VIKTOR ORBAN RENESANSA EVROPSKOG KONZERVATIVIZMA (2010-2018) - Centar za društvenu stabilnost\nVIKTOR ORBAN RENESANSA EVROPSKOG KONZERVATIVIZMA (2010-2018)\nRENESANSA EVROPSKOG KONZERVATIVIZMA (2010-2018)\nIstorijska pozadina Orbanove doktrine konzervativizma\n„Budućnost je rođena…“, uskliknuo je Viktor Orban, krajem marta 2010. godine u toku predizborne kampanje u šestom izbornom ciklusu za saziv nacionalnog parlamenta. Ostalo je veliko pitanje da li su ugledni mađarski, evropski i svetski analitičari bili u stanju da tada na ispravan način analiziraju i sintetišu odgovore na dileme koje su proizašle iz pomenutih reči. Puni smisao navedenog „usklika“, tada već afirmisanog mađarskog državnika, biće osvetljen nakon završenih izbora, a posebno u godinama koje su potom usledile. Međutim, kompetentni poznavaoci političkih prilika u Mađarskoj, kao i Orbanovi savetnici i saradnici u izbornom štabu FIDES, javnost su uveravali da je negdašnji i budući mađarski premijer, ustvari „dostojni naslednik ugarskog regenta Hunjadija i njegovog sina Matije Korvina“, odnosno ugarskih vladara iz „panonskog poznog srednjeg veka“. Naravno, putem popularisanja navedene sintagme i misli, politički krugovi saradnika bliskih izbornom štabu FIDES i timu predizborne kampanje tadašnjeg lidera opozicije, zapravo su realizovali ideju dobro osmišljene politike okupljanja glasača i „biračkog tela“ oko doktrine reafirmisanja tradicionalnih vrednosti mađarskog nacionalnog korpusa, te novog preporoda nacionalne misli u eposi nezadržive globalizacije svakodnevnog života građana Mađarske.\nU svrhe afirmisanja navedene predizborne doktrine, nisu slučajno odabrani istorijski primeri otelotvoreni u grandioznim ličnostima dva ugarska vladara, oca i sina, Janka Hunjadija i Matije Korvina. Upravo, u doba vladavine pomenutih državnika i monarha, dakle sredinom i u drugoj polovini XV veka, mađarski etnički kolektivitet i poznosrednjovekovna ugarska država doživeli su svoje poslednje „zlatno doba“, privredne, političke i kulturne renesanse, koje je ostalo uzor kasnijim „romantičarski opredeljenim“ novovekovnim državotvornim ideolozima i intelektualcima rizorđementa nacionalnog identiteta mađarskog naroda, od Sečenjija, pa do Košuta. Zaista, Orban se već tada opredelio za otelotvorenje politike izražene u maksimi „Da postane evropska, a ostane Mađarska“, koja će postati kredo svih evropskih vlada, zagovornika ideje o „stvaranju Evrope stabilnih demokratija“. Pomenuta epoha doživela je svoj početak posle navedenih izbora iz aprila 2010. godine.\nOrbanova „druga vlada“\nNakon uspešne predizborne kampanje, koalicija FIDES i Hrišćansko-demokratske narodne partije ostvarila je ubedljivu pobedu na izborima za nacionalni parlament, koji su održani između 10. i 25. aprila 2010. godine. Navedena koalicija dobila je 2 706 292 glasa ili 52,73% podrške u ukupnom udelu biračkog tela Mađarske, što je istoj obezbedilo 263 poslanička mandata, od ukupno 386, koliko je predvideo tada aktuelni mađarski ustav. Drugoplasirana politička partija na izborima bila je, do tada vladajuća Mađarska socijalistička partija, koju je predvodio Atila Mešterhazi, koja je osvojila 990 428 glasova ili 19,30% podrške biračkog tela, što je istoj obezbedilo, svega 59 mandata u parlamentu. Veliko iznenađenje na tim izborima predstavljao je realativni uspeh ekstremno-desničarskog političkog bloka JOBIK, koji je osvojio 855 436 glasova, odnosno 47 mandata u nacionalnom parlamentu, pa je uz prisustvo 16 poslanika liberalno-građanske Partije zelenih, formirana specifična struktura najvišeg zakonodavnog tela mađarske države u kome je Orbanova stranka sa svojih 227 mandata, u zajednici sa 36 poslanika iz koalicione HDNP, ostvarila pšarlamentarnu dvotrećinsku većinu, što je predstavljalo do tada istorijski politički uspeh Viktora Orbana i njegovog FIDES.\nPomenuta pobeda Orbanu je otvorila mogućnost da neometano izvrši promenu ustava Mađarske koja je sprovedena u periodu između 2011. godine i 2013. godine, kada je zvanično i međunarodno priznato ime države Republika Mađarska izmenjeno u Mađarska, dakle bez odrednice o republikanskom obliku vladavine. Takođe, na predlog Orbanove vlade, u novi najviši pravni akt Mađarske unesene su i odredbe o podršci tradicionalnoj formi braka između muškarca i žene, što je izazvalo kritike liberalnih političkih krugova, ali i nevladinih organizacija čija je delatnost bila usmerena u pravcu zaštite ljudskih i manjisnkih socijalnih prava u ovoj zemlji. Istovremeno, u skladu sa amandmanima na Ustav Mađarske iz 2012. godine, broj članova parlamenta umanjen je sa 386 na 199 poslanika.\nVlada premijera Orbana preduzela je niz zakonodavnih reformi, uz snažnu kritiku ideologije liberalne demokratije, pa su i mnoga zakonska rešenja u ideološkom pogledu odražavala neformalno usvojenu doktrinu nove mađarske vlade. Znatne proteste opozicije i liberalno-građanski opredeljenih nevladinih organizacija izazvao je „Zakon o Internetu“. Proces zakonodavnih reformi Orbanove „druge vlade“ bio je dalje usmeren u pravcu usvajanja tzv. „poreza na stanovanje“, za koga je bilo predviđeno da se izdavaja iz ličnih zarada svih vlasnika stambenih jedinica, a visina istog određena je na 16%. Viktor Orban je rad njegove vlade ocenio karakteristikama koje bi istu opisali kao „prvu pragmatičnu i realnu izvršnu vlast“ u Mađarskoj od 1990. godine, iz razloga što članovi kabineta i saradnici premijera predlagane mere i rešenja nisu zasnivali na popularno-prihvatljivim platformama, već u skladu sa istinskim mogućnostima (pre svih u oblastima finansijskih konstrukcija i ekonomske stabilnosti) društva da izvrši sopstveni „preobražaj“ u red evropskih nacija koje imaju želju da žive u skladu sa savremenim dostignućima jedne globalne civilizacije, do tada neviđene u povesnici čovečanstva. Na fundamentima opisanih razloga, usledile su zakonodavne reforme u oblastima socijalne i fiskalne politike, pa je parlament usvojio set pravnonormativnih rešenja koji su ograničili prava pripadnicima policije i oružanih snaga da uživaju tzv. „beneficirani staž“, nasleđen još iz komunističkih vremena. Materijalna izdvajanja u oblastima socijalne politike postala su maksimalno transparentna, a usvojen je i zakon na osnovu koga je Mađarska centralna banka stekla veliki stepen autokefalnosti u odnosu na Evropsku centralnu banku i finansijske institucije Evropske unije.\nMađarska stabilna demokratija posle 2014. godine\nNovi ciklus parlamentarnih izbora u Mađarskoj održan je 6. aprila 2014. godine i to u skladu sa izmenjenim odredbama ustava (stupio na snagu 1. januara 2012. godine) i izbornog zakona koji su se odnosili na „legislativne“ aktivnosti i parlamentarni život u ovoj panonskoj državi. Na ovim izborima vladajuća koalicija FIDES-HDNP izgubila je podršku oko pola miliona glasova u odnosu na prethodni, šesti izborni ciklus za narodne poslanike u parlamentu iz 2010. godine.\nKoaliciona lista FIDES-HDNP predvođena premijerom Viktorom Orbanom osvojila 133 mandata od predviđenih 199 poslaničkih mesta u parlamentu, čime je zadržala i dvotrećinsku većinu u najvišem zakonodavnom državnom organu Mađarske. Međutim, postalo je jasno da je vladajuća koalicija dobila poverenje relativne većine od 44,54% podrške birača u ukupnom biračkom telu Mađarske, što je predstavljalo gubitak od 8,19% u odnosu na izbore iz 2010. godine. Važno je da napomenemo da su od višestranačkih i demokratskih promena iz 1989. godine, ovo bili prvi parlamentarni izbori koji su održani samo u jednom krugu, a u skladu sa odredbama novog ustava.\nU toku 2015. godine, Orbanova vlada suočila se sa velikom „migrantskom krizom“, koja je „zatalasala“ sve, do tada u priličnoj meri, fleksibilne granice država Evropske unije i uopšte Starog kontinenta. Posebno se pod udarom našao sistem prelaska državnih granica u tzv. „šengenskoj zoni“, na koju su Evropljanni bili veoma ponosni. U susret rešavanjima mnogih izazova u vezi sa pomenutom krizom, Viktor Orban je primenio mere koje su se umnogome razlikovale od strategije usvojene od strane administracije Evropske unije i većine njenih članova, a koju bismo mogli opisati terminološkom odrednicom „Evropa otvornenih granica“. Za razliku od svojih partnera u Evropskoj uniji, Orban je uveo zabrane nekontrolisanog ulaska migranstkih masa u Mađarsku, a datu meru primenio je i fizičkim postavljanjem barijera na granicama njegove države prema susednim zemljama, podizanjem tzv. „žičanog zida“. Ne obazirući se mnogo na ozbiljne kritike svojih evropskih partnera, Orban je naglašavao da svi migranti koji ulaze u Mađarsku moraju bitio registrovani u skladu sa zakonodavstvom Evropske unije i Dablinskom regulativom o ilegalnoj migraciji, koju je njegova vlada odlučila da sprovede na jedan dosledan način. Pored navedenih mera, Orban je preduzeo niz aktivnosti u borbi protiv nelegalne imigracije, a sve kako bi broj izbeglica koje ulaze Mađarsku ostao na najnižem mogućem stepenu.\nUpravo, u datom periodu, Viktor Orban je izneo niz kritika na račun Evropske unije koja je snažnom političkom delatnošću izvršila uticaj na pojedine članice ove nadnacionalne organizacije na Balkanu, kako bi projekat „Južni tok“, odnosno sistem „energetskih sporazuma“ između zemalja na Jugoistoku i u centralnoj Evropi (svakako, i Mađarske), sa jedne strane i Ruske federacije, sa druge strane, doživeo svoj krah. Na taj način, snabdevanje evropskih država ovim važnim energentom sa „jugoistočne strane“ kontinenta, ostalo je u veoma diskutabilnom statusu, dok je nastavak realizacije projekta i izgradnje „Severnog toka II“ iz Rusije, putem Baltičkog mora do Nemačke, dobio novi podstrek i podršku, čime je do juna 2018. godine, od strane evropskih zemalja u ovaj zamašan poduhvat, već uloženo preko 10 milijardi evra. Orban je dobro prepoznao šta su to ekonomski potencijali mađarskog naroda i države (poljoprivreda na bazi najvećeg prirodnog resursa kojim Mađarska raspolaže, a to je plodna i obradiva zemlja, koja je ostala očuvana u vlasništvu mađarskih poljoprivrednika, jer je ostala na snazi zabrana prodaje datog resursa bilo kojem fizičkom ili pravnom licu koje „dolazi“ iz inostranstva). Takođe, Viktor Orban i njegova administracija svesni su činjenice da Mađarska ne poseduje velike energetske potencijale, kao što su nafta, prirodni gas ili ugalj, zbog čega je i nastao čuveni sporazum sa Rusijom o izgradnji nuklearne elektrane, koja bi u budućnosti predstavljala temelj mađarske energetske stabilnosti. Upravo, navedena činjenica našla se pod salvom kritika evropske briselske administracije. Mađarski lider našao se u jednom permanentnom sukobu sa Evropskom unijom, posebno u pogledu ideološko-političke platforme u procesima reformi mađarskog društva. Potezi mađarskih vlasti unaporima da osiguraju energetsku bezbednost zemlje (partnerstvo sa Rusijom u izgradnji elektrane, podrška projektu „Južni tok“, itd), poljoprivredne potencijale i suverenitet države, „odveli“ su Orbana i direktnu u koliziju sa propisima briselske administracije. U pomenutoj borbi, Orban je očuvao „političke resurse“ sopstvenog autoriteta, a onda je izrastao u političku figuru i snagu jednog evropskog, pa i planetarnog formata. Nametnuo se kao neformalni lider te „nove Evrope“ u nezvaničnoj borbi za očuvanjem suverenističkog razvoja evropskih društava koje baštine umnogome različita duhovno-ideološka i kulturološka iskustva u determinisanju istorijskih postavki sopstvenog postojanja.\n„Konzervativna renesansa“ sada već predstavlja politički princip snažnog opozicionog delovanja u procesima suprotstavljanja levoliberalnim i konzervativno-globalističkim političkim elitima koje se nalaze u sastavu vladajućih struktura u organizaciji vlasti zemalja „zapadnoevropske demokratije“. Mađarski premijer zauzeo je jasan stav da se političko delovanje datih ideoloških koncepcija pokazalo kao veoma štetno po interese očuvanja tradicionalnog, evropsko-hrišćanskog modela života građana Mađarske i drugih zemalja „centralnoevropskog basena“ od Balktika do Jadrana. Izgleda da Orban dobro poznaje istoriju mađarskog naroda, te da poseduje svest o istorijskoj činjenici, prema kojoj je „ugarska nacija“ u naporima usmerenim prema očuvanju sopstvene suverenosti, zasnovane na duhovno-kulturološkoj vertikali afirmacije tradicije hrišćansko-konzervativnog kulturnog nasleđa, u vekovima borbe za nacionalnu nezavisnost, još od Mohačke bitke 1526. godine, prvobitno izgradila svoj identitetski karakter, a putem istog očuvala i egzistenciju svog etniciteta. Dok su druge, liberalne ili globalističke elite, ne samo u Mađarskoj, već i u ostalim zemljama „nove Evrope“, vodile politiku sa ciljem očuvanja, ne nacionalnih ili državnih interesa mađarskog naroda, već sopstvenih i mondijalističkih, ali u svemu uskoličnih materijalnih prohteva i hirova, šireći postmodernu agendu jedne anacionalne i transnacionalne „kulture besmisla i relativiteta“, Orban je građanima Mađarske, ali i Evropske unije ponudio viziju daljeg razvoja njihovih društava u kome je široki dijapazon nacionalnih interesa, zapravo najprioritetniji u rešavanju važnih državnih i političkih pitanja Mađarske i drugih pomenutih država.\nOrbanova politička filosofija i pragmatička doktrina predstavlja okvir platformi u delovanju koji se odnose na afirmaciju interesa, odavno zapostavljene i marginalizovane „srednje klase“ u mađarskom društvu, odnosno radničkog i poljoprivrednog dela populacije, kada je u pitanju socijalno-profesionalni status istih. Pomenutoj klasi Orban je ponudio doktrinu beskompromisne odbrane nacionalnog suvereniteta i transparentnost u radu nacionalnih elita mađarskog društva, koje u datoj situaciji ne bi smele da slede „politiku otuđenih postmodernističkih nomenklatura“ u socijalnim struktura političkog i kulturološkog delovanja zapadnoevropskih i transatlantskih globalističkih „estabilišmenata“.\nU svom radu, a posebno u domenu spoljne politike svoje „treće“ i „četvrte“ vlade, premijer Orban ostvario je veliku prisnost i partnerstvo sa izraelskim predsednikom vlade Benjaminom Netanjahuom, ali i sa suverenističkim državnicima i njihovim vladama iz reda zemalja tzv. „Višegradske grupe“, zatim sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem, ruskim i turskim državnicima, Putinom i Erdoganom, kao i sa američkim predsednikom Donaldom Trampom. Od 2014. godine, Orban je predstavio političku platformu okupljanja konzervativnih socijalnih snaga mađarskog naroda oko, u osnovi liberalne ideje, o državi kao zajednici „samostalnih pojedinaca“, koja će na osnovu tradicionalnih duhovnih vrednosti, politike zaštite istorijskog i kulturnog nasleđa, afirmisanja nacionalnog identiteta kolektiviteta i uzdizanja „ekonomskog suvereniteta“ društva, izgraditi novu „superdržavu“, kao ehatološku tačku prelamanja i sinkrecije svih inetersa i težnji mađarskog naroda. Pomenuta projekcija države imala bi svoju osnovnu funkciju sadržanu u naporima da se zaštite ljudska prava pojedinica, ali na fundamentima već opisanih kolektivnih vrednosti. Pojedinac i njegovi interesi ostaju u fokusu „nacionalne pažnje“ i zaštite sistema organizacije vlasti, ali ne bez kolektiviteta kome isti i pripada. U osnovi, pomenuta politička doktrina predstavlja sistem svetonazora koje je baštinila vlada Margaret Tačer u Velikoj Britaniji, ali koju je ta zemlja, kao uostalom i druge države Evrope, odavno odbacila. U suštini, navedenu doktrinu mogli bismo da determinišemo kao „novu konzervativnu renesansu“, plasiranu od strane Viktora Orbana, koja promoviše nacionalni suverenitet, porodične vrednosti, ekonomsku i političku stabilnost, u skladu sa već egzistirajućim modelima društvene strukture država, poput Kine, Rusije, Izraela, Sjedinjenih Američkih Država, Turske, Singapura ili Srbije.\nNavedena „konzervativna renesansa“ uslovila je stvaranje veoma primetne distance između Viktora Orbana i evropskih političkih elita, koje reprezentuje briselska administracija. U poslednje vreme, sve su „glasniji“ stavovi da bi Orbanov FIDES trebalo isključiti iz redova Evropske narodne partije, zbog oštre antimigracione i antiliberalne kulturološke politike mađarskog premijera. Sa druge strane, „tako odbačen, ostrakovan“ iz redova evropskih političkih elita, kako nas obaveštava ugledni list „Politiko“, Orban je postao „talisman“ nove „evropske konzervativno-demokratske političke platforme“, posebno u širokim prostranstvima država Centralne Evrope. Navedenu činjenicu, mađarski birači na izborima u aprilu 2018. godine, kao da su u potpunosti zanemarili. Orbanova vladajuća koalicija ostvarila je veliku pobedu i istovremeno osvojila gotovo 50% podrške biračkog tela, odnosno 2 824 551 glas, što je istoj obezbedilo jednak broj mesta u nacionalnom parlamentu kao i posle izbora 2014. godine, tj. 133 poslanička mandata.


