo imao nesporazuma, svestan briga Nemačke u vezi politike koju je inicirao bivši savetnik za nacionalnu bezbednost SAD, Džon Bolton, koja je, izgleda, bila u korist razmene teritorija (između Kosova i Srbije).\n- Moguće je da je Bela kuća i dalje angažovana na Balkanu i da veruje da je Grenel osoba koja može da ubedi Nemačku. Ali, stavovi važnih rukovodioca u regionu su da razmena teritorije može biti rizična i destabilizujuća - kaže on.\n- Kada je Bolton bio savetnik za nacionalnu bezbednost, mislim da je imao podršku za ideju, koju je favorizovala i Federika Mogerini, o razmeni teritorija, o jednoj vrsti podele Kosova, izgleda na severu, kod reke Ibar, gde bi četiri severne opštine pripale Srbiji, a jedan nedefinisan deo juga Srbije, Preševska dolina, pripao Kosovu - kaže on i dodaje da su izgleda o tome razgovarali i Tači i Vučić nekoliko meseci.\n- Mogerini je to podržala, ali svi znamo da se (nemačka kancelarka) Angela Merkel snažno usprotivila tome, kao i ostali rukovodioci u regionu koji bi bili pod direktnim uticajem toga - navodi Džozef.\n- Sjedinjene Države ne mogu same da dve strane odvedu do sporazuma. Ponavljam, to i može biti razlog imenovanja Grenela, zato što je protivljenje Merkelove štetilo pristupu Mogerini, Boltona, Tačija i Vučića o podeli Kosova - kaže Džozef.\n- Ideja da on ima mandat birača Kosova o podeli Kosova zajedno sa predsednikom Srbije (Aleksandrom) Vučićem , jasno je da ne postoji - smatra Džozef.\nS druge strane, i stav Aljbina Kurtija, koji bi mogao da postane premijer,smatra on je "pomešan", zato što je godinama sam insistirao na ujedinjenju Kosova sa Albanijom.\n- On ne želi da Kosovo bude nezavisna država već da se pripoji Albaniji. To bi bilo moguće razmenom teritorija. Kurti je takođe rekao da je protiv predaje nekog dela teritorije Srbima - dodao je Džozef.\n- On ne može da vodi pregovore na poverljiv način, kao pojedinac, a bez konsultacija sa premijerom. Ukoliko pokuša da to uradi, neće imati kredibilitet na Kosovu - smatra Džozef.\n- Ukoliko Aljbin Kurti bude premijer, ne sumnjam da će se potpuno uključiti u ove razgovore, zajedno sa predsednikom Tačijem, koji je, ponavljam, oslabljen na izborima jer je njegova partija prošla veoma slabo - zaključuje Džozef.


Saopštenje za medije: Odgovor na COVID-19 i izazove za migrante i izbeglice na Zapadnom Balkanu | Bosnia and Herzegovina\nOdgovor na COVID-19 i izazove za migrante i izbjeglice na Zapadnom Balkanu\nBrisel, 20. avgust 2020. Evropska unija (EU), Međunarodna organizacija za migracije (IOM) i Visoki komesarijat za izbjeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR) pokrenuli su projekat „Odgovor na COVID-19 i izazove za migrante i izbjeglice na Zapadnom Balkanu“, vrijedan 8 miliona eura koji se finansira iz instrumenta EU koji doprinosi stabilnosti i miru.\nPandemija COVID-19 stvorila je izuzetne i jedinstvene izazove za EU, kako u Evropi, tako i širom svijeta. EU je pokazala svoje vođstvo i odgovornost kroz kolektivni, koordinirani i koherentni globalni odgovor na pandemiju, okupljajući institucije EU i države članice kao „Tim Evrope“. U osnovi pristupa Tima Evrope je snažna poruka evropske solidarnosti sa partnerskim zemljama, kao što je to slučaj sa ovim projektom.\nProjekat će pomoći da se osiguraju prava migranata, tražioca azila i izbjeglica i da sistemi upravljanja azilom i migracijom i nastave da funkcionišu. Doprinjet će ublažavanju rizika od prenosa COVID-19 na Zapadnom Balkanu.\nProjekat obuhvata Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Crnu Goru, Sjevernu Makedoniju, Srbiju i Kosovo*1, i bavi se nedostatkom zaštitne opreme za službenike granične policije i osoblja koje radi u prihvatnim centrima ili pruža usluge migrantima, tražiocima azila i izbjeglicama.\nPored toga, projekat će pomoći u pripremi i osposobljavanju odgovornog osoblja da odgovori na izazove COVID-19 i prilagođavanju prihvatnih centara, poboljšanju sanitarne infrastrukture i pružanju osnovnih usluga i higijenskih sredstava. Projekat će takođe promovisati ključne činjenične i informacije o rizicima i mjerama prevencije COVID-19 na jezicima koje razumiju različite zajednice, migranti, tražioci azila i izbjeglice.\nUNHCR Regionalna kancelarija (Bosna I Hercegovina)\n1 Upućivanje na Kosovo, tumačit će se u kontekstu Rezolucije 1244 (1999) Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija.


Stellantis i LG osnovali preduzeće za proizvodnju baterija - Biznis.rs\nSaradnja dva giganta u proizvodnji električnih automobila\nStellantis i LG osnovali preduzeće za proizvodnju baterija\n18.10.2021 08:54 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nProizvođač automobila Stellantis i proizvođač baterija LG Energy Solution sklopili su sporazum o formiranju zajedničkog preduzeća za proizvodnju baterija za električne automobile, saopštile su...\nProizvođač automobila Stellantis i proizvođač baterija LG Energy Solution sklopili su sporazum o formiranju zajedničkog preduzeća za proizvodnju baterija za električne automobile, saopštile su kompanije.\nBaterije iz novog pogona biće namenjene Stellantisovoj proizvodnji električnih vozila u Sjedinjenim Američkim Državama, Kanadi i Meksiku, kako bi se ostvario njihov cilj da se više od 40 odsto američke prodaje sastoji od e-vozila do 2030. godine, prenosi agencija Reuters.\nPlanirano je da postrojenje počne sa radom do prvog kvartala 2024. godine. Lokacija fabrike se preispituje i naknadno će biti objavljena, a početak izgradnje postrojenja očekuje se u drugom kvartalu 2022. godine, navodi se u saopštenju kompanija.\n„Saradnja je dodatni dokaz da ispunjavamo naš postavljeni cilj u proizvodnji električnih automobila“, rekao je Karlos Tavarez (Carlos Tavares), izvršni direktor kompanije Stellantis. Zajednička proizvodnja automobila je strateški projekat, dodao je Tavarez.\n„Osnivanje zajedničkog preduzeća sa Stellantisom biće ogromna prekretnica u našem dugogodišnjem partnerstvu“, rekao je Jong-Hiun Kim (Kim Jong Hyun), predsednik i izvršni direktor kompanije LG Energy Solution. „LG će se pozicionirati kao proizvođač baterija svim potencijalnim kupcima koristeći naše kolektivne, jedinstvene tehničke veštine i mogućnosti masovne proizvodnje“, dodao je Kim.\nPartnerstvo između dve kompanije u proizvodnji električnih vozila datira iz 2014. godine, kada je Stellantis (tadašnji Fiat Chrysler Automobiles) izabrao LG Energy Solution (tada LG Chem) za isporuku sistema litijum-jonskih baterija za prvi električni minivan u industriji. Ovim saopštenjem dve kompanije nastoje da dodatno učvrste svoje partnerstvo i nastave da koriste međusobne kapacitete.\nStellantis planira da do 2025. godine uloži više od 30 milijardi evra u elektrifikaciju i razvoj softvera.\nBIZNIS ELEKTRIČNI AUTOMOBILI SARADNJA TRŽIŠTE\nNedostatak obučenih kadrova u industriji za proizvodnju baterija\nXiaomi osnovao preduzeće za proizvodnju električnih automobila


Zanimljivosti dana : Ovce se napasle marihuane pa terorisale selo\nOvce se napasle marihuane pa terorisale selo\nObjavljeno 27 Maj 2016 | Autor Zanimljivosti dana\nOvce, koje simbolišu dobrotu, nevinost, plemenitost i mir,ali ako se napasu marihuane, onda one mogu postati veoma agresivne. Ovce u Novom Južnom Velsu se naravno kao i sve ovce hrane najrazličitijim biljakama, ....\nali ove su u jednom trenutku "zamenile" travu za kanabis, i od svega na kraju je ispao haos u mirnom selu Ridipendi.\nZabezeknuti seljani su u čudu gledali pomahnitale ovce, od kojih su neke provaljivale u kuće, dok su druge u bunilu istrčavale ispred automobila koji su ih gazili.\n"Stado ovaca je izazvalo nevolju. Ovce su upadale u bašte, čak i u kuće, a jedna spavaća soba je potpuno razvaljena", rekao je predstavnik lokalne zajednice Ioan Ričard.\nMarihuana je bačena pored puta, pošto je zatvorena ilegalna laboratorija za uzgajanje indijske konoplje, a Ričard je naveo da se seljani bolje da bi i ostale ovce iz sela mogle da se napasu kanabisa pored puta.\n"Bojim se i da pomislim šta bi moglo da se dogodi ako sve pojedu - doživeli bismo teror psihotičnih ovaca u celom selu", kaže Ričard.\n"Poprilično je bizarno. Neke ovce su postale agresivne i počele da jure ljude", rekao je farmer Devald Vaso.\nRičard se sada svom snagom bori protiv učestalnog bacanja otpada pored seoskog puta, a kap koja je prelila čašu su ostaci laboratorije za proizvodnju marihuane, pronađeni u blizini raskrsnice kod Salem Čapela u blizini Ridipendija.\n"Rekao sam članovima lokalnog saveta da se uvere da je policija pozvana pre uklanjanja dokaza koji ukazuju da je reč o napuštenom kompleksu za uzgoj marihuane", rekao je Ričard.\nPortparol saveta u Svonsiju rekao je da je marihuana uklonjena ali nije mogao da potvrdi da se ovce nisu ponovo napasle konoplje.\n"Obavestili smo policiju čim je incident prijavljen i otišli smo na lice mesta. Marihuana je uklonjena, ali apelujemo na sve koji imaju bilo kakva saznanja o tome ko bi mogao biti umešan u proizvodnju marihuane na tom mestu da nam to i jave ili da pozovu policiju Južnog Velsa", rekao je portparol.


