SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : Obrušio se tunel, poginula dva radnika\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Ned 17 of Jan, 2021 [18:43 UTC]\nObrušio se tunel, poginula dva radnika\nPetak 23. November 2007. [17:43:00 UTC] (3144 čitanja)\nRadnici Energoprojekta Ljubomir Vidović i Eurogradnje Tomislav Ristić poginuli su, rekao je načelnik Uprave za zaštitu i spasavanje MUP-a Srbije Predrag Marić. On kaže da je akcija spasavanja završena oko 11.30 i da, sem dva stradala radnika, nije bilo drugih povređenih. Nesreća se dogodila oko 8.30.\nBeograd - Dva radnika stradala su u jutrošnjoj nesreći u urušavanju tunela Straževica, koji se gradi na obilaznici oko Beograda u Resniku.\n"Došlo je do obrušavanja velike količine zemlje, vlažne i teške, na radnike koji su radili u tunelu. Prvi radnik je do polovine tela bio u zemlji, vatrogasci su uspeli da ga posle 40 minuta izvuku, ali je on, verovatno usled unutrašnjih povreda, preminuo", kaže Marić za B92.\n"Drugi radnik je bio ceo zatrpan, pa je akcija završena tek oko 11.30. Drugi radnici sem dva stradala, nisu bili ugroženi ni na koji način", kaže on. Ministarstvo za infrastrukturu će izdvojiti po million dinara za nastradale porodice.\nNa mesto nesreće stiglo je pet ekipa Hitne pomoći, Žandarmerija i četiri vozila vatrogasne brigade. Oni su nekoliko sati izvlačili zatrpane radnike.\nNesreća se desila kada se tokom oslobođenja zidova od oplate naglo obrušio peskoviti i glinoviti materijal sa čeonog dela tunela, zatrpavši dva radnika iz Beograda, koji su bili u temeljnom rovu.\nKako kažu u Inspektoratu za rad, teren je vlažan i peskovit, a u blizini postoji i prirodno klizište. U republičkom inspektoratu kažu da su na iskopinama tunela poštovane sve mere koje su propisane zakonom o radu, ali da će pravi uzrok nesreće biti utvrđen nakon detaljne istrage.\nDirektor Inspektorata za rad Rade Ristanović je ponovio za B92 da istražni postupak traje i da će se utvrditi odgovornost za nesreću.\n"Ono što je ključno, to je da je neophodno da veliki broj poslodavaca shvati zaista ozbiljno primenu Zakona o bezbednosti i zaštiti na radu i donošenje potrebnih akata", kaže on.\n"To se pre svega odnosi na akta o proceni rizika koji su dužni svi da donesu pre pristupanju bilo kakvom radu, a u konkretnom slučaju to je naravno elabotrat o izvođenja građevinskih radova. Utvrdiće se kako je to urađeno, na koji način", kaže on.\nKako najavljuju nadležni, radovi na izgradnji obilaznice oko Beograda će biti nastavljeni.\nNadležni na licu mesta\nNa licu mesta su predstavnici Ministarstva za rad, socijalna i boračka pitanja i rukovodstvo firme "Energoprojekt", koja je izvodila radove na tunelu u Resniku. Reč je tunelu Straževica u izgradnji, na obilaznici oko Beograda.\nMesto nesreće posetili su zamenica vršioca dužnosti gradonačelnika Beograda Radmila Hrustanović, gradski arhitekta Đorđe Bobić i ministar bez portfelja, zadužen za Nacionalni investicioni plan, Dragan Đilas.\nGlavni gradski arhitekta Đorđe Bobić je rekao da se nesreća dogodila kada se tokom radova u tunelu obrušila zemlja, da je na radovima angažovano preduzeće Energoprojekt, a da je investitor radova država.\n"Nadležni treba da utvrde zašto je došlo do nesreće i da li je ona mogla da bude sprečena", rekao je Bobić.\nĐorđe Bobić je za B92 objasnio da gradnja tunela počela još pre nekoliko godina, ali da je zbog problema sa finansiranjem bilo prekida.\n"Sada je iz NIP-a obezbeđen novac za njegov završetak i, nažalost, ostalo je još oko 50 metara da se taj tunel završi i da se praktično dovede u situaciju da bude i korišćen", kaže on.\n"Taj tunel i ceo taj deo obilaznice oko Rakovice je vrlo bitan jer otvara više kilometara slobodnog prostora za obilaznicu. Nadamo se da je ovo poslednja nevolja na tom velikom poslu", kaže on.