Jovana Kondić, među 30 najboljih inovatora u svetu - oradio.rs\nNa takmičenju je učestvovala sa projektom termoizolacije, tačnije, predstavila je termoizolacionu ploču koja se sastoji isključivo od prirodnih komponenti, od prirodnog minerala zeolita i od celuloze i cementa. “Drago mi je što sam pokazala da ne moramo da koristimo hemijske komponente, koje su otrovne za ljude i prirodu, već možemo da koristimo nešto tako čisto kako bismo smanjili potrošnju energije, što opet dovodi do toga da čuvamo našu planetu”, kazala je Jovana.\nJovana Kondić, mlada inovatorka iz Zmaj Jovine gimnazije, trenutno se nalazi među 30 najboljih inovatora na svetu, jedina sa Balkana. Ona je oduvek volela nauku, ali je inspiraciju za to da se počne aktivno njome i baviti pronašla na konkursu čuvenog Google-a.\nJovana se tako prijavila na takmičenje “Google Science Fair”, koje se održava treću godinu za redom i okuplja mlade naučnike između 13 i 18 godina iz celog sveta. Jedini uslov za ovo takmičenje je da donesete nešto potpuno novo, izum koji može biti od pomoći prirodi, ljudima ili uopšte celom svetu.\n“Iako pre nisam mnogo razmišljala o nauci, ovo me posebno zainteresovalo, jer je i samo takmičenje veoma cenjeno. Našla sam se mđu 30 finalista iz celog sveta. Presrećna sam!”, rekla je Jovana za O radio.\nOna je na takmičenju učestvovala sa projektom termoizolacije, tačnije, predstavila je termoizolacionu ploču koja se sastoji isključivo od prirodnih komponenti, od prirodnog minerala zeolita i od celuloze i cementa.\n“Drago mi je što sam pokazala da ne moramo da koristimo hemijske komponente koji su otrovni za ljude i prirodu, već možemo da koristimo nešto tako čisto kako bismo smanjili potrošnju energije, što opet dovodi do toga da čuvamo našu planetu”, kazala je Jovana.\nOva sjajna inovatorka je sa istim izumom učestvovala i na Tesla festu inovacija i nauke u Novom Sadu, koji je održan od 12. do 15. oktobra 2014. godine. “Na ovom takmičenju sam osvojila prvo mesto i zlatnu Teslinu plaketu, kao i priznanje Međunarodne organizacije za zaštitu intelektualne svojine. Sve me to veoma inspiriše da nastavim”, kazala je Jovana.\nNaša superheroina je mladim naučnicima poručila da ne odustaju od onoga za šta su sigurni da rade dobro. “Mislim da smo u školi više orijentisani na to da naučimo neke stvari, a ne toliko da iskoristimo to znanje. Smatram da ocene nisu presudne, već kako mi to znanje koje stičemo možemo da iskoristimo”, poručila je Jovana.\nOsim dosadašnjih velikih uspeha, Jovana je pozvana da učestvuje na takmičenju u inovacijama “Arhimendes” u Moskvi i “Eureka” u Briselu. “Veoma želim da predstavim našu zemlju na ovim takmičenjima. Neki od planova su mi i da ponovo učestvujem na pomenutom Google sajmu, kao i da počnem da radim na novim izumima. Imam neke ideje, ali još uvek nisu realizovane”, dodala je ona.\nCeo razgovor i još zanimljivih detalja o karijeri ove mlade talentovane naučnice poslušajte na kraju teksta.\nExit fondacija proglasila je 18 mladih heroja iz ukupno pet oblasti: obrazovanja/nauke, preduzetništva, društvenog aktivizma, kulture/umetnosti i kreativnih industrija. Konkurs…


Pomoć nezaposlenim majkama sa četvoro i više djece | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Pomoć nezaposlenim majkama sa četvoro i više djece\nPomoć nezaposlenim majkama sa četvoro i više djece\nISTOČNO NOVO SARAJEVO – Lokalna uprava iz Istočnog Novog Sarajeva pozvala je nezaposlene majke sa područja ove opštine koje imaju četvoro i više djeca, od kojih je najmanje dvoje maloljetno, da podnesu zahtjev za dodjelu pomoći od 150 KM mjesečno.\nIz opštine navode da je ovo nova komponenta uvrštena u već postojeći Pravilnik o pronatalitetnoj politici, koji je opštinska uprava usvojila u junu 2014. godine s ciljem da se zadrži pozitivna stopa nataliteta.\nPravilnik koji se primjenjuje od 2014. godine do sada je imao samo dvije komponente za dodjelu jednokratne novčane pomoći – sredstva usmjerena za novorođenu djecu, prema kom se za prvorođeno dijete uručuje 100 KM, drugorođeno 200 KM, a 400 KM za treće i više djece.\nDruga komponenta odnosi se na sufinansiranje troškova jedne vantjelesne oplodnje, za koju se odobrava 2.000 KM za treći pokušaj.\nIz opštine Istočno Novo Sarajevo podsjećaju da je u prethodne četiri godine odobreno 396 zahtjeva za novorođenu djecu i 15 zahtjeva za vantjelesnu oplodnju, za šta je iz budžeta izdvojeno skoro 100.000 KM.\nPravilnik o pronatalitetnoj politici\nPrethodni članakKMF Jahorina dočekuje KMF Ugljevik\nNaredni članakZa obnovu vrtića „Bubamara“ izdvojeno 45.000 KM


Завод за заштиту природе Србије - Održan seminar za upravljače zaštićenih područja Srbije\nOdržan seminar za upravljače zaštićenih područja Srbije\nU organizaciji Ministarstva prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja uz podršku JP „Srbijašume“ kao domaćina, 11. i 12. septembra 2013. u Vrnjačkoj banji održan je peti seminar za upravljače prirodnim dobrima pod nazivom „Zaštita prirode i održivi razvoj“. Seminar je održan u cilju predstavljanja nacrta zakona i strategija koje su u pripremi, kao i politike i tendencija Ministarstva na poslovima unapređenja upravljanja prirodnim dobrima i resursima.\nU radu seminara učestvovalo je preko 70 predstavnika organizacija koje upravljaju prirodnim dobrima, sektora za prirodne resurse Ministarstva i Zavoda za zaštititu prirode Srbije. Ovom prilikom, predstavnici upravljača prirodnih dobara prezentovali su aktuelnosti u njihovom radu (poboljšanje infrastrukture, metoda rada, projektno angažovanje ...).\nU okviru dvodnevnog rada skupa, razmatrano je 13 različitih tema, na osnovu kojih su razmatrana različita najaktuelnija pitanja koja se odnose na upravljanje zaštićenim područjima. Ovako posećen i tematski sadržajan skup bio je prilika i za utvrđivanje prioriteta za budući rad, gde je između ostalog istaknuta neophodnost unapređenja međusobne saradnje državnih organa i ustanova i upravljača, neposrednija razmena iskustava i veća angažovanost stručnih ustanova kao što je Zavod u pomoći vezano za programe zaštite upravljača.


Putin: Rusija ne trguje teritorijama | Serb.rs\nSerb.rs > SVET > Putin: Rusija ne trguje teritorijama\n3. septembra 2016. / Komentari su isključeni na Putin: Rusija ne trguje teritorijama\nVladimir Putin (foto:blogs.reuters.com)\nIako potpisivanje mirovnog sporazuma sa Japanom ostaje ključno pitanje, teritorijalni spor zbog Kurilskih ostrva, nastao kao rezultat Drugog svetskog rata ne podleže reviziji, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin, upozoravajući da bi se time mogla otvoriti „Pandorina kutija“.\nUoči početka Istočnog ekonomskog foruma (IEF) predsednik Rusije je dao intervju međunarodnom informativnom holdingu „Blumberg“. Tokom razgovora u Vladivostoku šef države dotakao je teme razvoja teritorije Dalekog istoka, saradnje sa Kinom, kao i pitanje spornih Kurilskih ostrva.\nOdgovarajući na pitanje novinara o mogućnosti predaje Kurilskih ostrva Japanu, Putin je odgovorio da Rusija ne trguje teritorijama.\n„Mi ne trgujemo teritorijama, iako je problem zaključivanja mirovnog sporazuma sa Japanom, naravno, ključan i mi bismo veoma želeli da sa našim japanskim prijateljima pronađemo rešenje za ovaj problem. Još 1956. godine je potpisan ugovor i, što začuđuje, njega je ratifikovao i Vrhovni Savet SSSR i japanski parlament. Ali zatim je japanska strana odbila da ga ispunjava, a potom je i Sovjetski Savez anulirao sve dogovore u okviru ovog sporazuma“.\nPre nekoliko godina japanske kolege su zamolile da se vratimo na razmatranje ove teme i mi smo to uradili, izašli smo im u susret“, rekao je ruski predsednik. On je dodao da se ne govori ni o kakvoj razmeni niti prodaji. „Govorimo o pronalaženju rešenja tako da se nijedna strana ne oseti poraženom niti kao gubitnik“, istakao je Putin. Pri tome je predsednik prokomentarisao dogovor o predaji Kine dela teritorije ostrva Tarabarov, koji je kao primer naveo novinar „Blumberga“.\nPutin je, takođe, naglasio da je to bilo moguće isključivo zbog veoma visokog nivoa poverenja između Rusije i Kine. „I ako postignemo isti visok nivo poverenja sa Japanom, onda ćemo i tu naći neki kompromis“, uveren je Putin. Putin je skrenuo pažnju na ključnu razliku između pitanja vezanog za japansku istoriju i sa pregovorima Rusije i Kine.\n„Ako neko želi da počne da revidira rezultate Drugog svetskog rata, hajde da pokušamo da prodiskutujemo na tu temu. Ali onda ne treba diskutovati o Kalinjingradu, već i o istočnim zemljama Nemačke, o LJvovu, koji je bio deo Poljske i tako dalje, i tako dalje. Tu su i Mađarska i Rumunija. Ako neko želi da otvori ovu Pandorinu kutiju i počne sa njom da radi, molim vas, izvolite i počnite“, zaključio je Putin.\nPutin je istakao da je, pre svega, IEF način da se privuče pažnja partnera Ruske Federacije i potencijalnih investitora na Daleki istok. „Obično kada govorimo o Dalekom istoku imamo u vidu i upravo Daleki istok — Primorski kraj i Habarovski kraj, to je Kamčatka, Čukotka, ali to je i takozvani Istočni Sibir. Sve ukupno, cela ova teritorija sadrži neverovatne resurse: naftu, gas, to je 90 odsto rezervi ruskog kalaja, 30 odsto rezervi ruskog zlata, 35 odsto rezervi šume, u ovim vodama je 70 odsto ruske ribe“, rekao je predsednik Rusije u intervjuu za „Blumberg“.\nPutin je takođe istakao potencijal Dalekog istoka za razvoj vazduhoplovne i svemirske industrije.\n„Mi smo u jednom od regiona Dalekog istoka pokrenuli novi ruski kosmodrom. Ovde se tradicionalno razvija avijacija, uključujući i borbena avijacija. Širom sveta poznati avioni „Su“ proizvode se upravo na Dalekom istoku Rusije. Na kraju, mi ovde obnavljamo proizvodnju morskih brodova, pre svega za civilne potrebe“, istakao je Putin.\nVladimir Putin govorio je i o planovima za razvoj pozorišne i sajamske aktivnosti u regionu. „Ovde otvaramo ogranak peterburškog Marijinskog pozorišta. Planiramo da ovde otvorimo filijale peterburškog Ermitaža i Vaganovske baletske škole“, dodao je predsednik.\n„Tradicionalno i dugi niz godina ovde se nalazi jedan od vodećih instituta Akademije nauka Rusije upravo za proučavanje biologije mora. Znate, ovde pokrećemo novi centar. U okviru njega smo izgradili okeanarijum, koji neće biti samo platforma za javnost, kojoj će se, mislim, svideti komunikacija sa živom prirodom, već i deo samog Instituta za biologiju mora. Ovde se razvija zanimljiv, perspektivni klaster i veoma bismo želeli da naši potencijalni investitori, naše kolege iz inostranstva, pre svega iz zemalja Azijsko-pacifičkog regiona, više znaju o njemu“.\nOznake: japan, Kurilska ostrva, Rusija, spor, teritorije / Objavljeno u: SVET