Kroz svoje programe MDRI-S vrši kontinuiran i nepristrasan monitoring, odnosno praćenje rada svih relevantnih učesnika/aktera u oblasti ljudskih prava osoba sa invaliditetom, uključujući domaće i međunarodne organizacije, institucije (ustanove u koje su smeštena deca sa smetnjama u razvoju i odrasle osobe s invaliditetom), državne organe i organe lokalnih vlasti, medije itd. MDRI-S nadgleda i izveštava o slučajevima zlostavljanja i kršenja ljudskih prava nad osobama koje zastupa. U posebnom fokusu monitoringa nalaze se deca sa smetnjama u razvoju i odrasle osobe u institucijama socijalne zaštite. U 2008. godini MDRI-S je prisustvovala zasedanju Komiteta protiv torture na kome je razmatran izveštaj Republike Srbije. Tom prilikom MDRI-S je predstavila izveštaj „Mučenje kao lečenje: Segregacija i zloupotreba dece i odraslih sa posebnim potrebama u Srbiji”. MDRI-S ima potpisan sporazum o saradnji sa Ministarstvom rada i socijalne politike o monitoringu ustanova socijalne zaštite. U oktobru 2012. Godine MDRI-S je objavila svoj drugi izveštaj o položaju dece i odraslih u ustanovama socijalne zaštite „Sklonjeni i zaboravljeni – segregacija i zanemarivanje dece sa smetnjama u razvoju i odraslih osoba sa intelektualnim teškoćama u Srbiji“.\nMonitoring ljudskih prava u institucijama\nOd januara 2013. godine Inicijativa za prava osoba sa mentalnim invaliditetom MDRI-S je postala članica Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture (NPM). MDRI-S je izabrana da sistemski prati položaj lica lišenih slobode u stacionarnim ustanovama socijalne zaštite. Time je MDRI-S preuzela obavezu da učestvuje u posetama NPM-a ustanovama u kojima se nalaze lica lišena slobode, kao i da u okviru svoje ekspertize radi na unapređenju kapaciteta članova NPM-a, te da sistemski prati položaj lica u ustanovama socijalne zaštite i, na osnovu toga, daje preporuke za sistemsko rešavanje uočenih problema.\nPredajom ratifikacionog akta, Republika Srbija je u septembru 2006.godine postala država članica Konvencije UN protiv torture i njenog Opcionog protokola, čime je preuzela obavezu da formira Nacionalni preventivni mehanizam (NPM), nezavisno telo čija je funkcija prevencija torture.\nFunkciju NPM-a obavlja Zaštitnik građana u saradnji sa Pokrajinskim ombudsmanom i udruženjima građana čiji je statutarni cilj zaštita i unapređenje ljudskih prava. Na osnovu javnog poziva odabrano je 9 (devet) udruženja koja učestvuju u radu NPM-a: Beogradski centar za ljudska prava, Viktimološko društvo Srbije, Dijalog – Valjevo, IAN – Međunatodna mreža pomoći, Odbor za ljudska prava Valjevo, Inicijativa za prava osoba sa mentalnim invaliditetom MDRI-S, Komitet pravnika za ljudska prava YUCOM, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji i Centar za ljudska prava, Niš.\n„Sklonjeni i zaboravljeni – segregacija i zanemarivanje dece sa smetnjama u razvoju i odraslih osoba sa intelektualnim teškoćama u Srbiji“.\nMonitoring primene zakona i međunarodnih sporazuma\nBitansegment rada MDRI-S predstavlja praćenje sprovođenja reformskih procesa i različitih praksi i trendova na državnom i međunarodnom nivou. To se prvenstveno odnosi na državnu politiku i propise koji se odnose na osobe sa invaliditetom, a zatim i na preporuke, odluke i presude relevantnih sudova i tela, kao i na primere dobre prakse u zakonodavstvu i implementaciji u Evropi i šire. MDRI-S je učestvovala u izradi zakona i strateških dokumenta u oblasti socijalne zaštite uključujući Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, Zakon o osnovama sistema vaspitanja i obrazovanja, Zakon o socijalnoj zaštiti, minimalne standarde usluga socijalne zaštite itd. MDRI-S je bila neposredno uključena u pisanje Nacionalnog izveštaja o primeni Konvencije o pravima osoba sa invaliditetom.\nU 2012. godini MDRI-S je objavila nezavisan izveštaj o primeni Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima osoba sa invaliditetom – “Univerzalnost prava u praksi: Analiza primene Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima osoba sa invaliditetom u odnosu na osobe sa intelektualnim teškoćama u Srbiji”


RRC Albania » Partnerë » IBM SOFTWARE\nOrganizovanje podataka bez obzira na okruženje iz koga potiču\nUsklađivanje IT i poslovnih ciljeva kroz planove poslovanja\nMogućnosti implementacije, integracije i razvoja u skladu sa specifičnostima postojećih resursa\nIBM Rational platforma bezbeđuje alate za izgradnju, dizajniranje i brz razvoj aplikacija, testiranje komponenti i analizu aktivnosti, što unapređuje produktivnost na svim aspektima.\nOvaj proizvod može objediniti sve aspekte dizajna i razvoja softvera kroz :\nIskoristite zastarele aplikacije i informacije u novim poslovnim procesima.\nMiddleware za mobilne uređaje i govor\nObezbedjuje proširenje pristupa poslovnim procesima, aplikacijama i informacijama i omogucuje ga za bilo koga na bilo kom mestu.\nSoftver infrastrukture za integraciju i aplikacije namenjen malim i srednjim preduzećima.\nUpravljanje i optimizovanje operacionih procesa i IT servisa\nUnapeđenje efikasnosti poslovanja


Ubedljiva pobeda SNS-a u četiri opštine - www.025.rs\nwww.025.rs / NASLOVNA / Ubedljiva pobeda SNS-a u četiri opštine\nUbedljiva pobeda SNS-a Vršcu, Čoki, Inđiji i Baču!\nSrpska napredna stranka na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem se ovim putem javno zahvaljuje građanima na ukazanom poverenju.\nSrpska napredna stranka odnela je ubedljivu pobedu na izborima za članove Saveta mesnih zajednica u Vršcu, Čoki, Inđiji i Baču i time još jednom dobila bezrezervnu podršku građana i pokazala da nema konkurenciju.\nSrpska napredna stranka je osvojila u Vršcu 145, SPS 2, a nezavisni 4 mesta, u Čoki SNS 41, SVM 23, DS 3 i nezavisni 2 mesta; u Ljukovu koji se nalazi u opštini Inđija svih 7 mesta, u Sivcu u opštini Kula SNS 11 mesta, a u Bođanima i Selenči u opštini Bač SNS 15, LSV 6, SRS 1 i nezavisni 2 mesta gde je zabeležena pobeda nad LSV koja je prvi put izgubila izbore u Selenči.\nSrpska napredna stranka na čelu sa predsednikom Aleksandrom Vučićem se ovim putem javno zahvaljuje građanima na ukazanom poverenju i nastojaćemo da ga svojim činjenjem, znanjem i iskustvom opravdamo, kako bi zajedničkim snagama unapredili život na svim nivoima lokalne samouprave, kao što to radimo i u celoj Srbiji.\nTags: Izbori za Savete mesnih zajednica, SNS\nPioniri Tekstilca na korak od plasmana u Kvalitetnu ligu Vojvodine


BTC $61.311 -2,97%\nETH $4.028 -1,78%\nBCH $625 -1,46%\nAgencija za finansijske usluge Malte (MFSA) primila je upite od 21 berze kriptovaluta koje traže licencu po Zakonu o virtuelnim finansijskim sredstvima (VFA).\n21 kompanija od 34 potencijalna VFA provajdera su berze kriptovaluta\nPrema službenom saopštenju od 1. novembra, 21 berza je među 34 potencijalna pružaoca usluga VFA koji su poslali svoja pisma o namerama malteškom finansijskom regulatoru kako bi stekli licencu za VFA usluge.\nMFSA je pojasnila da su do 31. oktobra dobavljači kriptovaluta radili prema prelaznim odredbama navedenim u članu 62 Zakona o VFA. Da bi nastavile sa radom na Malti ili iz nje, ove kompanija će se sada morati da podnesu zahtev za odobrenje kod MFSA.\nPodnosioci zahteva za licencu VFA spadaju u jednu od četiri kategorije\nPrema izveštaju Finance Magnates-a, podnosioci zahteva će biti razvrstani po MFSA u jednu od četiri kategorije koje definišu zahteve imalaca dozvola. Regulator takođe planira da uvede administrativne kazne za kršenje zakona, navodi se u izveštaju.\nU zvaničnom saopštenju, MFSA je rekla da će se uskoro obratiti podnosiocima zahteva da bi zakazali preliminarni sastanak. Jednom kada se sastanak održi, podnosioci zahteva će imati 60 dana da u potpunosti ispune sve tražene zahteve.\nDo sada je registrovano 18 VFA agenata\nPrema saopštenju, MFSA je primila 30 zahteva za registraciju VFA agenata, od kojih je 18 registrovano. Lista registrovanih agenata dostupna je na veb stranici MFSA.\nZakon o VFA deo je Malteškog zakonodavstva vezanog za blokčein, usvojenog u julu 2018. godine, zajedno sa Malteškim zakonom o digitalnoj inovaciji i Zakonom o inovativnom tehnološkom uređenju i uslugama. MFSA je u septembru objavila svoj strateški plan tvrdeći da će aktivno nadzirati i upravljati rizicima povezanim sa poslovanjem povezanim sa firmama za kriptovalute.\nJuče je regulator upozorio na novu bitkoin (BTC) prevarantsku šemu nazvanu "Bitcoin Future", napominjući da ona ima iste karakteristike kao i prethodno identifikovani prevarantski entitet zvan "Bitcoin Revolution".