\n"Grad i Republika će pokušati da porodicama olakšaju bar materijalnu stranu ovog tužnog događaja", kaže Bobić.\nĐilas je rekao da će radovi na obilaznici oko Beograda biti nastavljeni, ali je istakao da je današnja tragedija pokazatelj da nije važna samo brzina, već i kvalitet radova i bezbednost radnika.\nOn je rekao da će biti istraženo ko je odgovoran za nesreću, navodeći da to neće vratiti ljudske živote i umanjiti bol njihovim porodicama.\nĐilas je rekao da je razgovarao sa ministrom za infrastrukturu Velimirom Ilićem o nesreći i da su dogovorili da Vlada uputi pomoć porodicama nastradalih radnika.\nI Energoprojekt učestvuje u istrazi\nNa izgradnji tunela u Resniku radilo je preduzeće "Energoprojekt", a investitor radova je Republika Srbija.\nKompanija "Energoprojekt niskogradnja" izrazila je saučesće porodicama preminulih i saopštila da će sa nadležnim organima sprovesti istragu o uzrocima nesreće u tunelu Straževica.\nKako se navodi, nesreća je se dogodila zbog lokalnog ispadanja materijala iz bočnog dela čela tunela. Ta kompanija, koja je izvođač radova na tunelu, navela je da je preduzela sve mere zaštite u tunelu Straževica i da taj događaj ne ugrožava radnike, objekat i okolinu.\nDirektor "Energoprojet niskogradnje" Nikola Breka kaže da je, dok se ne utvrde svi uzroci nesreće, teško proceniti šta je dovelo do urušavanja zemlje.\n"Oni su vršili jednu rutinsku operaciju uklanjanja drvene oplate i pri tome je došlo do odrona svega dva kubika zemlje, koja je izazvala tragediju i odnela živote", kaže Breka.\nOn je za B92 rekao i da se procenjuje i da li su primenjene sve mere zaštite radnika, sli da ne može da govori o svim detaljima.\n"Naša interna akta predviđaju punu meru zaštite u ovakvim uslovima rada. Da li je sve primenjeno ja ne znam u ovom trenutku, ali verujem, znajući da je direktor radova veoma iskusan inženjer i odgovoran čovek, da su sve mere zaštite bile primenjene. Ja verujem", kaže on.\nMinistarstvo: Krivi izvođač i nadzornik\nU Ministarstvu za infrastrukturu, koje je nadležno za izgradnju tunela Straževica međutim kažu da su izvođač i nadzornik radova odgovorni za ovu nesreću, ali da to nije i Ministarstvo.\n"Naravno da Ministarstvo infrastrukture nije odgovorno, iako biste to voleli. Pošto mi nismo bili izvođači tih radova, nego smo bili investitori", kaže Borislav Borović, pomoćnik ministra za infrastrukturu.\n"Ovi radovi su trebali da se nastave iz NIP-a, ali je došlo do prekida radova, ali to nije razlog, razlog je tehničke prirode - neko je trebao da obezbedi gradilište", kaže on.\nMeđutim, republički inspektor rada Sibin Obradović rekao je da je istraga o pogibiji dva radnika još u toku i da će tek nakon kompletnog uviđaja biti preduzete "odgovarajuće mere".\n"Utvrdićemo da li su ispoštovane sve mere koje su propisane Zakonom o bezbednosti i zdravlju na radu i nakon toga proceniti koje mere treba preduzeti", kazao je Obradović agenciji Beta.\nOn je dodao da će kompletan izveštaj o nesreći u tunelu u Resniku biti gotov najkasnije do ponedeljka.\nI Javno preduzeće "Putevi Srbije" saopštilo je da je u toku istraga, koja će utvrditi da li su u tunelu Straževica sprovedene sve mere tehničke zaštite. Kako se navodi u saopštenju, za mere tehničke zaštite odgovoran je izvođač radova i nadzorni organ.\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za rad i socijalna pitanja Meho Omerović zatražio je od nadležnih kompletnu informaciju o pogibiji dva radnika.\nOn je najavio da će, kada Odbor dobije potpune informacije, zakazati sednicu tog tela, kako bi važnu temu kakva je bezbednost i zdravlje na radu, tretirali na način na koji zaslužuje.\nPrimenjivati mere zaštite na radu\nNesreće i povrede na radu u Srbiji se, uprkos tendenciji smanjivanja, ne retko dešavaju i ne mogu se predvideti, ali se mogu značajno smanjiti, kaže direktorka Uprave za bezbednost i zdravlje na radu Ministarstva rada i socijalne politike Vera Božić-Trefalt.