Agencija osporila nameru Borova da proda Boreli : Nadlanu.com\nAgencija osporila nameru Borova da proda Boreli\nBEOGRAD, 5. jula 2010. (Beta) - Agencija za privatizaciju Srbije osporila je nameru hrvatske kompanije "Borovo" da proda imovinu društvenog preduzeća "Boreli" iz Sombora.\nU saopštenju Agencije se navodi da bi prodaja "Borelija" bila u suprotnosti sa Sporazumom o sukcesiji, kao i Uredbom o zaštiti imovine delova preduzeća čije je sedište na teritoriji bivših republika SRFJ.\nTom uredbom je do 30.juna 2010. godine dat rok preduzećima iz bivših jugoslovenskih republika da podnesu zahtev za sporazumno utvrđivanje međusobnog udela u kapitalu preduzeća koja se ne nalaze u Srbiji. U slučaju da bude postignut sporazum Vlada Srbije na njega daje saglasnost, ali samo ako postoji reciprocitet u primeni Sporazuma o sukcesiji.\nUkoliko se ne postigne sporazum o utvrđivanju udela kapitala u preduzećima čiji su osnivači na teritoriji viših republika SFRJ, kao u slučaju "Borelija", strukturu vlasničkog kapitala utvrđuje Agencija za privatizaciju na osnovu vrednosti unete imovine i procene sadašnje vrednosti kapitala.\nDo sada je "Borovo" prodalo 12 lokala u Srbiji, ali su pokrenutisudski postupci za poništavanje kupoprodajnih ugovora.


Dan pobede obeležen na Partizanskom groblju - Užice Oglasna Tabla\nмај 10, 2018 мај 10, 2018 0208\nPolaganjem venaca i cveća na Partizanskom groblju u Užicu obeležene su 73.godine pobede nad fašizmom. U grobnici na Partizanskom groblju sahranjeno je pet narodnih heroja i 157 boraca iz užičkog kraja.\n„Na današnji dan aktom o bezuslovnoj kapitulaciji Nemačke konačno je završen rat, najkrvaviji sukob u istoriji čovečanstva koji mi obeležavamo kao Dan pobede. Ovaj dan se obeležava i kao Dan Evrope jer su temelji moderne posleratne Evrope baziraju na principima proisteklim iz pobede u Drugom svetskom ratu“, istakao je Nemanja Nešić, zamenik gradonačelnika Užica.\nOdavanjem pošte vence su položili predstavnici Grada, Vojske Srbije, Opštine Sevojno, Udruženja boraca NOR-a Užica, Udruženja potomaka ratnika “Major Kosta Todorović”, političkih partija, Društva istoričara, Srpsko-ruskog kluba Užice.\nU programu su učestvovali učenici Osnovne škole “Dušan Jerković”, a organizatori su Narodni muzej i Grad Užice.\nKrofnice i fudbal-prikupljanje sredstava za operaciju vida za učenika iz Sevojna


SEEbiz.eu / RS / Leskovac: Meso jeftinije od paprika\nLeskovac meso paprike ajvar\nAutor/izvor: SEEbiz / Jugmedia.rs\nDatum objave: 29.09.2018. - 12:41:22\n"Mnogo je skupo, ako ne padnu cene, nećemo ni da pravimo ajvar, bolje meso da jedemo, jeftinije je", nezadovoljno za Jugmedia komentariše baka Mileva koju smo zatekli danas kako na pijaci sa praznom torbom obilazi tezge.\n"Domaći ajvar ništa ne može zameniti, nas dve smo komšinice i svake godine pomažemo jedna drugoj oko pečenja i čišćenja paprika. Izleda da ćemo se ove godine pomagati oko čišćenja lišća iz dvorišta. Mnogo je skupo, ovo nije prihvatljivo za naš džep", priča nam Mira dok njena komšinica Vesna samo odmahuje glavom.\n"Mnogo smo radili i uložili, ali vreme nije bilo na našoj strani. Jeste skupo ali ne možemo da spuštamo cene. Ako ne kupite sada, posle je neće imati", kaže nam prodavac Dragan kod koga je paprika 120 dinara.\nInače, prošle godine u ovo vreme kilogram „ajvarki" prodavao se po ceni od 60 dinara i to za onu najkvalitetniju, a cena paradajza za 10 dinara manje.


Patrijarh Porfirije uručio Orden Svetog Save odžačkom župniku Jakobu Pfajferu – Moji Odzaci App\nPatrijarh Porfirije uručio Orden Svetog Save odžačkom župniku Jakobu Pfajferu\nRimokatolički župnik iz Odžaka, Jakob Pfajfer, primio je danas u Novom Sadu Orden Svetog Save drugog stepena, koji mu je dodeljen u znak zahvalnosti na dosadašnjoj uspešnoj saradnji i bratskom odnosu prema Srpskoj pravoslavnoj crkvi i srpskom narodu.\nNajviše odlikovanje koje dodeljuje Srpska pravoslavna crkva, odžačkom župniku i naddekanu bačkom uručio je patrijarh srpski Porfirije na praznik Obnjavljanja hrama svetog velikomučenika Georgija – Đurđic, koji se proslavlja kao slava grada Novog Sada.\nOrden Svetog Save drugog reda, kojim Sveti arhijerejski sinod odlikuje zaslužne ustanove i pojedince, pored župnika Jakoba Pfajfera, dobili su profesorka dr Vesna Turkulov, načelnica Klinike za infektivne bolesti Kliničkog centra Vojvodine u Novom Sadu i Zoran Vapa, nekadašnji direktor Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture u Novom Sadu.\nOrden Svetog Save dodeljen je i Pokrajinskom zavodu za zaštitu spomenika kulture u Novom Sadu, povodom jubileja sedamdesetogodišnjice osnivanja i u znak priznanja i doprinos unapređenju kulture i tradicije našeg naroda.\nSve ordene imenovanima je dodelio Sveti arhijerejski sinod Srpske pravoslavne crkve, na predlog episkopa bačkog Irineja.\nU Odžacima sutra neće biti vode\nPrema poslednjem izveštaju u opštini Odžaci 256 zaraženih\nU četvrtak samo jedan novooboleli od koronavirusa


14.11.2019. 01:09h 13.11.2019. 20:52h\nNešto se kuva: Sve češća upozorenja američkog analitičara pokazatelj su da je u svetu sve više glasova koji žele da se u dijalogu uvaži interes Srbije, ocenjuje profesor Srđan Perišić\nDanijel Server, američki analitičar i ekspert za balkanska pitanja, ponovo je pokazao izrazitu blagonaklonost prema samoproglašenoj državi Kosovo, pa je upozorio Prištinu da bude oprezna u postizanju sporazuma sa Srbijom. On procenjuje da će kosovska strana biti pritisnuta na ustupke pre prolećnih izbora u Srbiji.\nPoznat kao žestoki kritičar američkog predsednika Donalda Trampa, Server je isključiv kada je reč o budućem rešenju kosovskog pitanja i smatra da je dobar samo onaj sporazum koji ne narušava postojeći integritet Kosova. - Mislim da Kosovari treba da budu oprezni. Na njih će biti vršen pritisak da se postigne neki rezultat pre održavanja izbora u Srbiji, a to im ne ide u korist - rekao je Server za RTA.\nOvaj američki analitičar važi za tvrdog zastupnika stavova takozvane duboke države, ali i politike Bila i Hilari Klinton. Server smatra da će Tramp pokušati da nametne razmenu teritorija i Nemačkoj, ali i da Srbija dobije kompenzaciju s Republikom Srpskom. On strahuje da Trampa motiviše „tako nakaradna ideja“, jer može da istovremeno reši dva pitanja: Kosovo i Bosnu i Hercegovinu.\nProfesor međunarodnih odnosa Srđan Perišić kaže za Kurir da Server sve češće ohrabruje Prištinu zbog toga što je u svetu sve više glasova koji pozivaju da se u rešavanju pitanja Kosova uvaži i interes Srbije.\n- Čuli smo sad i francuskog predsednika Emanuela Makrona, koji je rekao da se srpski interes mora uzeti u obzir. Rusija se odranije nudi da učestvuje u tom procesu, Amerika slabi spolja... Sve su to signali da Tramp nema plan, ali ima ideju, i da se zapravo ništa ne zna o konačnom rešenju za KiM, pa Server, koji govori ono što misli Stejt department, ima potrebu da sokoli Prištinu i da joj govori da bude čvrsta i istrajna u držanju taksa na srpsku robu, jer je cilj da i to bude deo pregovora - objašnjava naš sagovornik.\nO razmeni teritorija UŽASNA IDEJA, NEMOJTE JE OŽIVLJAVATI\nZa Servera je bila „bizarna“ odluka Trampa da postavi Ričarda Grenela za specijalnog izaslanika Bele kuće za Kosovo i Balkan. - Grenel je ambasador i ima direktne veze sa Belom kućom. I meni je sasvim jasno da će on preuzeti glavnu funkciju specijalnog predstavnika za Balkan, a to je da se bavi pitanjem Beograda i Prištine. Pretpostavljam da je to nagoveštaj pokušaja da se oživi ideja razmene teritorija između Beograda i Prištine, što je užasna ideja, koja je umrla prirodnom smrću pre nekoliko meseci i loš je plan pokušati da se ona oživi - izjavio je tada Server.\nSERVER: Povlačenje UNMIK bi zahtevalo novu rezoluciju SB UN, a to ne bi moglo bez Rusije\nDANIJEL SERVER: Ramuš Haradinaj nema hrabrosti\nDanijel ServerSrbijaKosovo i Metohija


Ministarstvo Odbrane BiH planira: Milijarda maraka za naoružanje i opremu - Leutar.net\nMinistarstvo Odbrane BiH planira: Milijarda maraka za naoružanje i opremu\n29. maja 2021. LEUTAR Bosna i Hercegovina, Vijesti 0\nSARAJEVO – Za modernizaciju i zanavljanje naoružanja i vojne opreme Ministarstvo odbrane (MO) BiH u naredne tri godine planira potrošiti oko milijardu KM.\nNavedeno je to u Akcionom planu Srednjoročnog plana rada MO BiH 2022-2024. godine.\nKonkretno, planirana sredstva za trošenje u ovu svrhu u 2022. godini iznose 383.728.000 maraka, godinu kasnije 441.431.500 KM, a u 2024. riječ je o cifri od 197.591.500 maraka.\nU planu je takođe i rješavanje viškova naoružanja, municije te minsko-eksplozivnih sredstva, a predviđeni trošak u naredne tri godine težak je 37.522.000 KM.\nCilj ovog ministarstva je takođe i protivminsko djelovanje u BiH, za šta se planira utrošiti 161.568.500 KM. Osim ovih brojki, tu je još nekoliko stavki za koje su takođe navedene ogromne cifre.\nDušanka Majkić, druga zamjenica predsjedavajućeg Zajedničke komisije za odbranu i bezbjednost BiH, ističe da Ministarstvo odbrane BiH stalno traži ova sredstva, a da je, sa druge strane, poznato koliko je efikasno ispunjavanje te vrste želja.\n„To znači da bi tolikog novca trebalo da se odreknu entiteti, što nije realno ni moguće. Tako da niko ne brani nikome da mašta“, rekla je Majkićeva za „Nezavisne novine“.\nPrema njenim riječima, Oružane snage BiH imaju svoju dinamiku i rade u skladu sa svojim planovima.\n„E, sad, šta će od toga oni kupiti, zavisi od mogućnosti. Međutim, ima jedno smislenije pitanje, a to je, recimo, zašto je u mnogim kasarnama stanje veoma loše, pa na primjer, ne radi grijanje, propadaju stropovi, a istovremeno im propada onaj redovni novac koji dobijaju po budžetu“, naglasila je Majkićeva.\n„Nezavisne novine“ su u petak pokušale dobiti stav i od Ministarstva odbrane BiH, ali odgovore na naša pitanja nismo dobili.\nIpak, u njihovom Nacrtu srednjoročnog plan rada za period 2022-2024. godine navodi se da je vizija Ministarstva odbrane efikasan sistem odbrane, kao dio bezbjednosnog sistema BiH, integrisan u sistem međunarodne bezbjednosti.\n„Ova vizija uključuje stalnu izgradnju odbrambenih sposobnosti, težišno razvoj modernih Oružanih snaga BiH, kao najvažnijeg operativnog dijela odbrambenog sistema BiH, koje će biti sposobne i spremne da u punom kapacitetu izvršavaju zakonom definirane zadatke i ispune državne zadatke iz oblasti vanjske politike, sigurnosti i odbrane“, ističe se u ovom dokumentu.\nKako se dodaje, uspješno funkcionisanje institucija odbrane i uspješne vojne operacije zahtijevaju adekvatno finansiranje, obučene, spremne i motivisane snage, efikasnu organizaciju, pravovremeno i optimalno planiranje te dodjelu potrebnih resursa.\n„S tim ciljem, neophodno je poboljšati opremanje, snabdijevanje i održavanje sredstava i infrastrukture OS BiH, nastaviti sa intenzivnim aktivnostima obuke itd“, navodi se u Nacrtu srednjoročnog plana rada Ministarstva odbrane BiH za period 2022-2024. godine.\nKako naglašavaju, „pružanje vojne odbrane BiH i njenim državljanima u slučaju napada je zakonski zadatak OS BiH“.\n„Aktivnosti usmjerene na postizanje sposobnosti i spremnosti za realizaciju ovog cilja su prioritetne“, naglašava se u ovom dokumentu.\nIstiče se da je finansiranje Srednjoročnog plana, između ostalog, predviđeno iz budžeta odbrane i eventualno doniranih materijalno-tehničkih sredstava.