Opozicija Republike Srpske poziva revizora da ne podnosi ostavku\nOpozicioni lideri u RS, Vukota Govedarica i Branislav Borenović\nNakon što je predsjednik Republike Srpske (RS), Milorad Dodik zatražio od glavnog entitetskog revizora da podnese ostavku ili će biti smijenjen reagovala je opozicija u RS.\nPredsjednik Srpske demokratske stranke (SDS) Vukota Govedarica pozvao je glavnog revizora RS Duška Šnjegotu da ne podnosi ostavku i da nastavi da radi svoj posao.\n"Očigledno je da je to čovjek koji radi po principima nezavisnosti i svih međunarodnih standarda. Borićemo se da on ne bude smijenjen. Spreman sam u parlamentu da se pobijem, pa ko bude jači neka smijeni Šnjegotu", rekao je Govedarica reagujući na zahtjev predsjednika RS i lidera Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorada Dodika da Šnjegota podnese ostavku.\nGovedearica je istakao je da glavni revizor ne smije da podnese ostavku, već da treba da nastavi da radi svoj posao, a Dodika je upitao da li se plaši pitanja o stanju u budžetu RS i o tome koliko su propale banke "pojele" novca građana.\nGlavna služba za reviziju entiteta utvrdila je u svom revizorskom izvještaju da je Vlada RS uzimala kredite u ime fondova i javnih institucija, bez njihovog znanja, kao i da je stvarni deficit u budžetu RS 175, a ne 45 miliona konvertibilnih maraka, kako je prikazano.\nDodik je ranije danas rekao da je izvještaj glavnog revizora tendenciozan, zbog čega je od Šnjegote zatražio da podnese ostavku, zaprijetivši da će, u suprotnom, biti smijenjen u parlamentu RS.\nI predsjednik opozicione Partije demokratskog progresa (PDP) Branislav Borenović oštro je reagovao na Dodikov zahtjev da glavni revizor podnese ostavku.\n"Revizor ne smije podnijeti ostavku, nego da nastavi da radi svoj posao. Očigledno je da njih boli istina, koja je takva kakva jeste - koja govori o rezultatima rada vlasti", kazao je Borenović u uvodu.\nOn je ubijeđen da će istina pobijediti, a da će Šnjegota nastaviti raditi svoj posao.\n"Ubijeđeni smo da neće biti smijenjen, i da će ostati simbol borbe protiv nečega što donosi dobro RS. Ovo je napad na institucije RS, jer je ovo posljednja institucija koja radi nezavisno, profesionalno, u skladu sa zakonom", ocijenio je Borenović.


Češki premijer traži prijem Srbije u šengen kao taktički potez protiv migranata\nHomeVestiČeški premijer traži prijem Srbije u šengen kao taktički potez protiv migranata\n28/08/2021Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta, za slajder0\nČeški premijer Andrej Babiš izjavio je da se zalaže za otvoreni šengenski prostor u koji bi ušla ne samo Hrvatska već i Srbija, a da se Evropska unija efikasno brani protiv nelegalne migracije.\n„Jedini ko je branio granice šengena 2015. godine bio je Viktor Orban koji je postavio ogradu protiv migranata. Ja sam taj koji često na Evropskom savetu govori: uzmimo u šengen Bugarsku, Rumuniju, Srbiju i Hrvatsku. Imajmo jasnu strategiju prema Zapadnom Balkanu i branimo Evropu protiv nelegalne migracije na spoljašnoj granici“, kazao je premijer Babiš u intervjuu koji danas objavljuje češki dnevnik Pravo.\nČeški premijer demantovao je da želi da se vrate nacionalne granice i upozorio da traži šengenske granice i prostor ali takav kakav bi zaista funkcionisao.\n„Recimo Hrvatska i Bugarska sjajno čuvaju granice, ali nisu deo šengena što je apsurdno. Moramo da branimo Evropu na spoljašnjoj granici, a nelegalnu migraciju možemo da zaustavimo samo borbom protiv krijumčara ljudi i sporazumima sa Turskom, Marokom, Aližirom, Tunisom, Libijom“, kazao je Babiš.\nPremijer Babiš podsetio je da su se od izbegličke krize 2015. godine stvari u EU promenile i da sada Danska, Švedska i Austrija koje su tada dočekivale migrante dobrodošlicom sada ih već odbijaju.\n„Ja sam za šengen koji funkcioniše, čak sam za to da se proširi ali to mora da bude efikasan sistem, dakle dosledna zaštita spoljašnje granice, a slobodno kretanje unutar“, rekao je Babiš.\nPred jesenje parlamentarne izbore u Češkoj zakazane za početak oktobra vladajuća stranka ANO premijera Babiša i radikalne nacionalističke stranke pokušavaju da vrate u predizbornu kampanju bauk da će Češku preplaviti muslimanski migranti, optužujući stranke centra desnice da bi se u slučaju njihove pobede ostvarili ti strahovi Čeha, međutim za sada bez uspeha.\nDok je problem izbeglica i migracije pred izbore 2017. godine bio na prvom mestu u anketama agencije CVVM kao gorući problem koji vlada mora da rešava, pred ove izbore svega 33 odsto Čeha migracije vidi kao neki problem.\nNajveći problem kojim bi morala da se pozabavi nova češka vlada prema oceni 56 odsto anektiranih je ogroman deficit u državnom budžetu u koji je Češka ušla pokušavajući da se bori protiv pandemije korona virusa i da posle zatvaranja zbog pandemije oživi privredu.\nDruga važna tema u predizbornoj kampanji je pandemija u kojoj je Češka bila među najpogođenijim zemljama sa preko 30.000 mrtvih, dok je za 48 odsto Čeha gorući problem korupcija.\nVrhovni vođa talibana kog nema nigde: Spekuliše se da je mrtav, ali i da čeka povlačenje SAD\nVozač „opela“ zaustavljen u Beogradu, vozio s 2,48 promila alkohola u organizmu


Premijer Kosova Avdualah Hoti\nSAD i EU treba da se međusobno dopunjuju u dijalogu Kosova i Srbije, ocenio je kosovski premijer Avdulah Hoti.\n"Kao što je to bio slučaj u prošlosti, tokom različitih faza državnosti Kosova i proglašenja nezavisnosti, tek kada smo imali blisku saradnju između EU i SAD, imali smo jasne i konkretne rezultate i ne bi smelo da ovoga puta bude\ndrugačije", rekao je Hoti za AP, prenosi Fonet.\nKosovski premijer Hoti i predsednik Srbije Aleksandar Vučić održali su video konferenciju u nedelju 12. jula na kojoj je obnovljen dijalog Srbije i Kosova posle pauze od 20 meseci. Razgovori bi trebalo da se nastave uživo 16. jula u Briselu.\nVučić je srpskoj javnosti saopštio da su dogovorene teme za nastavak razgovora, ali nije rekao koje.\nS druge strane, Avdulah Hoti kaže da bi razgovori sa Srbijom trebalo da budu okončani uz obostrano priznanje.\n"Ulazimo u ovu završnu fazu dijaloga, kako bismo postigli međusobno priznavanje i normalizaciju odnosa između naših zemalja i to je stav koji sam izneo", rekao je Hoti.\nDW: Resetovan, a paralisan dijalog\nDojče vele u današnjem tekstu ocenjuje da je dijalog Srbije i Kosova, pod pokroviteljstvom EU, dobio novi impuls, ali da se sve na neki način vraća na početak.\nNovinar iz Beograda Milivoje Mihajlović za Dojče vele ocenjuje da je problem u maksimalističkim zahtevima Prištine i da je "mala nada da može doći do kompromisa jer Beograd sigurno neće priznati nezavisnost Kosova".\nOn očekuje da se povede ozbiljniji dijalog kad se situacija smiri i na Kosovu i u Srbiji naredne godine.\nIgor Novaković iz ISAC fonda za Dojče vele navodi da je teško reći da li je Priština voljna da ublaži stavove, i napominje da je pitanje korekcije granica nepopularno u Prištini, te da bi u slučaju postizanja i takvog sporazuma - kosovski pregovarači to teško "prodali" tamošnoj javnosti.


"KOMIRNATI" efikasna u 95 % slučajeva, samo za starije od 16\n„KOMIRNATI“ efikasna u 95 % slučajeva, samo za starije od 16\nTanjug 21. decembra 2020. 17:19\nAMSTERDAM – Vakcina pod nazivom „KOMIRNATI“, koju proizvode Fajzer i Biontek a danas je preporučila za upotrebu Evropska agencija za lekove (EMA), pokazuje efikasnost od 95 procenata u sprečavanju zaraze virusom Kovid-19 kod osoba starijih od 16 godina.\nU saopštenju se naglašava da je Komitet za humane lekove završio je rigoroznu procenu vakcine „KOMIRNATI“, zaključivši da su dostupni „dovoljno čvrsti podaci o kvalitetu, bezbednosti i efikasnosti vakcine koji preporučuju formalno uslovno odobrenje za stavljanje u promet“.\n„KOMIRNATI“ se daje u dve injekcije u ruku, u razmaku od najmanje 21 dan, navodi se u sopštenju.\n„Oni su obuhvatili bol i otok na mestu injekcije, umor, glavobolju, bolove u mišićima i zglobovima, groznicu“, navode u EMA.\n„Naša temeljna procena znači da možemo da uverimo građane EU u sigurnost i efikasnost ove vakcine i da ispunjava neophodne standarde kvaliteta“, poručuju u EMA.