Predstavnici turskih kompanija u posjeti VTK BiH – Vanjskotrgovinska komora BiH\nPredstavnici turskih kompanija u posjeti VTK BiH\nPredsjednik Vanjskotrgovinske/Spoljnotrgovinske komore Bosne i Hercegovine Ahmet Egrlić primio je u posjetu predstavnike turskih kompanija Kromel, Isra Food i Isra Mašina.\nNavedene kompanije su već započele poslovne aktivnosti u BiH, tj. završile su registraciju poslovanja u našoj zemlji, te kupile nekretnine u industrijskim zonama u kojima planiraju da pokrenu proizvodnju u oblasti metaloprerade i prehrane.\nNa sastanku je predsjednik prisutnima predstavio aktivnosti Komore, te ukazao na potencijale privrede Bosne i Hercegovine. Također, Vanjskotrgovinska Komora će staviti navedenim ulagačima na raspolaganje punu podršku u daljnjem razvoju njihovih aktivnosti na tržištu Bosne i Hercegovine, posebno u segmentu proizvodnje.


NJEMAČKA DANAS ZATVARA GRANICE ZA PUTNIKE IZ PET ZEMALJA | Hayat.ba\nNJEMAČKA DANAS ZATVARA GRANICE ZA PUTNIKE IZ PET ZEMALJA\nNjemačka od danas ograničava ulazak na svoju teritoriju, kopnenim, morskim ili zračnim putem za putnike koji dolaze iz pet zemalja jako pogođenih raznim sojevima covida 19, saopćila je vlada.\nOdluka koja za sada važi do 17. februara odnosi se na Veliku Britaniju, Irsku, Brazil, Portugal i Južnu Afriku sa ciljem da se “zaštiti njemačko stanovništvo”, saopćilo je Ministarstvo zdravlja Njemačke.\nCilj ovog propisa je ograničenje širenja novih sojeva virusa – objasnilo je Ministarstvo zdravlja.\nPostoje određeni izuzeci za ovu mjeru, odnosno, za građane Njemačke koji žive u tim zemljama, državljane tih zemalja sa boravkom u Njemačkoj, putnike u tranzitu ili za protok roba, prijevoz za medicinske svrhe, navodi se u dokumentu.\nNjemačka vlada uvodi sama ove restrikcije ulaska, nezavisno od svojih partnera u EU koji nisu mogli da se dogovore oko jedinstvenog pristupa tom pitanju, javlja Patria.


Kisić: Apel za dobro građana, cilj nije kažnjavanje već nadzor | RADIO DELTA PORTAL\nZamenica direktora Intituta za javno zdravlje Srbije dr Darija Kisić Tepavčević izjavila je danas da neće biti sankcija za one koji se ne vrate sa odmora iz okolnih zemalja u Srbiju do petka, već da je reč o upozorenju “za njihovo dobro” kako bi se pratilo njihovo zdravstveno stanje i ne bi došlo do drastičnog skoka broja zaraženih.\n“Kažnjavanje nije cilj, cilj nadzora je da se prate i zdrave osobe koje mogu biti prenosioci i da se skrene pažnja građanima koji se vraćaju na koje simptome da obrate pažnju i kome da se jave kao bi se brzo sprovelo lečenje”, rekla je dr Kisić za Tv Prva.\nTakođe je rekla da su svako okupljanje, i svaka proslava faktori rizika. “I boravak u nekom našem turističkom mestu jeste faktor rizika, ne samo van granica Srbije, ali kada smo sagledali u prethodne dve nedelje kakav je bio rizik, 20 puta je veća verovatnoća zaraze u nekoj iz okolnih zemalja”, rekla je ona.\nKisić Tepavčević je kazala da je poslata jasna poruka građanima Srbije koliko je rizik veći u okolnim zemljama, te da su zato apelovali da se građani vrate.\nOna je rekla da Krizni štab ima i obavezu i dužnost da građanima ukaže na rizike pod kojima se nalaze.\nDodala je da je iskakanje u broju zaražnih prethodnih dana uobičajeno kada je u pitanju epidemijski tok.\nDan kada smo imali više od 100 novozaraženih je dan kada je virus otkriven u Sremčici u domu za decu i mlade ometene u razvoju, navela je dr Kisić.\nIstakla je da je važno da nemamo nijedno novo žarište i da je reč o pojedinačnim slučajevima, ali da se, ako jedan dan imamo 100, a drugi dan 20 novozaraženih, ne može reći da je situacija pet puta bolja.\nNavela je da je intenzivan nadzor nad decom školskog uzrasta i da se pokazalo da je funcionisanje nastave uspešno.\n“Imamo rešenje za svaki potencijalni scenario koji može da se dogodi”, rekla je Kisić Tepavčević i dodala da je bilo sporadičnih slučajeva oboljevanja.\nGovoreći o školi “20. oktobar” ona je kazala da je bila reč o lokalnoj transmisiji i da je zato celo odeljenje u izolaciji.\nIstakla je da nam sledi period respratornih infekcija i sezonska vakcinacija od oktobra.\nGovoreći o vakcini za korona virus Kisić je kazala da je ceo svet željno iščekuje i da zemlja porekla nije bitan faktor već da je ona bezbedna.\nIstakla je da taj posao nije jednostavan i da se sprovodi fazno.\nU procesu validacija brzih antigenskih testova\nTepavčević je izjavila da je u procesu validacija testova za brz skrining koronavirusa koji detektuju virus iz pljuvačke. Ona je rekla za Tv Prva da je sada velika trka farmaceutskih kuća da naprave test koji je dovoljno validan i brz, i da je to neophodno u borbi sa korona virusom. Naglasila je da su u Srbiji dostupne dve vrste brzih testova – oni koji detektuju antitela, i potreban je duži vremenski period da se stvore antitela da bi bio pozitivan, ali i antigenski, koji mogu da detektuju virus.\n“U tom smislu imamo razvijen veliki broj testova koji su komforni jer znamo za serološke testove, za testove na antitela treba krv, a ovde samo bris, i oni su se pokazali prilično pouzdano i efikasno, kada se uzima uzorak iz pljuvacke. To je verovatno budućnost”, smatra ona. Dodala je da u ovom momentu imamo na raspolaganju nekoliko vrsta prvenstveno antigenskih testova koji će se validirati narednih dana, kao i da će prvenstveno biti namenjeni populaciji kojoj je potreban skrining – deci, staračkim domovima, vojnim kolektivima, na granični prelazima. To su sva mesta gde je opasno da virus bude prisutan, naglasila je Kisić Tepavčević.\n“U čitavom svetu je to na početku, mi imamo u ovom momentu pet-šest testova i u narednih par dana u toku je validacija za populaciju. Svaki od tih testova koji se koriste za brz skrining ima malu verovatnoću da da lažni negativni rezultat”, ističe Kisić Tepavčević. Kada je u pitanju vakcina za sezonski grip, Kisić Tepavčević kaže da sledi sezona respiratornih infekcija i uobičajena sezonska vakcinacija protiv gripa, kao da i da će ta vakcina biti dostupna od početka oktobra.\nNaglašava da je važno da se najpre vakcinišu oni koji se nalaze u rizičnim grupama.\nKada je u pitanju vakcina protiv korona virusa ona smatra da su “počele kontroverze oko vakcine, a ona još uvek ne postoji”.\nNa pitanje da li imamo pretpostavke čiju vakcinu bismo mi mogli da potražujemo, Kisić Tepavcevic naglašava da postoji procedura kada su u pitanju vakcine, i da zemlja porekla nije presudna već bezbednost i efikasnost vakcine.\nPrethodni članakNarodna banka Srbije: Banke da iskoriste mogućnost lakšeg odobravanja kredita\nSledeći članakEXIT lansira novi projekat InfinitX sa Charlotte de Witte sa Tvrđave Mogren u Budvi\n4,6 miliona dinara za novosadske kandidate za Olimpijske igre


Stranke nemaju hrabrosti da kažu tu istinu i da sprovedu neophodne reforme zato što se boje da će izgubiti podršku birača i zato što im državni aparat i javna preduzeća služe kao prostor da udome svoje aktiviste i finansiraju svoje kampanje. Ni stranke pre izbora, a ni nova vlada ne bi trebalo da se razmeću glomaznim programima koje ne čitaju i ne poznaju ni njihovi sopstveni aktivisti, a kamoli birači. Valja sastaviti jednostavan ali ostvarljiv plan izlaska iz krize i on bi trebalo da ima nekoliko tačaka.\nPrvo, Srbija treba da nastavi politiku evrointegracija, ali ne tako da se svaki incident na tom putu predstavlja kao sudbinsko pitanje opstanka zemlje.\nPotrebno je s papandreuvskom rigoroznošću sprovesti reforme državne uprave i javne potrošnje, odmah smanjiti broj zaposlenih u administraciji, temeljno refromisati penzioni sistem, privatizovati javna preduzeća…\nNužne su drakonske mere protiv korupcije ukoliko stvarno želimo da kapital dolazi spolja, ali i da u zemlji vlada tržišna klima, a ne klijentelizam. Ponekad se ne uviđaju dovoljno posledice korupcije po privredu i celo društvo. Zamislimo, recimo, da jedna perspektivna firma razvije odličan projekat iz oblasti poljoprivrede kojim treba da zaposli stotine ljudi i da uz to pokrene masovno gajenje jedne korisne poljoprivredne kulture.\nKonkuriše za sredstva kod državnog fonda i donese se odluka da se sredstva dodele. Ali iz neznanih razloga pare se ne uplaćuju. Prođe mesec, dva, tri, pozvali ste sve moguće odgovorne po sto puta, ali sve stoji u mestu. Utom oko vas počinje da obleće neki opskurni „biznismen“, „odranije poznat organima gonjenja“ i da vam nudi momentalno odmrzavanje vaših sredstava, samo ako njemu date 20% - on će to podeliti s drugom važnom osobom, onom u čijoj fioci je nalog za plaćanje („svaka sličnost sa stvarnim ličnostima...“).\nPretpostavimo da vi to ne učinite, bilo iz moralnih razloga ili iz straha od kazne i da odustanete od posla - time je naneta ogromna šteta društvu. Dopuštajući korupciju, vlast, dakle, ne samo da ne podstiče već guši privatnu inicijativu!\nPored proevropskog opredeljenja, Srbija treba da formuliše novu politiku oslanjanja na sopstvene snage. Ona mora sistematski i uporno da razvija kulturu privatnog preduzetništva, čiji rezultat treba da bude da svaki radno sposoban čovek sebe vidi kao privatnog preduzetnika, koji je u stanju da zaradi za život i da upravlja svojim sredstvima. Stoga odgovorna vlada mora snažno da promoviše privatnu inicijativu.\nDržava treba da obezbedi uslove da novopokrenuti poslovi od samog početka budu postavljeni na savremen način: da svakom novom preduzetniku obezbedi besplatan jednogodišnji pristup internetu i neophodnu obuku za korišćenje globalne mreže u cilju pronalaženja tržišta za svoje proizvode, boljeg plasmana, sticanja novih znanja, višestrukog umrežavanja sa srodnim firmama.\nOna takođe mora snažno da podstiče i pomaže povezivanje i ulančavanje malih proizvođača, kako bi se olakšala nabavka opreme i sirovina, plasman proizvoda, naplata potraživanja, pomoć u stvaranju novih prodajnih lanaca.\nTek kad takvi poslovni ljudi kroče ne tržište, naša ekonomija će postati vitalnija, promeniće se opšta klima, stvaraće se snažna i prosperitetna srednja klasa, a u društvo će se postepeno vraćati stabilnost i optimizam pa će i drugi problemi početi brže da se rešavaju.


Foto: Image by Gaston Laborde from Pixabay | Kina obustavlja ekonomski dijalog s Australijom\nTanjug 06.05.2021 09:27\nPEKING - Kina je obustavila danas "na neodređeno vrijeme" sve aktivnosti u okviru kinesko-australijskog strateškog ekonomskog dijaloga, saopštio je državni organ za ekonomsko planiranje u Pekingu.\n"Nedavno su neki zvaničnici vlade Komonvelta Australije pokrenuli niz mjera iz vremena Hladnog rata i ideološke diskriminacije koje remete normalnu razmjenu i saradnju između Kine i Australije", navodi se u kratkom saopštenju o toj odluci kineske Komisije za nacionalni razvoj i reforme (NDRC), prensoi Rojters.\nAustralijski ministar trgovine Dan Tehan izjavio je da je odluka NDRC "razočaravajuća", te da je ekonomski dijalog "važan forum za Australiju i Kinu i za rješavanje relevantnih pitanja za naše ekonomsko partnerstvo".\n"I dalje smo otvoreni za vođenje dijaloga i učešće u njemu na ministarskom nivou", dodao je on.\nPosljednji bilateralni sastanak je održan u Pekingu 2017, kada je australijski ministar trgovine potpisao sporazum o saradnji na projektima "Pojas i Put" u trećim zemljama.


Predavanje na temu “Poznavanje finansija – ključ uspešnog poslovanja”\npetak, 17. novembar 2017. 16:07h\nPredavanje na temu “Poznavanje finansija – ključ uspešnog poslovanja” organizovano je u prostorijama pančevačke Komore.\nPredavanje na temu “Poznavanje finansija – ključ uspešnog poslovanja” organizovano je u prostorijama pančevačke Komore Pančevo.MOJKraj.rs/arhiva\nOrganizovano je sa ciljem da preduzetnicima, menadžerima i vlasnicima privrednih subjekata ukažu na važnost poznavanja finansija za uspešno poslovanje i pozitivan finansijski rezultat.\nČinjenica je da preduzetnici poznaju svoj posao – delatnost kojom se bave, ali pored svih znanja i kompetencija koje poseduju, danas je neophodno da imaju i elementarna znanja o finansijama kako bi mogli da analiziraju i kontrolišu svoje finansije i na taj način povećaju profitabilnost poslovanja.\nPredavanje je održala Biljana Trifunović, direktorka i suvlasnica preduzeća „IFA“ doo iz Beograda, i autorka stručnog bloga www.biljanatrifunovicifa.com\nTokom predavanja Biljana Trifunović je ukazala na značaj osnovnih finansijskih pokazatelja (bilans stanja, bilans uspeha, profitabilnost), predstavila alate kojima se prati profitabilnost, tokovi novca, zalihe, tumačenje finansijskih pokazatelja) i na osnovu kojih se donose odluke o daljem poslovanju. Ove alate, uz brojne primere iz prakse (i dobre i loše) ona je obradila u knjizi „Preduzetništvo – moj izbor” koju je predstavila ovom prilikom.\nAutor: Komora Pančevo


Home Izaberi grad Bihać Bihać: Nova dvorana ”Luke” će se grijati na drvnu biomasu\nGrad Bihać i Razvojna agencija Unsko-sanskog kantona (RAUSK), zajedno sa Regionalnom agencijom Sjeverozapadne Hrvatske (REGEA), Karlovačkom županijom i Opštinom Herceg Novi, putem aplikacije na Intereg IPA program prekogranične saradnje, postali su partneri u realizaciji projekta „Wood Key“. Riječ je o projektu koji se odnosi na održive izvore energije i korišćenje obnovljivih izvora energije za grijanje javnih objekata, u slučaju Grada Bihaća, Sportske dvorane „Luke“, za što Gradu Bihaću u sklopu odobrene aplikacije pripalo skoro 400.000 KM.\nKako je istaknuto tokom današnje prezentacije na kojoj su pored bihaćkog gradonačelnika Šuhreta Fazlića prisustvovali predstavnici Razvojne agencije USK-a na čelu sa direktorom Samirom Jodanovićem, kroz projekat prekogranične saradnje koji su zajednički aplicirali, bit će isfinanciran kompletan sistem energetski efikasnog grijanja na drvnu biomasu za sportsku dvorana „Luke“ u Bihaću, čiju potpunu rekonstrukciju i dogradnju Grad Bihać planira uskoro započeti.\n„ Zadovoljni smo što smo uspjeli ući u ovaj projekat i ovo je nastavak saradnje sa Gradom Bihaćem kada su u pitanju prekogranični projekti. Očekujemo da se sa projektom počne u januaru slijedeće godine„ – kazao je Samir Jodanović, direktor Razvojne agencije USK-a.\nNaime, Grad Bihać je stvorio sve pravne preduvjete, pribavio potrebnu dokumentaciju i osigurao sredstva od 2,5 miliona KM koliko je potrebno za potpunu rekonstrukciju postojećeg objekta i dogradnju novih 1.200 kvadrata dvoranskog prostora. Kako bi se raspisao javni tender za odabir izvođača radova, potrebno je još da gradski vijećnici usvoje rebalans budžeta koji je na dnevnom redu sutrašnje sjednice Gradskog vijeća Bihać.\n„Sredstva koja smo u partnerstvu sa RAUSK ostvarili putem prekogranične saradnje su od velikog značaja i jako mnogo će nam pomoći u ukupnoj finansijskoj konstrukciji za rekonstrukciju i dogradnju sportske dvorane „Luke“. Zahvaljujući tim sredstvima nova dvorana će imati grijanje na biomasu, a osigurali smo i vlastita sredstva sve ostale radove. Sve je spremno za raspisivanje tendera za potpunu rekonstrukciju, na potezu su gradski vijećnici koji će na sutrašnjoj sjednici pokazati svoj stav i reći da li ovaj projekat ima i njihovu podršku“ – rekao je gradonačelnik Fazlić.\nPrevious articleSlabiji potres pogodio područje Lukavca\nNext articleBrza i odgovorna reakcija Vlade USK povodom požara u školi u Bužimu


InfoBrcko.com - NK Trešnjevka iz Maoče za “zelenim stolom” ostala bez plasmana u Drugu ligu FBiH za predstojeću sezonu, iz kluba pokrenuli pravnu bitku i podnijeli krivične prijave protiv odgovornih za štetu nanesenu klubu!\nNK Trešnjevka iz Maoče za “zelenim stolom” ostala bez plasmana u Drugu ligu FBiH za predstojeću sezonu, iz kluba pokrenuli pravnu bitku i podnijeli krivične prijave protiv odgovornih za štetu nanesenu klubu!\tIstaknuto\nIpak, nedugo potom, NK Trešnjevka je za “zelenim stolom” ostala bez naslova prvaka Prve lige Tuzlanskog kantona, i samim tim bez plasmana u Drugu ligu FBiH, a mjesto kluba iz Maoče uzela je Orahovica 74.\nRazlog ovakvog scenaria krije se u činjenici da je Orahovica 74 za “zelenim stolom” dobila bodove u susretu protiv Proletera iz Slavinovića, koji je, inače, na zelenom terenu okončan pobjedom Proletera, te je Orahovica 74 zahvaljujući dodatnim bodova nakon završetka prvenstva prestigla Trešnjevku, i takvim načinom osvojila prvenstvo.\nIpak, klub iz Maoče odlučio je angažovati advokatske kancelarije i istrajati u borbi za plasman u Drugu ligu FBiH.\nIz NK Trešnjevka priložili su dokumentaciju u kojoj se osporava rad Komisije za takmičenje, Apelacione Komisije, i Komisije za suce NS TK, na čelu sa bivšim nogometnim sudijom Edinom Golaćem.\nKlub iz Maoče je poslao dopise Izvršnom odboru, komisijama, i nadležnom Savezu, te pripremio krivične prijave za odgovorna lica za gore navedene slučajeve koji su nanijeli štetu ovom klubu.\nKakav će biti konačni rasplet prvenstva u okviru Prve lige Tuzlanskog kantona za sezonu 2018/19, te koji će klub ući u Drugu ligu FBiH za predstojeću sezonu, ostaje da se vidi u narednom periodu.


Evropski dan knjige sa Jelenom Lengold | Arhipelag\nKnjige priča Vašarski mađioničar Jelene Lengold, ovogodišnje dobitnice Evropske nagrade za književnost, biće predstavljena u okviru Evropskog dana knjige u subotu 5. novembra 2011. od 13 do 14,30 časova u EU info centru u Beogradu (Dečanska 1). Program se održava u organizaciji Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji.\nO knjizi Vašarski mađioničar govoriće Jelena Lengold i Gojko Božović, glavni urednik Arhipelaga, izdavača nagrađene knjige, dok će o programima EU za kulturu govoriti Luca Ester Kadar, šef za informisanje, komunikaciju i medije Delegacije Evropske unije.\nNakon predstavljanja knjige u glavnom holu ispred EU info centra posetioci će moći da provere svoje znanje o Evropskoj uniji i evropskim zemljama kroz interaktivnu igru na velikoj digitalnoj tabli: EU Kviz. Jelena Lengold potpisivaće tom prilikom primerke svojih knjiga Vašarski mađioničar i Bunar teških reči koje će na poklon dobiti posetioci koji su uspešno odigrali interaktivnu igru.


Ojadio banku pa bobegao preko grane - Top Novosti\nNaslovna Hronika Ojadio banku pa bobegao preko grane\nOjadio banku pa bobegao preko grane\nViše javno tužilaštvo u Kruševcu izdalo je nalog za privođenje Aleksandra Jevtića (31) iz Kruševca koji je kao bivši šalterski službenik oštetio Hipo Alpe Adria Banku, koja se nalazi neposredno uz zgradu suda, za višemilionsku sumu novca, pa raskinuo radni odnos i pobegao u inostranstvo.\nUkoliko ga policija ne locira i privede na salušanje po krivičnoj prijavi, uslediće međunarodna poternica, saznajemo u Tužilaštvu.\nPrema dosadašnjoj istrazi ovaj bivši radnik Hipo Alpe Adria Banke je u vremenu od januara do oktobra porošle godine sa računa 14 klijenata banke ,,pozajmljivao,, i vraćao devizni novac u iznosu od 335.556 evra, a ta posluga je kažnjiva po zakonu i za to je propisana kazna od 6 meseci do 5 godina robije.\nTakođe je utvrđeno da je osumnjičeni sa računa još petorice klijenata ,, skinuo,, 176.955 evra, da bi odmah potom podneo zahtev banci za raskid radnog odnosa i pobegao.\nTek, kad se posle potpisanog rešenja o raskidu radnog odnosa prišlo utvrđivanju razloga za napuštanje posla, utvrđeno je da je Aleksandar Jevtić oštetio Hipo Alpe Adria Banku za višemilionsku sumu novca, koja je morala da obešteti svoje klijente.\nZa zloupotrebu položaja i štetu nanetoj banci sledi mu robija od 2 do 12 godina. Naravno, pod uslovom da ga policija locira, a strana država u kojoj se krije, isporuči Srbiji.