Pandemijske nevolje radnika: Skupe maske i "dragoceni" državni minimalac (VIDEO) | Nova Ekonomija\nTokom pandemije portalu Radnik.rs radnici su se najviše žalili na nedostatak zaštitne opreme, kasnije su bili aktuelni problemi u vezi sa korišćenjem državnog minimalca, kaže u razgovoru za Novu ekonomiju urednik to portala, Miloš Vučković.\n"Vremenom, kada je krenula finansijska pomoć države, u pogledu tri famozna minimalca, veliki broj radnika našao se u situaciji da su poslodavci tražili da oni ili vrate punu sumu pomoći ili deo nje. To je bilo baš ekstremno. Sad smo došli u situaciju gde pandemija još uvek nije gotova i gde se manje-više stvari vraćaju na staro, a to su već klasični problemi prekovremenog rada, 'rada na crno'", objašnjava Vučković.\n"Po mom utisku, najviše je bilo u ugostiteljtvu i u nekim sitnim proizvodnim pogonima, gde je najviše problema bilo i pre pandemije, gde često postoje 'radnici na crno', loši su uslovi rada, onda je ova pandemija samo pogoršala postojeće stanje. To, podvlačim je, iz iskustva onih koji su se nama obraćali", kaže urednik portala Radnik.rs.\nOn dodaje da je bilo i problema u javnom sektoru i to sa ljudima koji rade na privremenim i povremenim poslovima, što je, naglašava poroblem aktuelan od ranije: radi veliki broj sati nedeljno, pa se rasporede na druga radna mesta.\nIpak, što se tiče broja žalbi, većina problema desila se u privatnom sektoru.\nRAD PREKO OMLADINKSIH ZADRUGA\nZbog same pandemije, napominje Vučković, omladinske zadruge su skoro u potpunosti prestale da rade, pa je veliki broj ljudi koji su radili preko njih i agencija za privremeno zapošljavanje ostao bez posla.\nTada je, podseća i krenula primena Zakona o agencijskom zapošljavanju.\n"Sad smo već u situaciji da se sitacija normalizuje, nastavlja se potražnja, ali je opet sve to na nekim staklenim nogama, s obzirom da je dobar deo radnih mesta zadržan jer je uslovljen od strane države, da kompnije koje dobiju pomoć u vidu minimalne zarade neće smeti tri meseca da otpuštaju zaposlene".\nSvakako, dodaje Vučkovič, situacija će biti jasnija kada istekne rok za moratorijum na otpuštanje radnika, a to bi trebalo da se desi tokom oktobra i novembra.\nKOME DA SE ŽALITE\nNa pitanje Nove ekonomije, šta obično savetuju radnicima kada treba da se žale, naš sagovornik podseća da je nekada situacija nejasna u vezi sa nadležnošću državnih inspekcija:\n"Zbog nekorišćenja zaštitne opreme, došli smo u situaciju da je tu nadležna i sanitarna inspekcija. Ispostavilo kao u slučaju Jure da primenu zaštitnih mera na radu ne kontroliše inspekcija rada, već sanitarna", kaže Vučković.\nPrema njegovim rečima, radnici koji na svom radnom mestu imaju sindikat nalaze se u boljoj situaciji.\nRazlog je taj jer mogu da dođu do besplatne pravne pomoći i određenog oblika podrške, u odnosu na radnike koji rade u kompanijama koje nemaju organizovan sindikat.


Regionalne vesti - Utorak 15.10.2019 - 13:32\nČamovina se najviše uvozi iz Bosne i Hercegovine FOTO: Pinterest\nZvuči neverovatno, ali je istinito - Srbija, čiju četvrtinu teritorije čine šume na oko dva miliona hektara, uvozi drvnu građu, pišu Novosti.\nI dok bi se kupovina hrastovine iz Hrvatske još i mogla opravdati činjenicom da ove vrste drveta u našoj zemlji nema dovoljno za sve potrebe, čudi to što se iz inostranstva dovozi i jela, odnosno čamova građa koja se uglavnom koristi prilikom izgradnje kuća: za krovne konstrukcije, podšivke, grede...\nČamovina se najviše uvozi iz Bosne i Hercegovine, a nije redak slučaj da njeno poreklo bude Austrija ili, čak, Nemačka. Jer, vlasnici brojnih strugara, kao i menadžeri velikih firmi u drvnoj industriji tvrde da je drvo iz tih krajeva "čistije", boljeg kvaliteta i - jeftinije nego domaće.\n- Građe u Srbiji nema dovoljno, pa moramo da je uvozimo, a preko granice plasiramo prerađenu bukovinu, uglavnom suvu parenu dasku i elemente, te masivne ploče. Naši najveći kupci su bili Kinezi, ali je primetno to da se povlače sa našeg tržišta jer uslove i cenu na svetskom tržištu diktiraju Ukrajina i Rusija, koje imaju najviše šume - objašnjava Radisav Milutinović, vlasnik ivanjičke firme "Milutinović" i vrsni poznavalac svih kretanja u drvnoj industriji u Srbiji i širom sveta.\nKaže da se masivne ploče plasiraju i u Nemačku, ali je primarni cilj smanjivanje prodaje sirovine, kako bi se forsirao izvoz delova za nameštaj.\n- Tokom poslednjih pet godina, izvozna cena bukovine nije menjana, a nema izgleda ni da će rasti, pa situacija nije zavidna. Jer, kada se pogleda šta je sve poskupelo i koliko nas proizvodnja sada više košta u odnosu na 2014, na primer, sve je jasno. S druge strane, cene uvozne sirovine su na razne načine povećane... Inače, i mi izvozimo masivne bukove ploče za nameštaj, a u zavisnosti od oblika, kvaliteta i količine, cena se kreće od 550 do čak 1.550 evra po kubiku - kaže vlasnik ivanjičkog "Drvo prometa" Tomislav Rabrenović.\nIpak, stručnjaci su saglasni u stavu da je naš najveći problem činjenica po kojoj je Srbija jedina zemlja u regionu koja i dalje izvozi neprerađene trupce, umesto da se drva prodaju domaćim fabrikama nameštaja i tako doprinese ostvarivanju dodatnog prihoda - uz zapošljavanje nove radne snage za obradu drveta.\nLane je Crna Gora zabranila izvoz balvana, a ove je njenim stopama krenula i BiH.


Od 15. septembra putovanje do Neuma kraće za šest kilometara - Portal 072info\nVeliki problem na magistralnoj cestovnoj mreži predstavlja nelagalna gradnja i veliki broj priključenja na magistralne ceste koje su u osnovi međunarodni koridori na kojima bi ograničenja brzine trebala biti minimalna, ali zbog urbanizacije prosječna eksploataciona brzina iznosi 60 km/h.\nOvo je rekao u razgovoru za Agenciju FENA direktor Javnog preduzeća Ceste FBiH Filip Vujeva govoreći o nedostacima na cestama Federacije BiH u pogledu rizika i sigurnosti.\nPodsjetio je da je većina cestovne infrastrukture u Bosni i Hercegovini izgrađena u periodu 1968.-1985., navodeći da su tehničko eksploatacioni parametri korišteni za građenje tih cesta relativno skromni i da su odgovarali tadašnjem intenzitetu i strukturi prometa.\nGotovo polovina putne mreže je, ističe Vujeva, sa dvotračnim kolovozom širine 6,5 m sa i bez bankine sa projektnim brzinama od 80 km/h.\n– Sve ovo ima za posljedicu duga vremena putovanja na relativno kratkim udaljenostima i smanjen stepen sigurnosti pri odvijanju prometa. Upravljač magistralne cestovne mreže je u okviru raspoloživih finansijskih mogućnosti izvršio sanaciju i rehabilitaciju većeg dijela magistralne cestovne mreže, a u toku su pregovori za osiguranje sredstava za modernizaciju cestovne infrastrukture što će gore navedene probleme u znatnoj mjeri umanjiti – rekao je Vujeva.\nOdgovarajući na upit u kojoj su fazi aktivnosti na dionici ceste Stari Neum – Babin Do, koja bi u naredna dva mjeseca trebala biti u potpunosti puštena u promet kaže da se „radovi na kompletiranju ove dionice odvijaju u skladu sa ugovornim dokumentima i dinamičkim planom“.\nNaime, stanje postojeće ceste Buna – Neum odlikuje se vrlo skromnim tehničkim elementima gdje se širine kolovoza kreće od tri do pet metara. U periodu do 1992. godine izgrađen je jedan dio ovog magistralnog pravca i to na potezu Buna – Masline – Stolac i dionica Stolac – Drenovac.\nOd 2005. do 2006. izgrađena je dionica ceste Stari Neum – Kiševo, a u periodu 2013. godine izgrađena je dionica Kiševo – Babin Do za koju je utrošeno 3.094.729,09 KM.\nIzgradnjom ove dionice stekli su se uvjeti za stavljanje u promet izgrađenog dijela ceste sa izgradnjom spojne ceste Babin Do sa postojećom cestom.\n– Trenutno su u toku aktivnosti na izgradnji spojne ceste Babin Do sa postojećem cestom M17.3 Neum – Stolac. Radovi će biti u potpunosti završeni do 15. septembra u skladu sa ugovornim dokumentima kada će izgrađena dionica ceste biti puštena u promet. Puštanjem ove dionice u promet, putovanje do Neuma će biti kraće za punih šest km – kazao je Vujeva.\nZa dovršetak ovog dijela Ceste FBiH osigurale su sredstva iz vlastitih izvora u iznosu od 1.130.911,91 KM.\nGovoreći o dionici od Babina Dola do Broćanca, Vujeva naglašava da se trenutno radi na rješavanju pitanja imovinsko-pravnih odnosa.\n– Postupak eksproprijacije na ovoj dionici provodi se na zadovoljavajući način te je dosada riješeno oko 80 posto predmeta što stvara predpostavke da kada se osiguraju sredstva može otpočeti sa izgradnjom ove dionice. Trenutno je u fazi iznalaženje sredstava iz kreditnih aranžmana kako bi se krenulo sa izgradnjom ove dionice za koju je osigurana kompletna investiciono-tehnička dokumentacija – istakao je Vujeva.\nNa upit koji se radovi izvodi u cilju potpune funkcionalnosti i učinkovitosti Sarajevske obilaznice kazao je da dionica Jošanica-petlja Butila (LOT-1) u potpunosti izgrađena i puštena u promet.\n– LOT-2, dionica petlja Butila- Briješće-Stup, je djelimično izgrađena, a zbog raskida ugovora sa izvođačem zbog njegove nesolventnosti radovi su prekinuti, trenutno se čeka odobrenje međunarodnih finansijskih institucija, koje kreditiraju predmetni projekt (EBRD, EIB, OPEK FOND), za nastavak radova – navodi direktor JP Ceste FBiH.\nLOT-3 koji implementira JP Autoceste Federacije BiH, je jednim dijelom izgrađen i pušten u promet, konkretno dionica LOT-3A, petlja Butila – Vlakovo.\n– Dionica LOT-3B, Vlakovo – Mostarsko raskršće, zbog neriješenih imovinsko pravnih poslova se trenutno ne izvodi – potvrdio je u razgovoru za Agenciju FENA direktor Javnog preduzeća Ceste FBiH Filip Vujeva.


24sata.info - Nezakonitom eksploatacijom šljunka zaradio više od dva miliona KM\nNezakonitom eksploatacijom šljunka zaradio više od dva miliona KM\nAutor T. C. 29. 05. 2019. • 17:43\nPolicija RS-a dostavila je Okružnom javnom tužilaštvu Doboj izvještaj protiv osobe inicijala M.N. (1943.) iz Doboja, zbog sumnje da je svom preduzeću pribavio protivpravnu imovinsku korist u iznosu višem od dva miliona KM.\nNezvanično, u pitanju je Milan Ninković i preduzeće "Dijamant".\nTereti se da je počinio krivična djela zloupotrebe ovlašćenja u privredi, protivzakonito zauzimanje i eksploatacija prirodnih bogatstava i dobara od općeg značaja i falsifikovanje ili uništavanje službene isprave, saopćeno je iz MUP-a RS.\nPrijavljeni se sumnjiči da je kao osnivač i direktor privrednog društva iz Doboja, u namjeri prikrivanja nezakonite eksploatacije mineralnih sirovina, svojim potpisom i pečatom firme, ovjerilo ugovor o poslovnoj saradnji sa neistinitim sadržajem, te navedeni falsifikovani ugovor predočavalo nadležnim inspekcijskim organima prilikom inspekcijskog nadzora.\nTakođer, na osnovu tog ugovora, od januara 2014. do decembra 2018. godine, kršeći odredbe Zakona o vodama RS, organizovao je, vodio i nadziralo iskop i dislokaciju mineralne sirovine - riječnog šljunka, a zatim u ime i za račun navedenog privrednog društva iz Doboja, izvršio dalju prodaju šljunka drugim privrednim društvima, za što su ispostavljane fakture i izvršena naplata, saopćeno je iz entitetske policije.


Podrška EUBID projekta majdanpečkom Biznis inkubatoru – RADIO TELEVIZIJA BOR\nPodrška EUBID projekta majdanpečkom Biznis inkubatoru\nMAJDANPEK – Konsultanti na EUBID projektu, čiji je osnovni cilj podrška postojećim i novoosnovanim poslovnim inkubatorima, održali su danas u majdanpečkom Biznis inkubatoru sastanak sa potencijalnim korisnicima, na kojem su predočene sve prednosti i olakšice na koje mogu računati budući stanari.\n„Mi smo u ovom projektu više od godinu dana i smatram da nam je mnogo pomogao u realizaciji našeg programa. Pozvao bih potencijalne korisnike naših usluga da se jave, posebno mlade preduzetnike i one koji su u fazi registracije, s obzirom na to da osim poslovnog prostora nudimo i savetodavne usluge vezane za poslovanje i marketing, kao i obuke koje u svakom slučaju mogu biti od koristi“, naglašava Slavko Ilić, direktor Biznis inkubatora.\nEUBID projekat je, inače, prevashodno usmeren na izgradnju spektra usluga postojećih biznis inkubatora.\n„Iako nas je korona omela u određenim aktivnostima, aktuelna situacija otvorila nam je nove mogućnosti komunikacije, a takođe, jasno je pokazala šta je ono što je trenutno najpotrebnije našoj privredi“, kaže Nemanja Petrović, konsultant na projektu.\nBiznis inkubator u Majdanpeku, inače, postoji od 2012. godine i raspolaže sa 912 m2 poslovnog prostora.\nTags: biznis inkubator, eubid, Majdanpek, predstavljanje, projekat, savet\nPrevious Korona nije zaustavila „Jedrenje na Dunavu“\nNext Najboljim učenicima laptop računar na poklon


Stvaranje GMO proizvoda nije pod kontrolom\nProces stvaranja GMO proizvoda ne može da se kontroliše od trenutka kad naučnici u ćeliju biljlke ubace DNK nekog drugog živog organizma, tako da može doći do mutacije tkiva, upozorio je danas američki molekularni biolog Džon Fagan, koji je i sam godinama radio, na kreiranju takvih proizvoda.\nFagan je na Međunarodnoj konreneciji o GMO, u Beogradu, rekao da u tom procesu ubačeni DNK uništava prirodne gene u ćeliji, sa nepoznatim ishodom i da bi trebalo staviti moratorijum na proizvodnju i promet GMO hrane, dok tu tehnologiju ne bude bilo moguće staviti pod kontrolu.\nOn je naveo da se kao naučnik, uverio da postoje problemi, da ti proizvodi izazivaju alergije kod ljudi, da sadrže otrove, a i da im je smanjena nutritivna vrednost. Fagan je naveo da je ishrana GMO kukuruzom, kod eksperimentalih životinja, na kraju četvrtog meseca dovela do stvaranja tumora i koncentacije otrova u jetri i bubrezima.\nSlični efekti ispoljili su se i na zdravlje ljudi u Južnoj Americi.\nOn je naglasio da Srbija mora da kaže "ne" GMO proizvodima, kao što je to već učinilo 167 zemalja, dodajući da Srbija godišnje ima izvoz svog semena u vrednosti od 500 miliona dolara, što će izgubiti ako u zemlju dodje GMO.\nPrema njegovim rečima, cilj kompanije Monsanto, najvećeg proizvodjača GMO semena, jeste da preuzme celokupnu proizvodnju semena i da izvlači novac iz srpske ekonomije, i njih ne interesuje loš uticaj na zdravlje i život.\nNaučnica iz Indije Vandana Šiva je rekla da multinacionalne kompanije svoje GMO seme tretiraju kao patent koji prodaju i da je ona vodila veliku borbu da to ne prihvati indijski Zavod za patente.\nNa kraju je prihvaćeno da te kompanije ne proizvode ništa novo, već da samo gen, koji milionima godina postoji u prirodi, premeštaju u drugi organizam. Na taj način je indijskim poljoprivrednicima omogućeno da zadrže i stara semena, koja bi u protivnom bila zabranjena.\nŠiva je predočila da je 50 odsto zemalja EU zabranilo proizvodnju i korišćenje GMO i postavila pitanje kako to onda EU može da zahteva od zemalja koje nisu članice. Genetičar iz Hrvatske Marijan Jošt je rekao da u Hrvatskoj postoji Savet za GMO, u kojem, nažalost, većinu članova čine promoteri tih proizvoda. "Hrvatska za sada uspeva da se odupre takvim proizvodima, ali ako je EU bude pritisla, bojim se da će pristati", rekao je Jošt.\nProfesor sa Novosadskog univerziteta Miodrag Dimitrijević smatra da Srbija treba da štiti svoj nacionalni interes, a to je da ostane zona slobodna od GMO-a.\nMi posedujemo kompletnu tehnologiju proizvodnje klasičnog semenskog materijala i naučne potencijale, imamo i semensku robu koja je dovoljna za naše tržište i za izvoz, dodao je on.\n"Od nas se traži da našu tehnologiju kompromitujemo i napustimo i da budemo u situaciji da kupujemo proizvode tudje tehnologije. Svi učesnici su danas istakli da je GMO seme nespojivo sa organskom proizvodnjom, jer dolazi do kontaminacije zemljišta, što Srbija nikako ne bi trebalo da prihvati", istakao je Dimitrijević.\nProfesor Poljoprivrednog fakulteta u Zemunu Miladin Ševarlić rekao je da bi zahtevani novi zakon o GMO naneo velike štete poljoprivredi i potrošačima u Srbiji.\nNaši građani nisu dovoljno informisani o mogućim posledicama, a dosadašnje toleratno ponašanje nadležnih državnih organa prema ilegalnom gajenju GM soje na našoj teritoriji, govori tome u prilog. Predsednik Odbora za ekologiju u Narodnoj Skupštini Milica Vujić Marković je rekla da će taj Odbor predložiti drugi zakon o GMO, koji predvidja formiranje stručnog saveta koji odobrava skupština, izuzetno visoke kazne za one koji gaje GMO, kao i moratorijum na proizvodnju i promet GMO do 2020. godine.