Zakon o stranim ulaganjima Republike Srpske - Paragraf Lex BA\nOvim zakonom uređuju se prava, obaveze i status stranih ulagača, oblici stranih ulaganja, organi nadležni za odobrenje stranih ulaganja, rad Savjeta za strane investitore Republike Srpske i promocija i privlačenje stranih ulaganja u Republiku Srpsku.\nPojedini pojmovi korišćeni u ovom zakonu imaju sljedeće značenje:\n1) strani ulagač je fizičko lice koje nema stalni boravak u Bosni i Hercegovini (u daljem tekstu: BiH) i nema svoje glavno mjesto poslovanja u BiH ili pravno lice osnovano u skladu sa stranim zakonom i koje ima svoju registrovanu kancelariju, centralnu upravu ili glavno mjesto poslovanja u nekoj stranoj zemlji,\n2) strano ulaganje je ulaganje stranog ulagača u novoosnovani poslovni subjekat ili ulaganje u postojeći poslovni subjekat, koje može biti u novcu, stvarima i pravima,\n3) rezident BiH je fizičko lice koje ima prebivalište ili boravište u BiH i koje je zaposleno ili samostalno radi ili ima svoj centar ekonomskog interesa u BiH, ili neko pravno lice osnovano po zakonima BiH ili entiteta ili Brčko Distrikta BiH i koje ima registrovano sjedište, centralnu upravu ili glavno mjesto poslovanja u BiH,\n4) ulog je vlasnički interes koji neki ulagač posjeduje u nekom poslovnom subjektu,\n5) slobodno konvertibilna valuta je svaka valuta koju tako odredi Međunarodni monetarni fond,\n6) medijski poslovi su poslovi emitovanja radijskog programa i emitovanja televizijskog programa putem zemaljske radio-difuzije,\n7) poslovni subjekat je bilo koje domaće privredno društvo ili ustanova u koju je strani ulagač izvršio direktno strano ulaganje, uključujući i proširenje dijela ili cjeline domaćeg privrednog društva ili ustanove.\nOblici stranih ulaganja u skladu sa ovim zakonom su:\n1) osnivanje poslovnog subjekta u potpunoj svojini stranog ulagača,\n2) osnivanje poslovnog subjekta u zajedničkoj svojini domaćeg i stranog ulagača,\n3) ulaganje u postojeći poslovni subjekat,\n4) posebni oblici ulaganja.\nU skladu sa zakonima Republike Srpske i BiH, strani ulagači imaju ista prava i obaveze kao i domaći ulagači, a to podrazumijeva da se neće vršiti diskriminacija stranih ulagača po bilo kom osnovu, a naročito ne po osnovu državljanstva, mjesta boravka, vjerske pripadnosti ili države porijekla ulaganja.\nStrani ulagač može osnovati poslovni subjekat u Republici Srpskoj pod istim uslovima koji važe za domaće ulagače, a u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuju privredna društva, kao i drugim pozitivnim zakonskim propisima, ukoliko ovim zakonom nije drugačije određeno.\n(1) Strani ulagač ima pravo da investira i reinvestira dobit iz takvih ulaganja u bilo koji sektor privrednih i neprivrednih djelatnosti u Republici Srpskoj, i to u istom obliku i pod istim uslovima propisanim zakonima Republike Srpske i BiH za domaće ulagače (rezidente BiH).\n(2) Izuzetno od stava 1. ovog člana, strani ulog u osnovnom kapitalu poslovnog subjekta koji se bavi proizvodnjom oružja, municije, eksploziva za vojnu upotrebu i vojne opreme i medijskim poslovima (u daljem tekstu: Sektori koji podliježu restrikciji) ne može preći 49% osnovnog kapitala u tom poslovnom subjektu.\n(3) Ukoliko postoji posebno opravdan interes, Vlada Republike Srpske (u daljem tekstu: Vlada) može donijeti odluku da ulog stranog ulagača kod određenih poslovnih subjekata iz stava 2. ovog člana ne podliježe restrikciji, ukoliko je to dopušteno propisima kojima su uređene te oblasti.\nPoslovni subjekat u svojini stranog ulagača ima ista prava, obaveze i odgovornosti kao poslovni subjekat koji je u potpunoj svojini domaćih pravnih ili fizičkih lica.\nStrani ulagač može sticati pravo svojine na nepokretnostima u skladu sa propisima o stvarnim pravima.\n(1) Strani ulagač ima pravo da u svrhu ulaganja otvori račun na području Republike Srpske, u bilo kojoj komercijalnoj banci, u domaćoj ili bilo kojoj drugoj slobodnoj konvertibilnoj valuti.\n(2) Strani ulagač ima pravo konvertovati domaću valutu u bilo koju slobodnu konvertibilnu valutu za plaćanja koja su u vezi sa njegovim ulaganjem.\n(3) Strani ulagač ima pravo da vrši transfer sredstava koja nastanu kao rezultat njegovog ulaganja u Republiku Srpsku, bez ograničenja, u svakoj slobodnoj konvertibilnoj valuti, a posebno:\n1) dobit od ulaganja ostvarenu u obliku profita, dividendi, kamata i drugih srodnih prava,\n2) sredstva koja ulagači steknu nakon likvidacije svojih ulaganja u Republiku Srpsku ili od prodaje imovine, odnosno svojinskih prava,\n3) nadoknadu po osnovu eksproprijacije ili drugih mjera koje imaju slične posljedice.\n(4) Transakcije iz stava 3. ovog člana obavljaju se putem komercijalnih banaka po ispunjenju svih poreskih i drugih zakonom propisanih obaveza po osnovu javnih prihoda u Republici Srpskoj.\nStrani ulagač ima pravo da bez ograničavanja zapošljava radnike iz inostranstva, ukoliko nije drugačije određeno posebnim propisima kojim se uređuju oblasti rada i zapošljavanja stranih lica, ukoliko takvih radnika nema na domaćem tržištu rada.\n(1) Jamči se stranom ulagaču da njegova ulaganja neće biti eksproprisana ili podvrgnuta mjerama sa sličnim posljedicama, osim u izuzetnim slučajevima, kada je to u javnom interesu i u skladu sa zakonima i drugim propisima.\n(2) Strani ulagač ima pravo na primjerenu, brzu i odgovarajuću nadoknadu, kojom može slobodno raspolagati za bilo kakvu štetu koja je posljedica eksproprijacije ili drugih mjera koje imaju slične posljedice.\n(3) Pravo iz stava 2. ovog člana ne isključuje pravo stranog ulagača na podnošenje žalbe protiv odluke o eksproprijaciji ili mjeri sličnog dejstva u redovnom postupku.\n(1) Strano ulaganje je izuzeto od plaćanja carina i carinskih obaveza u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuje carinska politika u BiH.\n(2) Strano ulaganje može biti oslobođeno plaćanja poreskih obaveza u skladu sa odredbama zakona kojim se uređuje poreska politika u Republici Srpskoj, primjenjujući načela jednakog tretmana stranih i domaćih ulagača i podsticanja ulaganja putem stimulativne poreske politike.\n(3) Strani ulagač vodi poslovne knjige i sačinjava finansijske izvještaje u skladu sa međunarodno prihvaćenim računovodstvenim i revizorskim standardima i načelima, koji su istovremeno i dio zakonodavstva Republike Srpske.\n(1) Postupak registracije stranog ulaganja vrši se u skladu sa propisom kojim se uređuje postupak registracije poslovnih subjekata u Republici Srpskoj.\n(2) Agencija za posredničke, informatičke i finansijske usluge je obavezna da po službenoj dužnosti, najmanje jednom u tri mjeseca, dostavi Ministarstvu za ekonomske odnose i regionalnu saradnju (u daljem tekstu: Ministarstvo) podatke o registrovanim poslovnim subjektima sa elementom stranog ulaganja.\n(3) Podaci iz stava 2. ovog člana odnose se na naziv stranog ulagača, zemlju osnivača, djelatnost i visinu ugovorenog (upisanog) osnovnog kapitala.\n(4) Vlada ili organ kojeg ona ovlasti mogu objavljivati opšte podatke o stranim ulaganjima, pri čemu se poštuju legitimni interesi poslovnih subjekata i obezbjeđuje da njihove poslovne tajne ne budu objavljene.\n(1) Strana ulaganja u poslovne subjekte koji spadaju u Sektore koji podliježu restrikcijama odobrava Vlada, na prijedlog nadležnih ministarstava.\n(2) Za strana ulaganja u poslovne subjekte koji se bave proizvodnjom oružja, municije, eksploziva za vojnu upotrebu i vojne opreme nadležni su Ministarstvo trgovine i turizma i Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva, a za ulaganje u poslovne subjekte koji se bave medijskim poslovima nadležno je Ministarstvo saobraćaja i veza, odnosno skupština jedinica lokalne samouprave, kada je u pitanju ulaganje u oblasti medijskih poslova u jedinicama lokalne samouprave.\n(3) Za ulaganja u Sektore koji podliježu restrikciji, strani ulagači su dužni da podnesu zahtjev za odobravanje stranog ulaganja putem nadležnog ministarstva iz stava 2. ovog člana.\n(4) O zahtjevu iz stava 3. ovog člana Vlada donosi odluku u roku 30 dana od dana prijema urednog zahtjeva.\n(5) Ako postoje razlozi za dopunu dokumentacije i odgodu donošenja odluke, nadležno ministarstvo o tome obavještava podnosioca zahtjeva u dodatnom roku od 30 dana.\n(6) Vlada je obavezna donijeti rješenje sa obrazloženjem i dostaviti ga stranci najkasnije u roku 60 dana od dana prijema urednog zahtjeva.\n(7) Protiv rješenja iz stava 6. ovog člana nije dopuštena žalba, ali se može pokrenuti upravni spor pred nadležnim sudom.\n(1) S ciljem podsticanja i promocije stranih ulaganja u Republiku Srpsku donosi se Strategija podsticanja stranih ulaganja u Republiku Srpsku (u daljem tekstu:\nStrategija) kao sveobuhvatan dokument sa ciljevima, mjerama i nosiocima aktivnosti na privlačenju stranih ulaganja.\n(2) Ministarstvo, u saradnji sa drugim nadležnim institucijama na republičkom i lokalnom nivou, utvrđuje i priprema osnovne elemente za izradu Strategije.\n(3) Strategiju donosi Narodna skupština Republike Srpske, na prijedlog Vlade.\nSavjet za strane investitore Republike Srpske (u daljem tekstu: Savjet) je savjetodavno tijelo Vlade, koje je osnovano radi pomaganja i podsticanja stranih ulaganja i unapređivanja ukupnog poslovnog ambijenta za strane ulagače u Republiku Srpsku, kao i radi potpunije koordinacije i saradnje institucija republičkog i lokalnog nivoa u oblasti stranih ulaganja.\nZadaci Savjeta su:\n1) razmatranje Strategije podsticanja stranih ulaganja u Republiku Srpsku i davanje smjernica tokom njene izrade,\n2) analiza poslovnog okruženja za strana ulaganja i predlaganje mjera i postupaka radi otklanjanja prisutnih ograničavajućih faktora za strane ulagače,\n3) iniciranje izmjena zakona i podzakonskih propisa kojima se podstiču i olakšavaju strana ulaganja,\n4) razmjena informacija i uspostavljanje potpunije saradnje između institucija republičkog i lokalnog nivoa i poslovne zajednice radi stvaranja povoljnijeg poslovnog ambijenta za strana ulaganja, prevazilaženja eventualnih poteškoća prilikom realizacije postojećih ulaganja i promocije Republike Srpske pozitivnom praksom stranih ulaganja,\n5) podsticanje, promocija i pomaganje stranih ulaganja,\n6) razmatranje drugih pitanja od značaja za podsticanje i usmjeravanje stranih ulaganja.\n(1) Savjet imenuje Vlada na prijedlog: resornih ministarstava, Privredne komore, jedinica lokalne samouprave i stranih ulagača.\n(2) Za svoj rad članovi Savjeta ne primaju naknadu, a tehničko-administrativne poslove za Savjet obavlja Ministarstvo.\n(1) Gradonačelnik, odnosno načelnik opštine redovno, a najmanje jednom godišnje, dostavlja Ministarstvu investicione projekte s ciljem predstavljanja investicionih potencijala lokalnih zajednica.\n(2) Ministarstvo i predstavništva Republike Srpske u inostranstvu projekte iz stava 1. ovog člana postavljaju na svojim internet stranicama, koje su namijenjene za promociju stranih ulaganja, promovišu ih na investicionim skupovima i u direktnim kontaktima sa stranim investitorima.\n(1) Nadležni organi jedinica lokalne samouprave sprovode postinvesticionu podršku kroz redovne posjete postojećim poslovnim subjektima, prikupljaju informacije o njihovom poslovanju, planovima razvoja i eventualnim problemima, a sa ciljem zadržavanja i proširenja postojećih ulaganja.\n(2) Ministarstvo, u saradnji sa nadležnim organom jedinice lokalne samouprave, sprovodi postinvesticionu podršku kroz zajedničke posjete, putem kojih se prikupljaju informacije o uslovima poslovanja i predlažu mjere za unapređenje poslovnog ambijenta.\n(3) Ministarstvo, najmanje jednom godišnje, organizuje sastanke sa jedinicama lokalne samouprave da bi se analizirali rezultati podrške iz st. 1. i 2. ovog člana.\n(1) Poslovni subjekat u svojini stranog ulagača dužan je da gradonačelniku, odnosno načelniku opštine, u kojoj ima registrovano sjedište, dostavi podatke o iznosima realizovanih stranih ulaganja do kraja marta tekuće godine za prethodnu godinu.\n(2) Podaci iz stava 1. ovog člana odnose se na poslovno ime subjekta, adresu sjedišta, zemlju stranog ulagača, matični broj subjekta i iznos stranog ulaganja u stvarima, pravima i novcu izražen u konvertibilnim markama.\nGradonačelnik, odnosno načelnik opštine dužan je da dostavi Ministarstvu podatke iz člana 21. stav 2. ovog zakona o realizovanim stranim ulaganjima na području svoje jedinice lokalne samouprave, najkasnije do kraja aprila tekuće godine za prethodnu godinu.\nPrikupljeni podaci iz člana 21. stav 2. ovog zakona, koji se odnose na realizovana strana ulaganja, koriste se samo u statističke svrhe, a ostali podaci mogu da se koriste isključivo za potrebe nadležnih organa jedinice lokalne samouprave ili Ministarstva i neće se objavljivati.\nMinistar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju podnosi godišnji izvještaj Vladi o realizaciji stranih ulaganja u Republiku Srpsku za prethodnu godinu, kao i godišnji izvještaj o rezultatima izvršenih posjeta u okviru postinvesticione podrške, najkasnije do kraja februara tekuće godine.\nSporovi nastali u vezi sa stranim ulaganjima rješavaju se pred nadležnim sudovima u Republici Srpskoj, osim ako zainteresovane strane ne ugovore nadležnost nekog drugog suda ili arbitraže.\nPrava i obaveze, odnosno status stranog ulagača po osnovu ovog zakona ne mogu biti ukinuti ili poništeni stupanjem na snagu naknadno donesenih zakona i drugih propisa.\nUpravni nadzor nad sprovođenjem ovog zakona vrši Ministarstvo.\nStupanjem na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o stranim ulaganjima (“Službeni glasnik Republike Srpske", br. 25/02, 24/04, 52/11 i 68/13).


LETEĆI AUTOMOBILI ZA OLIMPIJADU\nJapan priprema tehnološke izume kakve svet nije video, kako bi se najbolje predstavio na predstojećim Olimpijskim igrama u julu ove godine. Jedan od glavnih aduta mogli bi da budu automobili koji lete kompanije “Tojota”.\nPrema onome što se u Tokiju saznaje, leteći automobili prevozili bi učesnike Olimpijade, prvenstveno dobitnike medalja, ali konačne odluke još nisu donate. Kao domaćin Olimpijskih igara 1964. Japan je svet iznenadio superekspresnim vozovima “šinkansen” – koje su tada nazvali i “voz-metak”, jer su jurili 200 kilometara na sat – tada nezamislivom brzinom.\nNe samo što su vozili brzo, već su u vagonima imali ugrađenu opremu kakva je tek kasnije primenjena u drugim zemljama, kao što su telefoni, vrata koja se otvaraju na foto ćeliju i slično. Takav prevoz, koji sada imaju mnoge zemlje, uključujući neke evropske države i Kinu, bio je bar tri-četiri decenije ispred drugih. Domaćini u Tokliju već su prikazali nekoliko tehnoloških inovacija, kakve nema niko na svetu, među kojima su providni javni toaleti, čiji se stakleni zidovi zatamne, kada neko u njih uđe. Neke tehnološke inovacije isprobavaju se u “Gradu budućnosti”, koji kompanija “Tojota” podiže u blizini Nagoje, a u kome će živeti naučnici i istraživači ne samo iz Japana, već iz celog sveta.


Kad zagrme ruske haubice, „neprijatelj“ nema šanse /video/ - Sputnjik Srbija\n17:00 20 Oktobar 2020\n14:45 18.09.2020 Preuzmite kraći link\nNa poligonu su bile aktivne vučene haubice 2A65 „Msta B“ kalibra 152 milimetra, koje su osnažene samohodnim haubicama 2S3 „Akacija“.\nPoložaj uslovnog protivnika odredili su vojni izviđači pomoću radara „Zoopark – 1M“, koji je s lakoćom identifikovao mete na udaljenosti do 40 kilometara.\nUslovnom protivniku su prvo presekli put za povlačenje, nakon čega su ruski vojnici identifikovali ostale mete. Jedinice „Msta B“ i haubica 2S3 „Akacija“ dovršile su uništavanje „neprijatelja“.\nU vežbama je učestvovalo više od 500 vojnika.\nvojne vežbe, Rusija, artiljerija


Rusija upozorava: Povećana aktivnost NATO i Amerike na 20-30 kilometara od naše granice - 25.09.2020, Sputnik Srbija\nU poslednje vreme se primećuje povećana vojna aktivnost SAD i NATO na 20-30 kilometara od državnih granica Rusije, rekao je načelnik Generalštaba oružanih snaga... 25.09.2020, Sputnik Srbija\n17:30 25.09.2020 (Osveženo: 01:01 26.08.2021)\n© REUTERS / Ints KalninsZastava NATO-a ispred američkog lovca F-35A Lajtning\nU poslednje vreme se primećuje povećana vojna aktivnost SAD i NATO na 20-30 kilometara od državnih granica Rusije, rekao je načelnik Generalštaba oružanih snaga Rusije general armije Valerij Gerasimov na brifingu nakon završetka vojnih vežbi „Kavkaz 2020“.\n„Rast vojne aktivnosti SAD i NATO ne odigrava se u Atlantskom ili Karipskom basenu, nego na 20-30 kilometara od ruske granice. S tim u vezi, teza o povećanoj agresivnosti Rusije, koju širi NATO, je lažna“, rekao je Gerasimov.\nNačelnik Generalštaba je kao primer povećane aktivnosti NATO u blizini ruskih granica naveo letove avione i prisustvo pomorskih snaga NATO u Barencovom, Baltičkom i Crnom moru.\nPrema njegovim rečima, rusko Ministarstvo odbrane je namerno premestilo praktični deo vežbi „Kavkaz 2020“ u unutrašnjost zemlje, kako ne bi izazivali tenzije u Evropi.\nNa vežbama „Kavkaz 2020“ prvi put upotrebljen sistem „Tosočka“\n25 Septembar 2020, 14:26\n„Ministarstvo odbrane Rusije takođe se pridržava politike usmerene na smanjenje napetosti u Evropi. S tim u vezi, Oružane snage 2020. godine nisu održavale velike vojne vežbe u blizini granica zemalja-članica NATO, nego su velike praktične akcije vojske u okviru strateških vojnih vežbi 'Kavkaz 2020' namerno premestile u unutrašnjost zemlje“, objasnio je Gerasimov.\nGerasimov je istakao da vežbe nisu bile usmerene protiv drugih zemalja i bile su u skladu sa ruskom vojnom doktrinom, koja je, po njegovim rečima, odbrambenog karaktera.\n„Tradicionalno, priprema i realizacija strateških vojnih vežbi su zasnivane na principu maksimalno moguće otvorenosti. Vojni atašei stranih država su bili obavešteni o ciljevima, zadacima, regionima, snagama i sredstvima koje su uključene u vežbe“, istakao je Gerasimov.\nPrema njegovim rečima, Ministarstvo odbrane Rusije je usmereno na konstruktivni dijalog sa NATO u cilju osiguravanja međunarodne bezbednosti.\n„Ministarstvo odbrane Rusije uvek se držalo kursa usmerenog na izgradnju konstruktivnog dijaloga sa NATO i drugim zemljama u interesu osiguravanja globalne i regionalne bezbednosti“, istakao je Gerasimov.\n25 Septembar 2020, 16:04\nOn je istakao da je ruska strana spremna da razvija vojnu saradnju sa susedima i partnerima, uključujući sprovođenje zajedničkih operativnih borbenih obuka u cilju rešavanja zajedničkih zadataka suprotstavljanja terorističkim pretnjama.\nVežbe „Kavkaz 2020“ održavaju se od 21. do 26. septembra na teritoriji Južnog vojnog okruga i na Crnom i Kaspijskom moru pod rukovodstvom Gerasimova. U njima učestvuje oko 80 hiljada ljudi.