Projektom Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga upošljene i manjinske grupe u opštini Medveđa – Radio Medvedja\nProjektom Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga upošljene i manjinske grupe u opštini Medveđa\nPosted on 16 јуна, 2020 16 јуна, 2020 by Vesti\nSklapanjem Ugovora između opštine Medveđa i Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga koji je potpisan krajem prošle nedelje, odnosno projektom „Uspostavljanja Kancelarije za preduzetništvo“ omogućeno je da se uposle 12 lica sa srednjom, višom i visokom stručnom spremom na period od 4 meseca.U kabinetu opštine Medveđa, u prisustvu predsednika i zamenika predsednika opštine Medveđa, dr Nebojše Arsića i Gorana Ivanovića, potpisani su pojedinačni ugovori koja su lica na projektu potpisala sa Centrom za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga.\n“Pored obrazovne strukture, vodilo se računa i o manjinskoj populaciji pa su od 12 lica, koja su juče potpisala Ugovore, dve osobe albanske i jedna romske nacionalnosti. Ovo jeste privremena solucija da se ova lica uposle, ali mi svakodnevno tražimo način da otvorimo dugotrajnija radna mesta, na kojima će sva nezaposlena lica naći zaposlenje”- istakao je predsednik opštine Medveđa. Da podsetimo, osnovni cilj zajedničkog projekta je da se kroz aktivnosti realizovane ovim projektom odgovori na sve veće potrebe mikro, malih i srednjih preduzeća u opštini Medveđa. Realizacijom projekta ostvariće se specifični ciljevi predviđeni programom, a to su podsticanje preduzetništva i razvoj preduzetničkog duha.\nPosted in Vesti Tagged mladi, opština medvedja, posao\n← Potvrđeno pet novih slučajeva zaraze COVID19 u Medveđi\nČlan predsedništva SNS Zoran Đorđević posetio Medveđu →


SAD: Sirija da ubrza transport hemijskog oružja\nČlanovi medjunardnog tima istražitelja za hemijsko oružje u Siriji (arhivski snimak)\nBela kuća je saopštila da Sirija mora da intenzivira napore kako bi transportovala hemijsko oružje u luku Latakija, pošto su se pojavili medijski izveštaji u kojima se navode da operacija iznošenja i uništavanja arsenala zaostaje.\nPortparol Bele kuće Džej Karni izjavio je da je "odgovornost Asadovog režima da prebaci bojne otrove na bezbedan način". Agencija Rojters juče je prenela tvrdnje neimenovanih zvaničnika da je Sirija do sada predala manje od pet odsto svog hemijskog aresenala i da neće uspeti da ispoštuje rok i pošalje sve zalihe u inostranstvo pre sledeće nedelje.\nIzvori Rojtersa takođe navode da je operacija uklanjanja oružja iz Sirije, koja se sprovodi uz međunardonu podršku u zaostatku šest do osam nedelja.\nU međuvremenu, delegati sirijske vlade i opozicije nastavljaju mirovne pregovore u Ženevi sa međunarodnim posrednikom Lakdarom Brahimijem, koji je izjavio da bez obzira na ogromne razlike u stavovima, dve strane imaju volju da razgovaraju. Brahimi očekuje da će se inicijalna runda dugo očekivanih mirovnih pregovora završiti sutra bez "značajnijeg napretka", ali da je postignut sporazum da se razgobvori nastave za oko nedelju dana i da bi ta runda mogla da bude produktivnija.


NEKRETNINE PARAĆIN - POSTAVI OGLAS - NEKRETNINE\nNEKRETNINE PARAĆIN - BESPLATNI OGLASI NEKRETNINA U PARAĆINU\nNEKRETNINE PARAĆIN - KUPOVINA, PRODAJA I IZDAVANJE NEKRETNINA U PARAĆINU:\nNa ovom web portalu možete potpuno besplatno postaviti svoj oglas za izdavanje, kupovinu ili prodaju svoje nekretnine u PARAĆINU i to bez posrednika i bez ikakve provizije. Ovaj sajt jeste zapravo regionalni online oglašivač za izdavanje nekretnina u PARAĆINU, gde ste u mogućnosti da se direktno sastanete i povežete sa vlasnicima nekretnina i sa potencijalnim kupcima. Na ovom sajtu možete potpuno besplatno postaviti svoj oglas sa fotografijama ukoliko izdajete ili prodajete svoju nekretninu u PARAĆINU. Jednostavno, samo postavite svoj oglas sa fofografijom nekretnine ukoliko izdajete ili prodajete svoju nekretninu u PARAĆINU ili pak napišite Vaš zahtev u oglasu da potražujete slobodnu nekretninu koju želite da je uzmete u zakup ili pak da je kupite.\nU tabeli ispod dati su već postavljeni oglasi u vezi izdavanja, kupovine i prodaje nekretnina u PARAĆINU. Odaberite u tabeli ispod tip oglasa u kojem želite da postavite svoj oglas i jednostavno u okviru tog polja kliknite na "POSTAVI SVOJ OGLAS" gde će Vam se otvoriti nova stranica gde možete kompletno postaviti svoj oglas.\nKao što smo napomenuli, sve naše usluge su besplatne i paket ovih usluga obuhvata čitav spektar umreženih oglasa, što znači da će Vaš postavljeni oglas automatski biti poslat na još puno drugih sajtova, blogova i društvenih mreža čija je tema oglašavanje izdavanje i prodaja nekretnina u PARAĆINU. Time će Vaš oglas biti izložen znatno većem broju pogleda zainteresovanih.....\nOvde, na ovim stranicama možete potpuno besplatno postaviti Vaš oglas za izdavanje, kupovinu ili prodaju stanova, kuća, lokala, magacina ili placeva u PARAĆINU. Ukoliko prodajete ili izdajete svoj stan, poslovni prostor, kuću, vikendicu, garažu ili lokal u PARAĆINU u mogućnosti ste da uz tekst svog oglasa postavite i proizvoljni broj fotografija za objekat koji prodajete ili izdajete.\nBESPLATNI OGLASI NEKRETNINA - PARAĆIN (SA FOTOGRAFIJAMA NEKRETNINA)\nKATEGORIJE U KOJIMA MOŽETE POSTAVITI SVOJ OGLAS NEKRETNINE U PARAĆINU:\n(obuhvata sve tipove nekretnina u PARAĆINU koje se izdaju, to mogu biti stanovi, kuće, lokali, vikendice, placevi, hale i dr. objekti koji se izdaju u zakup)\n(obuhvata sve druge kupoprodaje nekretnina u PARAĆINU a koje nisu uvršćene u neku od naših kategorija nekretnina. Isto obuhvata i delatnosti vezane za selidbu i transport u PARAĆINU, gradnju nekretnina, enterijere i dr.)\nTekst oglasa trebalo bi da sadrži bar osnovne karakteristike stana, kuće, vikendice, lokala, hale ili garaže tj. godinu izgradnje nekretnine, tačnu lokaciju, kvalitet i materijal koji je korišćen pri gradnji, kao i druge osnovne karakteristike vezano za nekretninu koju prodajete ili izdajete u PARAĆINU. Dobro bi bilo napomenuti i koliko je udaljena autobuska i železnička stanica, vrtić i škola, od nekretnine za koju postavljate oglas, zatim da li se nalazi na periferiji ili u centru grada i koliko su udaljene osnovne transportne ulice, sportski tereni, pijaca, tržni centri i prodavnice. Na kraju svog tekstualnog dela oglasa za prodaju ili izdavanje nekretnine u PARAĆINU trebate da postavite neku od kontakt informacija kako bi potencijalni zainteresovani kupci mogli da Vas lako pronađu i kontaktiraju. Kao kontakt informacija može biti Vaš mejl, sajt, broj telefona, mobilni ili pak Vaša tačna adresa ... (bilo koja kontakt informacija koja je Vama pogodna).\nPostavite na ovom našem sajtu svoj oglas za prodaju ili izdavanje nekretnine u PARAĆINU i automatski Vaš postavljen oglas će biti prikazan ne samo na ovom sajtu, već i na mnogim drugim sajtovima i blogovima koji su u sistemu umreženih oglasa nekretnina za prodaju ili izdavanje nekretnina u PARAĆINU. Postavljanje oglasa nekretnine u PARAĆINU više je nego lako i za samo nekoliko minuta ste u mogućnosti da uz tekstualni deo oglasa postavite i fotografije nekretnine koju prodajete ili izdajete. Sve ove naše usluge su u potpunosti besplatne a za postavljanje oglasa nije Vam potrebna nikakva registracija i prijava.\nI pored ozbiljne konkurencije naša grupacija za mrežno oglašavanje nekretnina jeste i dalje u samom vrhu sajtova za oglašavanje. Naš osnovni cilj jete taj da omogućimo svim zainteresovanim oglašivačima nekretnina u PARAĆINU da besplatno i lako mogu da postave svoj oglas za nekretninu sa fotografijama nekretnine, kao i da učinimo da njihov postavljen oglas za prodaju ili izdavanje nekretnine u PARAĆINU bude što vidljiviji a što činimo preko našeg sistema umreženih sajtova nekretnina.\nUkoliko budete uneli precizno svoje podatke u vezi sa prodajom ili izdavanjem svoje nekretnine u PARAĆINU i ukoliko budete postavili i fotografije i time učinili da Vaš oglas bude jasniji i upečatljiviji (jer fotografija govori hiljadu reči), možete da očekujete da će Vam se neko odazvati preko kontakt podataka koje ste postavili u tekstualnom delu Vašeg oglasa.