Kratku priču o putovanju započeću dolaskom naše turističke grupe na Trg Heroja. Nakon obilaska, vožnjom kroz bulevar Andraši stigli smo do centra Pešte. Prošli smo kroz pešačku zonu - Vaci ulicu, zatim razgledali Baziliku Svetog Ištvana, da bi nakon toga otišli do simbola Budimpešte - zgrade Parlamenta.\nČekalo nas je krstarenje brodom po Dunavu zahvaljujući kome smo razgledali Budimpeštanske mostove iz sasvim drugog ugla, slušajući priče o njima. Ostatak dana smo proveli u opuštenoj šetnji centrom i uživanju u čuvenoj poslastičarnici Žerbo. Kad ogladnite preporučujem da obavezno probate pravi Mađarski gulaš u nekom od brojnih restorana.\nDrugi dan je bio planiran za odlazak u Sent Andreju, koji smo preskočili, i umesto toga rešili da istražimo Budimpeštu samostalno. Vratili smo se do Trga Heroja, odakle smo otišli u Gradski park, u kome se nalazi jezero, kao i zoološki vrt. Bio je prelep dan pa smo rešili da izbegnemo metro i peške stignemo do Vaci ulice, gde je trebalo da se sastanemo sa ostatkom grupe. Uzeli smo mapu grada i krenuli...Prepešačili smo jedan deo trase maratona koji se tog dana održavao, obišli smo železničku stanicu, i prošli kroz pregršt lepih ulica, u koje vas ne vode pri organizovanim obilascima. Prateći mapu stigli smo nadomak Vaci ulice… Ali, tada smo shvatili da postoje DVE ulice sa istim imenom, i to na suprotnim krajevima grada, a da smo mi došli do pogrešne... Mađari ne govore rado Engleski jezik, tako da su nam jedva nekako objasnili kako da od te Vaci ulice najbrže stignemo do Vaci ulice koja nam treba, utrčali smo u metro I ipak stigli na vreme da ručamo i nastavimo put ka Budimu, prelaskom preko Lančanog mosta. Obišli smo Gelertovo brdo, Budimsku tvrđavu sa koje se pruža predivan pogled na celu Peštu, kraljevski dvorac, Ribarsku kulu...\nTu završavam priču o poseti ovom prelepom gradu, do nekog novog odlaska...


U prisustvu potpredsednice srpske Vlade Zorane Mihajlović, „Infrastruktura železnice Srbije“ i „RŽD Internešnl“ potpisali ugovore za nove projekte na železnici vredne 230 miliona evra – "Infrastruktura železnice Srbije" ad\nU prisustvu potpredsednice srpske Vlade Zorane Mihajlović, „Infrastruktura železnice Srbije“ i „RŽD Internešnl“ potpisali ugovore za nove projekte na železnici vredne 230 miliona evra\nObjavljeno 17. januara 2019. 12:50 17. januara 2019. 14:33\nU prisustvu potpredsednice Vlade Srbije i ministarke građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović, „Infrastruktura železnice Srbije“ i „RŽD Internešnl“ potpisali su danas ugovore za nove projekte na železnici vredne 230 miliona evra.\nUgovor su potpisali Miroljub Jevtić, generalni direktor „Infrastrukture železnice Srbije“ i Sergej Pavlov, generalni direktor „RŽD Internešnl“.\nVideo prilog o potpisivanju ugovora možete pogledati ovde.\nPotpredsednica srpske Vlade Zorana Mihajlovićeva istakla je da će tokom današnje posete predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina Srbiji biti potpisan 21 dokument, među kojima je ugovor za projekte na železnici jedini komercijalni ugovor.\n„Na ovom ugovoru radimo unazad dve godine i srećni smo što nastavljamo uspešnu saradnju sa Ruskim železnicama. Krećemo u nove projekte – izgradnju novog dispečerskog centra iz kojeg će se upravljati saobraćajem u celoj Srbiji, uključujući i brzu prugu Beograd-Budimpešta. Takođe, krećemo u izradu projekata za rekonstrukciju preostalih 210 kilometara barske pruge, koja će početi tokom 2020. godine“, izjavila je Mihajlovićeva.\n„U prethodne četiri godine ugovorili smo iz ruskog kredita za modernizaciju železnice projekte vredne milijardu evra i obnovili 205 kilometara pruga, a svi projekti koje smo zajedno radili završavani su efikasno i u roku. Sada krećemo u nove projekte, jer naš je cilj da Srbija ima potpuno modernu železnicu koja je povezuje sa regionom i Evropom“, rekla je ona.\nMiroljub Jevtić, generalni direktor “Infrastrukture železnice Srbije”, rekao je da je ovo veliki dan za srpsku železnicu, zahvaljujući odličnoj saradnji sa Vladom Srbije i Ruskim železnicama.\n„Nastavljamo izuzetno plodonosnu saradnju sa kompanijom RŽD, očekuje nas, između ostalog, modernizacija barske pruge u koju se nije ulagalo od kada je izgrađena. Hvala Vladi Srbije i potpredsednici Mihajlović na podršci“, rekao je Jevtić.\nSergej Pavlov, generelni direktor „RŽD internešenela“, izjavio je da je današnje potpisivanje ugovora logičan nastavak uspešne saradnje srpske i ruske železnice, na dobrobit građana i prevoznika u Srbiji.\nUgovor obuhvata izgradnju jedinstvenog dispečerskog centra za železnicu, okvirne vrednosti od 127,4 miliona evra, radove na izgradnji elektrotehničke infrastrukture na deonici Stara Pazova-Novi Sad u iznosu od 91,9 miliona evra i izradu projektno-tehničke dokumentacije za rekonstrukciju 210 kilometara barske pruge od Valjeva do granice sa Crnom Gorom, za koju je namenjeno preostalih 10,7 miliona evra. Precizne vrednosti za svaki projekat biće poznate nakon izrade tehničke dokumentacije.


Evropsko prvenstvo 2022 - Sportski kalendar - Savremenisport.com\nNaslovna / Sportski kalendar / Evropsko prvenstvo 2022\n2. Evropsko prvenstvo održaće se u periodu od 11. do 21. avgusta 2022. godine, u Minhenu, u organizaciji organizacionog odbora Evropskog prvenstva, u saradnji sa učestvujućim sportskim federacijama.\nEvropsko prvenstvo predstavlja novi multi-sportski događaj koji se održava svake četiri godine, a koji se sastoji od postojećih seniorskih kontinentalnih prvenstava: Atletike (EA), Biciklizam (UEC), Gimnastika (UEG), Veslanje (FISA), Triatlon ETU)... koji su objedinjeni pod zajedničkim brendom.\nPremijerno izdanje Evropskog prvenstva održano je u Berlinu i Glazgovu 2018. godine. Berlin i Glazgov su uspešno bili zajednički domaćini inauguracionog Evropskog prvenstva od 2. do 12. avgusta 2018. godine, okupljajući pojedinačna prvenstva sedam vodećih evropskih sportova u jedan koordinisani višesportski događaj. Vodeni sportovi, biciklizam, golf, gimnastika, veslanje i triatlon odvijali su se širom centralne Škotske, dok je Berlin bio domaćin atletskog programa.\nOvogodišnje Evropsko prvenstvo koje ujedinjava 9 postojećih Evropskih prvenstava u jedan događaj, održaće se u Minhenu (Nemačka), uz učešće oko 4700 sportista iz 50 zemalja.\nKO? 2. Evropsko prvenstvo\nKAD? 11. - 21. avgust 2022.\nProgramom Evropskog prevenstva predviđena su takmičenja u devet olimpijskih sportova, i to: atletika, odbojka na pesku, kanu sprint, biciklizam, gimnastika, veslanje, sportsko penjanje, stoni tenis i triatlon.\nNovost u ovogodišnjem izdanju Evropskog prvenstva su odbojka na pesku, kanu sprint, sportsko penjanje i stoni tenis. Za razliku od Evropskog prvenstva 2018., plivanje, skokovi u vodu, umetničko plivanje i plivanje na otvorenim vodama neće biti deo programa manifestacije, jer će se Evropsko prvenstvo u vodenim sportovima 2022. održati u isto vreme, ali u Rimu (Italija).\nTakođe, programom manifestacije, predviđeno je da Olimpijski park (Olympiapark) bude centralno mesto predstojećeg spektakla sporta i kulture. Olimpijski park predstavlja jedno od najupečatljivijih i najpopularnijih mesta u Minhenu. Izgrađen je za Olimpijske igre 1972. godine, a park i danas nastavlja da impresionira svojom raznolikošću.\nPrve medalje na Evropskom prvenstvu, biće dodeljene u sklopu atletskih takmičenja i to u maratonu 15. avgusta 2022. a sama maratonska staza ne može biti spektakularnija, budući da će voditi trkače kroz samo srce grada, pored najlepših znamenitosti Minhena.\nEvropsko prvenstvo u Minhenu 2022. biće najveći sportski događaj u Nemačkoj od Letnjih Olimpijskih igara 1972. godine. Upravo ove 2022. godine, obeležava se 50. godišnjica Olimpijskih igara u Minhenu, tako da će Evropsko prvenstvo predstavljati odgovarajuću proslavu za grad Minhen i jedno od njegovih najznačajnijih obeležja.\nAutor: Marko Skorić\tOdržavanje: od 11.08.2022. do 21.08.2022.\nNaziv Organizatora: Organizacioni komitet Evropskog prvenstva\nMionica reli 2022


Ladjevac: Kina visoke ciljeve ostvaruje svakodnevno prelaženjem stotine malih koraka\nBeta 4. januara 2022. 09:40\nZamenica direktora beogradskog Instituta za medjunarodnu politiku i privredu Ivona Ladjevac ocenila je da je za Kinu i njen narod, uprkos drugoj uzastopnoj godini suočavanja sa pandemijom 2021. godina bila izuzetno značajna i uspešna i da nema razloga za sumnju da će i2022. biti makar jednako uspešna kao prethodna.\nPut uspeha je najvećim delom zacrtan na Šestom plenarnom zasedanju XIX Centralnog komiteta KP Kine usvajanjem Treće partijske rezolucije a ono što je posebno važno jeste da se postizanje visokih ciljeva ostvaruje svakodnevno prelaženjem stotine malih koraka, ocenila je Ladjevac u autorskom tekstu za Kinesku medijsku grupu (CMG).\nOna je ukazala da su pored usredsredjenosti i jasno definisanih ciljeva, važni i odnosi bliskosti i saradnje kao jedini garant izgradnje zajedničke budućnosti.\nGovoreći o 2021. Ladjevac je navela da je centralni dogadjaj predstavljala je proslava 100. godišnjice Komunističke partije Kine koja je, kako je ocenila, ostvarujući postavljene ciljeve, u nepopustljivoj borbi savladala sve prepreke i izazove sa kojima se suočavala, kako u zemlji, tako i van nje.\nPredvodjena mudrim rukovodstvom Partije, Narodna Republika Kina ostala je dosledna u ostvarivanju svog kineskog sna, podmladjivanju nacije i kontinuirano i stabilno nastavila na svom putu izgradnje moderne socijalističke zemlje i umerenog društva koje podjednako vodi računa o ljudima, ali i prirodi, ukazala je Ladjevac.\nOna je podsetila da je predsednik Kine Si Djinping i u novogodišnjem obraćanju podsetio na staru izreku: „Ako mi ne izneverimo prirodu, ni priroda nas nikada neće izneveriti“ i da je podvukao da 2021. ne bi bila toliko značajna bez marljivih i predanih ljudi u svim oblastima društva.\nI ne samo da su radili unutar zemlje, bilo da su je hranili, gradili ili branili, vredni i obrazovani ljudi stigli su i van planete Zemlje. Kineski svemirski program se stalno poboljšava, Kina ima svoj tim astronauta koji su zadivili svet, ali i letelice koje istražuju do sada neistražene delove svemira, dodala je.\nLadjevac je takodje ukazala da u svojim uspesima, Kina, njeno rukovodstvo i njen narod nikada ne zaboravljaju druge zemlje i njihove narode. Samo jedan od načina da se ilustruje jak osećaj koji Kina ima za druge nacije jeste podatak da je ona obezbedila preko 2 milijarde doza vakcina protiv kovida-19 za više od 120 zemalja i medjunarodnih organizacija, dodala je Ladjevac u autorskom tekstu za CMG.\nRekordan broj zaraženih kovidom Turskoj, preko 82.000\nGrcka ublazava za mere u restoranima i barovima\nGrlic Radman: Moram svima da se izvinjavam zbog Milanovica\nSAD pozdravljaju dogovor sa Hrvatskom o kupovini borbenih…\nSAD pozdravljaju dogovor sa HR o kupovini borbenih vozila


Predsednica Republike Hrvatske pokroviteljka PRO.PR konferencije – Nadlanu.com\nObjavljeno 14. nov 2016. / 11:02:32\n„Predsednica Republike pozdravlja sve učesnike konferencije koja će okupiti brojne stručnjake na području odnosa s javnošću i medija iz država Jugoistočne Europe. Nadamo se da će to biti dobra prilika kako za razmenu znanja i iskustva, tako i sticanje novih znanja i veština na području odnosa s javnošću i javnih komunikacija.“ , stoji u pismu upućenom iz kancelarije predsednice.\nPosebno treba istaknuti da je ovo prvi komunikacijski događaj u Republici Hrvatskoj kojem će predsednica biti pokroviteljka. Planirano je da predsednica održi i predavanje, ukoliko joj to njen raspored bude dozvoljavao.\n„Izuzetno sam počašćen što je predsednica prihvatila ovo pokroviteljstvo, ne samo zbog PRO.PR konferencije nego i zbog jasne poruke o svesti i važnosti uloge komunikacija u svim procesima s kojima se susrećemo kao društvena zajednica. Ovo je potvrda i važnosti struke i svih koji su deo nje“, izjavio je Danijel Koletić, predsednik organizacijskog odbora PRO.PR konferencije.