Sajam prehrambene industrije ANUGA 2021 u Kelnu – Prilika za osvajanje novih tržišta\nTORINO FASHION MATCH 2021 – ONLINE SASTANCI ...\nRazvojna agencija Srbije (RAS) i Privredna komora Srbije (PKS) i ove godine organizuju nastup domaćih kompanija na međunarodnom sajmu prehrambene industrije „ANUGA“ u Kelnu, koji će se održati od 9. do 13. oktobra ove godine. RAS poziva sve zainteresovane kompanije iz sektora prehrambene industrije da se prijave za učešće na ovom sajmu, i to do 27. aprila.\nANUGA 2021 je u planu da se održi u oktobru ove godine, i predstavlja idealnu priliku za sve firme i proizvođače iz prehrambene industrije da predstave svoje proizvode, plasiraju ih na strana i nova tržišta i uspostave važne poslovne kontakte.\nU organizaciji RAS i PKS srpski proizvođači će se na sajmu predstaviti u okviru Nacionalnog štanda Srbije, i to u dva paviljona, jedan posvećen gotovim proizvodima „Fine Food“ štand, i drugi štand u paviljonu za zamrznute proizvode „Frozen Food“.\n“ANUGA” (www.anuga.com) je jedan od najvećih međunarodnih sajmova iz oblasti prehrambene industrije na svetu, koji se svake druge godine održava u Kelnu, Nemačka. U 2019. godini na sajmu je učestvovalo 8.000 izlagača iz više od 100 zemalja, a sajam je posetilo više od 169.000 stručnih posetilaca iz 190 zemalja.\nPrijave su otvorene do 27. aprila i vrše se isključivo elektronski, kreiranjem korisničkog naloga na sledećoj adresi https://prijave.ras.gov.rs/sajmovi .\nSve detalje u vezi sa prijavom i sajmom pronađite OVDE.


pink.rs | VESIĆ: KONAČNO PUT KOJI SPAJA ČUKARICU I OBRENOVAC - posle tri decenije biće spojena dva dela grada!\nVESIĆ: KONAČNO PUT KOJI SPAJA ČUKARICU I OBRENOVAC - posle tri decenije biće spojena dva dela grada!\nIzvor: Beoinfo; Foto: Beoinfo ||\nGradski menadžer Goran Vesić obišao je početak radova na uređenju nekategorisanog puta koji povezuje Malu Moštanicu i Rucku, odnosno opštine Čukaricu i Obrenovac. Događaju su prisustvovali i predsednici ovih opština, Srđan Kolarić i Miroslav Čučković.\nVesić je istakao da ne postoji veće zadovoljstvo nego kada se na delu vidi kako grad i opština rade neke stvari koje direktno utiču na poboljšanje života ljudi.\n- Ovih 700 metara puta, koji će biti završen za mesec dana, nekom ne deluje puno, ali za građane Male Moštanice i Rucke tih 700 "nepremostivih" metara će im potpuno promeniti nacin života. Tridesetak godina su činili napore da se uredi ovaj put i povežu opštine Čukarica i Obrenovac, ali do sada niko nije imao sluha. Zahvaljujući predsednicima ove dve opštine i ljudi koji su ovde na terenu, mi smo uspeli da obezbedimo novac i za mesec dana će Rucka i Mala Moštanica biti povezane. Sada će ljudi iz Male Moštanice moći da koriste i gradski autobus, a ne samo "Lastu". Pored toga, imaćemo i alternativni put za Duboku koja je trenutno najveće klizište u Evropi- rekao je Vesić.\nOn je dodao da je Grad Beograd, kada je u pitanju Mala Moštanica, u protekle četiri godine uradio mnogo.\n- Zajedno sa opštinom uređeni su nekategorisani i atarski putevi, kanali, fudbalsko igralište, crkva. Sve je to urađeno u dogovoru sa građanima i zato sam ja danas ovde, da u razgovoru sa njima vidimo šta će se raditi sledeće četiri godine jer verujem da oni najbolje znaju šta im je prioritet - istakao je gradski menadžer, dodavši da ova gradska vlast radi na tome da Beograd bude bolje mesto za život svih ljudi i onih koji žive u centru, ali i onih u rubnim opštinama.\nPrema njegovim rečima, svi građani moraju da imaju put, kanalizaciju, vodovod i javni prevoz i to je, kako je rekao, nešto što ne sme da se dovodi u pitanje.\n- U poslednje četiri godine Grad Beograd je uložio više od 350 miliona evra u prigradska naselja koja su bila decenijama zapostavljena kako se meštani koji tu žive ne bi osećali kao građani drugog reda. Rešavamo problem po problem i sa takvom politikom ćemo nastaviti i u narednom periodu - naglasio je Vesić.\nMiroslav Čučković je izrazio veliku zahvalnost zbog koncepta na kojem insistira sadašnja gradska vlast, a to je da, kako je naveo, prigradski delovi budu počeci a ne krajevi Beograda. On je precizirao da sedamsto metara puta i direktna autobuska linija žiteljima ovog dela Beograda znači mnogo. Čučković je obećao da će se nastojati da se zajedno sa gradom u svih 29 obrenovačkih sela uradi nešto konkretno.\nSrđan Kolarić podsetio je da je zahtev građana da se uredi ovaj deo puta desetinama godina postojao, ali da se ništa nije uradilo po tom pitanju. Kako je rekao, ovo je samo jedna od inicijativa koje dobijaju od građana i pokušavaju da je sprovedu u delo, a na njihovu inicijativu sada funkcioniše i direktna linija 553 kojom saobraćaju potpuno novi autobusi.\nVesić: Radimo potpuno nove saobraćajnice koje treba da olakšaju život građanima (FOTO)\nVesić obišao radove na izgradnji sale u OŠ Nikola Tesla (FOTO)\nVesić: Sve ide po planu, uskoro i faza dva radova na Kaleniću (FOTO)\nVESIĆ ZA PINK: Plato Milana Mladenovića dobija NOVI IZGLED, nastavlja se sa uređenjem URBANIH DŽEPOVA


Suđenje Novakoviću odloženo za 2. novembar - Suočavanje - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Suočavanje » Suđenje Novakoviću odloženo za 2. novembar\n1Piše: J. Diković 18. septembra 2020. 10.52\nKako se navodi u optužnici Tužilaštva za ratne zločine, Novaković, nekadašnji komandir čete Moštanice Teritorijalne odbrane (TO) Bratunac, sa grupom naoružanih pripadnika te čete i drugim naoružanim pripadnicima TO Bratunac napao je selo Suha, većinski naseljeno bošnjačkim stanovništvom.\nPiše da je učestvovao u izvođenju 300 civila nesrba, žena, dece, starijih lica, među kojima su bile i žene u drugom stanju, kao i nepokretne osobe.\nNavodi se da su civile iz sela Suha čuvali naoružani vojnici na fudbalskom stadionu u Bratuncu, gde su dovođeni i civili iz drugih mesta sve do kasnih popodnevnih sati tog 10. juna kada su došli autobusi i kada su žene, deca i starija lica deportovani u pravcu Kladnja, a vojno sposobni muškarci sprovedeni u OŠ “VukKaradžić”.\nNa prethodnom glavnom pretresu, sudski veštaci su ocenili da je Novaković sposoban da prati suđenje, iako boluje od visokog pritiska, dijabetesa, koristi invalidska kolica zbog problema na kičmenom stubu i ima oštećenje vida.\nInače, Novaković ne priznaje krivično delo za koje se tereti, te tvrdi da nije bio komandir čete kao što piše u optužnici, već komandir voda, i naglašava da nije znao šta se događalo u OŠ „Vuk Karadžić“.\nOdloženo suđenje, Suđenje, Tužilaštvo za ratne zločine\ndobro kad Srbi nigde nisu prisilno raseljeni…


Đokić: Nemjerljiv doprinos HET-a razvoju regije i Srpske - ENERGETIKArs.com - Informacija je energija\nHomeHidroenergijaĐokić: Nemjerljiv doprinos HET-a razvoju regije i Srpske\nĐokić: Nemjerljiv doprinos HET-a razvoju regije i Srpske\nTREBINJE, Ministar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić rekao je danas da je vrlo značajno za enegetski sistem Srpske postojanje “Hidroelektrana na Trebišnjici” /HET/ i brane Grančarevo koji su dali nemjerljiv doprinos razvoju Trebinja i cijele regije.\nĐokić je na obilježavanju 50 godina rada Hidroelektrane /HE/ “Trebinje jedan” istakao da HET sa godišnjom proizvodnjom od oko 1.100 gigavat časova električne energije donosi prihod od oko 60 miliona km.\n“To je od izuzetnog značaja za ukupan energetski potencijal Republike Srpske. `Elektroprivreda Republike Srpske` /ERS/ kao javno preduzeće na taj način obezbjeđuje uredno snabdijevanje domaćih potrošača, privrede Republike Srpske, ali i značajne količine energije se izvozi”, rekao je Đokić.\nOn je dodao da je vrlo važno danas odati priznanje onim ljudima koji su prije 50 godina završili objekat HE “Trebinje jedan”, a prije toga se upustili da ga grade, ocijenivši da je to jedinstven hidroenergetski objekat ne samo u ovom regionu, već o u Evropi.\nĐokić je posebno pohvalio i one koji danas upravljaju ovom hidroelektranom za njihovu marljivost koja omogućuje nesmetan rad i stalnu proizvodnju.\n“HET je jedan od velikih investitora mnogih značajnih projekata, među kojima HE `Dabar`, jedne od hidroelektrana u sistemu `Gornjih horizonata` koji će po završetku dati novu dimenziju čitavom energetskom sistemu Srpske, posebno Hercegovini“, istakao je Đokić.\nOn je dodao da će, imajući u vidu planove da se krene u aktivnosti izgradnje HE “Buk Bijela”, Republika Srpska još jednom potvrditi koliki je potencijal energetike i koje su sve prednosti kada se taj potencijal stavi u funkciju.\n“Zahvalan sam na velikom doprinosu i rezultatima koje ERS, posebno HET, daje Republici Srpskoj, a uvjeren sam da će biti dovoljno hrabrih i odlučnih ljudi koji će da u budućnosti stvaraju nove vrijednosti, gradeći nove objekte i upravljajući energetskim sistemom Republike Srpske”, rekao je Đokić.\nOn je istakao da se potrošači po najnižim cijenama snabdijevaju električnom energijom što je najvažniji doprinos koji ERS daje Republici Srpskoj.\nIzgradnja HE “Trebinje jedan” počela je 1958. godine, a pripremni radovi obuhvatali su izgradnju 80 kilometara puteva sa savremenim kolovozom, izmještanje 27 kilometara željezničke pruge, izgradnju 147 kilometara dalekovoda, četiri vodovoda, podizanje četiri velika gradilišta, te naselje za oko 2.600 stanovnika.\nZavršetkom prve faze izgradnje sistema “Trebišnjica” konačno je riješen problem plavljenja Popovog polja, a formiranjem stalnog vodotoka omogućeno je navodnjavanje i intezivna poljoprivredna proizvodnja na oko 4.000 hektara Trebinjskog, Mokrog i Popovog polja.\nBrana Grančarevo je centralni objekat sistema HET i u vrijeme kada je izgrađena bila je vrh evropskog građevinarstva i umijeća.\nObilježavanju značajnog jubileja prisustvuje i predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i veliki broj gostiju iz cijele Republike Srpske i poslovni partneri iz regiona.


Politika Privatnosti - Sve od Kože\nPristupanjem sajtu Sve od Kože (sveodkoze.rs), Vi prihvatate i slažete se sa svim uslovima Politike Privatnosti. Ukoliko ne prihvatate uslove sadržane u Politici Privatnosti, potrebno je da odmah napustite sajt i prestanete sa korišćenjem usluga sajta.\nPrilikom popunjavanja registracionog formulara na sajtu Sve od Kože (sveodkoze.rs), Vi prihvatate i slažete se sa time da će administratori sajta koristiti Vaše lične podatke za sledeće namene:\nSlanje obaveštenja o ponudama, popustima ili drugim komercijalnim informacijama vezanim za Sve od Kože (sveodkoze.rs) ili neku treću stranu, sa kojom Sve od Kože (sveodkoze.rs) ima poslovnu saradnju.\nMi čuvamo Vaše lične podatke kako bismo Vam slali informacije o Vašem nalogu na sajtu Sve od Kože (sveodkoze.rs), da možemo da Vas informišemo o statusu Vaših porudžbina i radi evaluacije kvaliteta proizvoda i usluga koje koristite.\nUslovi i regulative koji se odnose na korišćenje informacija dobijenih prilikom online plaćanja se nalaze u odeljku Uslovi korišćenja kompanije za procesiranje plaćanja i Sve od Kože (sveodkoze.rs) niti će zahtevati, niti će ćuvati informacije vezane za Vašu kreditnu karticu.\nUkoliko imate dodatna pitanja vezana za Politiku privatnosti, molimo da nas kontaktirate putem kontakt formulara ili na info@sveodkoze.rs .


Tanjug 17. septembra 2019. 16:17\nBEOGRAD – Prvi tom dvojezičnog zbornika „Jezik kao zapis kulture u etnološkoj i lingvističkoj analizi na relaciji Srbija – Makedonija“ predstavljen je danas u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti (SANU).\nZbornik je objavljen kao rezultat zajedničkog projekta SANU i Makedonske akademije nauka i umetnosti (MANU), koji vode članovi Odeljenja jezika i književnosti, sa saradnicima.\nGlavni urednici su Predrag Piper i Marijan Marković, a urednici prvog toma Stanislav Stanković i Veselinka Labroska.\nPredsednik SANU Vladimir Kostić na početku predstavljanja zbornika napomenuo je da je to tek jedan od 15 projekata koji zajedno realizuju MANU I SANU.\n„Ostali projekti se odvijaju čvrstim koracima i naša saradnja sa kolegama iz Makedonije dostiže puni smisao. Suština odnosa između dve akademije je u uspostavljenom prijateljstvu i mogu da kažem da nam je MANU jedan od najbližih saradnika“ kazao je akademik Kostić i najavio još sadržajniju saradnju dve akademije.\nPredsednik MANU Taki Fiti kazao je da naučna saradnja i razmena u oblasti umetničkog stvaralaštva između dve akademije ima višedecijsku tradiciju.\n„Naša saradnja je uspostavljena na uzajamnom poštovanju i na tradicionalnim prijateljskim odnosima makedonskog i srpskog naroda. Sada imamo 15 zajedničkih bilateralnih projekata na obostranu korist i to će tako biti i u budućnosti“, kazao je Fiti.\nOn je istakao da projekat koji je danas predstavlja u SANU ima poseban značaj za Makedoniju.\n„Naš jezik ima respektabilno mesto u grupi južnoslovenskih jezika i povećava se interes među slavistima za dalje izučavanje makedonskog jezika“ kazao je Fiti.


Beograd: Počeo teniski turnir Serbia Open 2021\nSerbia Open 2021 održava se u Teniskom centru "Novak" u Beogradu do 25. aprila\nTeniski turnir Serbia Open 2021 počeo je danas u Beogradu, a prvog dana na teren izlaze i srbijanski teniseri Nikola Milojević, Viktor Troicki, Danilo Petrović i Filip Krainović, javlja Anadolu Agency (AA).\nUtiske o igranju u Beogradu preneo je i italijanski teniser Matteo Berrettini, koji je izjavio da se oseća spremno za predstojeći turnir, saopštili su organizatori.\n"Sada sam zdrav, naporno sam trenirao kako bih učestvovao na ovom turniru na šljaci. Išao sam u Majami, ali nisam bio spreman, pa sam odlučio da ne igram. Povreda nije bila laka, nikada ranije je nisam doživeo i dosta je uticala na moj servis. Osećam da sam sada spreman, potrebni su mi mečevi da uđem najbolju moguću formu", rekao je Berrettini.\nOn je naveo da mu to što su turnire u prethodna dva meseca osvajali mlađi igrači pomaže da bude bolji, da napreduje i bude na istom nivou kao oni.\n"Dokazali su da mogu da igraju na visokom nivou, stekli su dosta iskustva. Mislim da će se vremenom izmeniti i situacija na gren slemovima i to je odlična stvar za tenis, kao i za mene", zaključio je.\nBerrettini je drugi nosilac turnira. U prvom kolu je slobodan, a u drugom će igrati protiv pobednika meča Viktor Troicki (Srbija) – Marco Cecchinato (Italija).\nSrbija je deo ATP Toura u muškom profesionalnom tenisu, koji ima 64 turnira u 31 zemlji sveta.\nSerbia Open 2021 održava se u Teniskom centru "Novak" u Beogradu do 25. aprila.\nU singlu učestvuje 28 igrača u glavnom žrebu, među kojima će četvorica dobiti "vajldkard", trojica tenisera će obezbediti učešće kroz kvalifikacioni deo turnira, koji se održava 18. i 19. aprila. U glavni žreb ulazi i 19 igrača na osnovu pozicije na ATP listi.\nBeograd Serbia Open 2021 teniski turnir\nBeograd: Ambasador Turske Aksoy posetio Predstavništvo AA u Srbiji


NSinfo: Počela izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Begeču\nPočela izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda u Begeču\nGradska uprava za građevinsko zemlјište i investicije pristupila\nje realizaciji još jednog kapitalnog objekta sa cilјem unapređenja komunalne infrastrukture u prigradskim naselјima.\nZa stanovnike Begeča izuzetno je značajna vest da je počela izgradnja postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, čime će biti omogućeno da ranije izgrađena kanalizaciona mreža bude puštena u funkciju.\nZa ovu investiciju iz gradskog budžeta izdvojeno je 192 miliona dinara, a rok za završetak svih predviđenih radova je 240 dana.\nBudući kompleks prečistača prostiraće se na površini od 1,5 ha, udalјenoj oko 500 m od samog naselјa, južno od magistralnog puta Novi Sad-Bačka Palanka.\nZa obezbeđenje adekvatnog kvaliteta prečišćene vode, predviđena je primena kombinovanog postupka mehaničko-biološkog prečišćavanja, čime će biti zadovolјeni svi neophodni uslovi zaštite životne sredine, naročito zaštite okolnog zemlјišta, kao i površinskih i podzemnih voda.\nOtpadne vode iz naselјa će se dovodnim kolektorom, iz pravca Ulice Dositeja Obradovića, transportovati do prečistača. Budući recipijent prečišćenih otpadnih voda iz naselјa je reka Dunav (meandar Dunavac), a prečišćene otpadne vode neće ugroziti kvalitet vode u recipijentu.\nSem samog postrojenja, u okviru kompleksa biće izgrađene i interne saobraćajnice, parking, javno osvetlјenje, vodovodna i elektro mreža, a čitav prostor će se na kraju i hortikulturno urediti.\nIzgradnjom prečistača i dovođenjem kanalizacije u funkcionalno stanje rešava se jedan od najkrupnijih komunalnih problema i ujedno omogućuje bolјi i kvalitetniji život stanovnika Begeča.\nTime se još jednom potvrđuje opredelјenje Grada Novog Sada za uspostavlјanje jednakih komunalnih standarda u svim prigradskim naselјima, uz podsećanje da su prethodnih godina izgrađena i puštena u rad tri prečistača i to u naselјima Kovilј, Stepanovićevo i Rumenka, navodi se u saopštenju.\n... begeč, dunav, Novi Sad


Članovi „Pomozi.ba“ dopremili dva šlepera pomoći izbjeglicama u Beogradu - informativa.ba\nVijesti Regija Članovi „Pomozi.ba“ dopremili dva šlepera pomoći izbjeglicama u Beogradu\nČlanovi „Pomozi.ba“ dopremili dva šlepera pomoći izbjeglicama u Beogradu\n18 Sep 2015 10:58\nČlanovi organizacije „Pomozi.ba“ danas su dopremili dva šlepera pomoći iz Bosne i Hercegovine sirijskim izbjeglicama u Beogradu na mjestu „Miksalište“.\nIzbjeglicama je dopremljena voda, koja im je trenutno neophodna jer im se zalihe veoma brzo troše, zatim, pelene, higijenske potrepštine, keksa, kabanica i deka koje su od ogromnog značaja čim malo zahladni.\nKao nastavak akcije pomoći izbjeglicama pod nazivom „Nekada mi, sada oni“, BBI Real Estate je organizaciji Pomozi.ba omogućio prostor na trgu ispred BBI centra za skupljanje potrebnih artikala u periodu od 18. do 23.septembra od 10 do 20 sati.\nDonacije se mogu donijeti i na adresu Fetaha Bećirbegovića br.8, svakim radnim danom od 09 do 20 sati, a subotom od 10 18 sati.\nPreporučujemo pelene, vlažne maramice, manje higijenske paketiće, deke, vreće za spavanje, kabanice, kekse-biskvite, vodu, a u skladu s potrebama lista potrebnih namirnica će se proširiti, saopćeno je iz Udruženja Pomozi.ba.\nOznake: #Pomozi.ba #Beograd #izbjeglice #pomoć #BiH