5 NAJVEĆIH IZAZOVA ZA SRBIJU U 2018: Kako iz Beograda preko Prištine stići u Brisel, i to punog novčanika! | Telegraf - Najnovije vesti\n3. januar 2018 | 13:30\nU narednih godinu dana, pred Srbijom stoje beogradski izbori, finiš unutrašnjeg dijaloga o Kosovu, stabilizacija odnosa u regionu, početak finalnog poglavlja u pristupanju EU i poboljašanje ekonomskih prilika\nGoto: Wikipedia, caingram.info, pixabay.com, Tanjug/ Boki, Twitter/@FedericaMog\nKalendarski prosta, ali sudeći prema izazovima koji su pred srpskom državom i društvom, 2018. godina biće jako složena. Ove godine sudeći prema najavama, kako državnog rukovodstva, ali i evropskih zvaničnika može doći do raspleta i početka konačnog rešavanja svih onih izazova i problema, koji nam sada već decenijama vise nad glavom. Hronološki vam predstavljamo 5 najvećih izazova, koji stoje pred nama u narednih 360 i kusur dana.\n1. BEOGRADSKI IZBORI\nI dok opozicija predstojeće izbore za Skupštinu grada Beograda predstavlja kao biti ili ne biti, dok deo njenih predstavnika zaboravlja na većinu opština u ostatku Srbije, aktuelna vlast iz dana u dan predstavlja rezultate svoje vlade u prethodne gotovo četiri godine, spuštajući tenziju u javnosti rečima da će i posle glasanja svanuti dan kao i svaki drugi.\nDuboko podeljena opozicija uoči martovskog izjašnjavanja pravi nove blokove oko starih lica kandidujući kao osnovu svog programa borbu protiv Aleksandra Vučića, istovremeno želeći da izbegne vanredne republičke izbore, iako su po političkim teorijama partije stvorene kako bi se preko njih dokopale vlasti i ostvarile svoj program.\nS druge strane, vodeći ljudi gradske vlasti, u prvom redu Siniša Mali i Goran Vesić, podsećaju Beograđane na smanjenje dugova koje je im je ostavio Dragan Đilas sa svojom ekipom, uz neupitno povećanje investicija u gradu, brojne kranove, enormno povećanje broja turista i rekonstrukciju značajnih saobraćajnica.\nIstovremeno, koalicioni partneri, kao i pojedinačni funkcioneri SNS pritiskaju Vučića da ipak raspiše i vanredne republičke izbore.\n- Nisam sklon da prihvatim Nebojšinu ideju, a Dačić i Vulin, koji se takođe zalažu za vanredne izbore, nisu članovi moje stranke. U Srbiji je vreme za normalno obavljanje izbora i imaćemo ih 2020. za parlament - rekao je predsednik Srbije i SNS.\nFoto ilustracija: Telegraf, Tanjug/AP, Tanjug/Sava Radovanović, Marko Todorović\nNajskuplja srpska reč, kamen oko vrata ili spoticanja, uslov svih uslova, ili pre svega vekovno srpsko ognjište i DNK našeg bića. Koju god definiciju da upotrebimo, u 2018. godini, kada je u pitanju južna srpska pokrajina pred najvišim rukovodstvom su dva podjednako važna procesa - unutrašnji dijalog i briselski dijalog.\nPrema najavama predsednika Srbije Aleksandra Vučića, početkom proleća, počeće finiš unutrašnjeg dijalogu o KiM, koji je on pokrenuo u poslednjem kvartalu protekle godine.\n- Nadam se i verujem da ćemo uspeti u budućnosti da racionalizujemo naše zahteve i našu politiku i sačuvamo ono što našem narodu pripada. Verujem da ćemo početkom proleća uspeti da krenemo u tu vrstu ozbiljnijeg procesa - rekao je Vučić.\nParalelno sa unutrašnjem dijalogu, očekuje se oživljavanje i onog briselskog, koga nema već mesecima. I dok Priština traži uvođenje SAD u taj proces, Vučić je dobio potvrdu ruskog predsednika Vladimira Putina, da će na naš zahtev Moskva ući u dijalog ako bude bilo potrebe.\nTaj dijalog treba da dovede i do istorijskog sporazuma između Beograda i Prištine. Dok se uslovno rečeno, Srbiji žuri da do njega i dođe, jer je predvodnik evrointegracija na Zapadnom Balkanu, koja po mišljenju većine građana Srbije predugo traju, kosovski političari imaju vremena za otezanje i iznova novo uslovljavenje.\nI dok se u Prištini na taj dijalog i sporazum gleda prilično jednostavno - kroz priznanje takozvane nezavisnosti od strane Beograda - Vučić poručuje da su stvari mnogo kompleksnije.\nNa drugi izazov se nadovezuje treći. Pitanje Kosova i Metohije na putu Srbije ka EU smešteno je u poglavlju 35, koje će poslednje biti zatvoreno. U međuvremenu, zvaničnici u Beogradu, pre svih resorna ministarka Jadranka Joksimović očekuju da dođe do ubrzanja tempa otvaranja drugih poglavlja.\nA, kao i sve u tom procesu evrointegracija jedno zavisi od drugog. Otvaranje drugih poglavlja zavisiće od napretka u sprovođenju poglavlja 23 i 24, odnosno sprovođenja vladavine prava i reforme pravosuđa, odnosa sa Rusijom i Kinom, kao i sa susedima.\nNa ruku bi trebalo da nam ide to što EU predsedava Bugarska, koju nam je javno uputila podršku, da bi za njom usledila predsedavanja Austrije i Rumunije, zemalja čija rukovodstva takođe podržavaju Beograd.\nVrhunac te podrške bi trebao da bude samit EU - Zapadni Balkan, koji je zakazan za 17. maj 2018. godine u Sofiji, gde će se okupiti lideri EU i Zapadnog Balkana, što je prvi takav događaj od Soluna 2001.\nPodsećamo, Junker je najavio da će Strategijom EU za uspešnu integraciju Zapadnog Balkana, koja bi trebalo da bude predstavljena 6. februara 2018. godine biti predviđen završetak pristupnih pregovora Srbije sa EU do 2023. godine i ulazak u članstvo do 2025. godine.\nDa je ova godina ključna za evrointegracije, proteklih dana su ocenili i komesar EU za politiku susedstva i proširenje Johanes Han i šefica evropske diplomatije Federika Mogerini.\n4. ODNOSI U REGIONU\nSrbija je gotovo sa svih strana okružena zemljama članicama EU, tako da ovaj izazov predstavlja svojevrsnu dopunu prethodnog. I dok su odnosi sa Mađarskom, Rumunijom i Bugarskom možda i najbolji u istoriji, komunikacija sa bivšim jugoslovenskim republikama se odvija po principu toplo-hladno.\nNerealizovana poseta Vučića Hrvatskoj, kao i odnosi sa bošnjačkim članom Predsedništva BiH Bakirom Izetbegovićem, pre svega su posledica neodmerenih izjava iz Zagreba i Sarajeva koje baštine tradiciju iz devedestih godina prošlog veka.\nSvima je jasno da samo zajedničkim snagama, uz ukidanje svih birokratskih barijera, Zapadni Balkan može da napreduje, jer su predviđenja više nego sumorna. Naime, zemljama zapadnog Balkana biće potrebno šest decenija da dostignu nivo dohotka Evropske unije, ako njihov privredni rast nastavi da bude kao između 1995. i 2015. godine, kažu podaci Svetske banke.\nStiče se utisak da je građanima postalo odavno jasno da se nacionalizam ne jede, iako gotovo pred svake izbore političke elite sa druge strane Drine, Dunava i Save posežu za njim.\nVučić je odbio pre nekoliko dana da se koristi poštapalica da svi političari regiona čine isto, te upitao kada je on koristio nacionalističke i šovinističke izjave da bi dobio neki glas.\nMeđutim, osim na zapad, pogled će biti upret i prema jugu. Posle godine burnih odnosa sa Makedonijom, Beograd će odnos sa Skopljem meriti pre svega kroz stavove Zorana Zaeva prema Kosovu.\nMeđutim, možda najznačajnije od svega u odnosu sa regionom biće najavljena Deklaracija o opstanku srpske nacije, koja bi trebalo da bude predstavljena na nacionalni praznik Sretenje.\nOna bi trebalo da obuhvati pravo na upotrebu srpskog jezika i ćiriličnog pisma, pravo na izučavanje i negovanje srpske kulture, pravno na izučavanje srpske istorije i negovanje srpske slobodarske tradicije, očuvanje nacionalne geografije, pravo na očuvanje i zaštitu srpskog kulturnoistorijskog nasleđa i pravno na informisanje na srpskom jeziku.\nIako će po svemu sudeći ovo biti godina velikih i ključnih političkih odluka, ono što zanima sve nas, "male" ljude jeste kako ćemo živeti. Sudeći prema najavama do kraja godine nas očekuje značajno povećanje prosečnih zarada.\nPre svega prvi januar je doneo povećanje plata u javnom sektoru i administraciji, za pet do 10 odsto. Vučić je izjavio da će januarske plate posle povećanja biti od 430 do 440 evra, a da će do kraja godine one biti oko 500 evra.\nTako da je za nama godina u kojoj je Srbija stavila tačku na mere štednje, u budžetu imala suficit i ostvarila dobre ekonomske rezultate. To bi trebalo da dovede do napretka u 2018. godini.\n- To su neki hrabri ljudi morali da naprave - rekao je Vučić i dodao da prava politika nisu obećanja da će sve biti besplatno, a država ide u propast, već ozbiljan pristup i rešavanje ekonomskih problema.\nU javnom sektoru ostaje zabrana zapošljavanja, ali je došlo do povećanje minimalne cene rada, sa 130 na 143 dinara po satu. Tako će minimalna zarada iznositi oko 22.880 dinara, a u Srbiji za minimalac radi oko 350.000 radnika.\nPlanirano je da se poveća novac za investicije za 30 odsto, a kako je to sama premijerka Ana Brnabić poručila, Vlada je uoči Nove godine pregovarala sa 50-tak novih kompanija. Brnabić je poručila da očekuje potpisivanje prvih ugovora u naredna četiri meseca, a da će ti investitori otvoriti oko 27.000 radnih mesta, što će, kaže, smanjiti nezaposlenost na manje od 10 odsto.\nIpak, za dolazak investitora i povećanje ulaganja, odnosno sveobuhvatan ekonomski napredak potrebna je politička stabilnost. U tom smislu, prethodna četiri izazova biće od ključnog značaja za ovaj poslednji, peti.\nTagovi: Aleksandar Vučić, Ekonomija, EU, Evrointegracije, Evropska unija, Kosovo i Metohija, Region, unutrašnji dijalog, Zapadni Balkan\ncica 03.01.2018 23:14\nVeliki izazovi ali sa druge strane i velika rešenost ove vlasti da sa njima izađe na kraj.\nmilana 03.01.2018 23:10\nVučić svojim radom može da dokaze svetu da Srbija mnogo vredi\nnina 03.01.2018 23:08\nSrbija će dijalogom da dokaže da je odustajanje od Kosova neprihvatljivo


Staklena klizna vrata pružaju osećaj slobode i spajaju vaš životni prostor sa prirodom - Prozori + Vrata\nALU stolarija Staklena klizna vrata pružaju osećaj slobode i spajaju vaš životni prostor sa...\nStaklena klizna vrata pružaju osećaj slobode i spajaju vaš životni prostor sa prirodom\nPrevashodna odgovornost koju nosi preduzetnički duh svih zaposlenih, sastavljenih od tima iskusnih i sposobnih majstora, predstavlja dobru osnovu za kontinuiran razvoj kompanije Link line u budućem uspešnom poslovanju.\nVisok kvalitet opreme i tehnologije izrade kao i profesionalna usluga ugradnje svih proizvoda opredeljuje ih kao preduzeće sa izgrađenim sopstvenim identitetom i prepoznatljivim imidžom.\nLink line je u mogućnosti da svojim kupcima ponudi kompletna i trajna rešenja. Svoju misiju preduzeće ostvaruje stručnim radom i istraživanjem, razvojem i inoviranjem usluga i metoda i postupaka u procesima rada i poslovanja, sa ciljem dostizanja najvišeg nivoa konkurentske sposobnosti na tržištu.\nDugogodišnjim radom i iskustvom u Srbiji i inostranstvu uspeli su da objedine stečeno iskustvo, snagu mladosti sa novim tehnologijama u proizvodnji aluminijumske i PVC stolarije.\nKako navode iz Link line-a, nekim od njihovih klijenata zaista neće teško pasti da ostanu kod kuće. Ova ogromna klizna staklena površina pruža osećaj slobode i spaja vaš životni prostor sa prirodom.\nFoto: Link Line doo\nPrethodni tekstPoslovanje tvrtke GEALAN sukladno trenutnoj situaciji i COVID-19\nSledeći tekstPrvo pomeren, a sada i zvanično otkazan FENSTERBAU FRONTALE 2020!