\nOna je povodom najnovije nesreće rekla da se to može smanjiti merama koje poslodavci moraju da primenjuju u oblasti zaštite na radu i striktnim poštovanjem zakonske regulative.\nOna kaže da nadležni organi teže potpunoj eleminaciji povreda na radu, ali da su one nepredvidive poput saobraćajnih nesreća, naročito u građevinarstvu i teškoj industriji.\n"Gde god se obavlja neki posao može doći do povreda, ali obaveza poslodavaca jeste da nastoji da primeni minimum mera u oblasti zaštite na radu, sa ciljem smanjenja povreda i profesionalnih oboljenja", kazala je ona.\nBožić-Trefalt je, međutim, ukazala da su uglavnom velike firme koje imaju kontakt sa stranim investitorima počele sa procenom rizika i štetnosti svakog radnog mesta u svojim preduzećima, dok velika većina tome još nije pristupila.\nUporedna analiza broja uviđaja povreda na radu ukazuje da je ukupan broj smrtnih povreda na radu, kojih je u ovoj godini bilo 22, smanjen za oko 55 odsto u odnosu na isti period lane.\nNajviše nesreća dogodilo se u industriji i rudarstvu, a zatim u građevinarstvu. Analizom Inspektorata za rad utvrđeno je da se najveći broj povreda na radu dogodio u prvoj smeni.\nPovređeni su najčešće u starosnoj dobi od 41-55 godina i to zaposleni sa srednjom stručnom spremom ili nekvalifikovani radnici.\nNajčešći uzroci zbog kojih se događaju nesreće jesu rad na neobezbeđenoj visini i ivici objekta, na nepropisno obezbeđenom objektu, kao i rad bez sredstava i opreme za ličnu zaštitu, kao što su kaciga i pojas.\nKako je rečeno Tanjugu u Inspektoratu, poslodavci su, obzirom na visinu propisanih kazni, primorani da se sistemski bave bezbednošću i zdravljem na radu svojih zaposlenih i da shvate ekonomsku opravdanost ulaganja u bezbednost i zdravlje na radu.\nJedan od načina poboljšanja stanja u ovoj oblasti jeste procena rizika od opasnosti na radnom mestu i u radnoj okolini, koju je poslodavac dužan da, uz pomoć stručnjaka iz te oblasti, izvrši tu procenu.\nZato je, među brojnim podzakonskim propisama, usvojenim kao podrška Zakonu o bezbednosti na radu, donet Pravilnik o načinu i postupku procene rizika na radnom mestu.\nStraževica kao deo obilaznice\nZa obilaznicu su projektovana četiri tunela: Lipak (delom ispod platoa železničke stanice Ostružnica), Železnik, Beli potok (ispod Avalskog puta) i Straževica (ispod Resnika).\nProbijanje tunela Straževica završeno je u januaru ove godine, a do tada su radovi koštali 1,6 milijardi dinara. Tunel ukupne dužine 745 metara, počeo je da se gradi jos 1990. godine i do 1996. godine, kada su radovi stali, probijeno je oko 180 metara.\nTunel Straževica nalazi se na petom sektoru obilaznice oko Beograda. Peti sektor dužine 5,4 kilometra povezuje Orlovaču (Ibarska magistrala) sa Avalskim putem do Bubanj potoka.\nU martu je u Beogradu potpisan ugovor "Energoprojekt niskogradnja" i Javnog preduzeća "Putevi Srbije" o nastavku izgradnja obilaznice oko Beograda, vredan 44 miliona evra.\nKako je ranije saopšteno, vrednost radova na obilaznici oko Beograda je 452 miliona evra.\n[ Vreme izvršavanja: 0.20 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.87MB ] [ 145 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.43 ]


Krpež Šlezak: "Da završimo EP na pravi način" - Sportske.net\nKrpež Šlezak: "Da završimo EP na pravi način"\nRukometašica Srbije Katarina Krpež Šlezak rekla je danas da je zadovoljna urađenim na Evropskom prvenstvu, ali da je rezultatski moglo da bude bolje i dodala da u predstojećoj utakmici protiv Francuske njena ekipa želi da završi turnir na pravi način.\nFoto: Beta/Jens Dresling/POLFOTO via AP\nSrbija je sinoć izgubila od Crne Gore sa 27:28 i izgubila šanse da se plasira u polufinale Evropskog prvenstva u Francuskoj.\n"Glave su se malo ohladile, polako će sve da se slegne, ali dugo nismo mogle da zaspimo, do četiri ujutru sve smo bile budne. Ostao je gorak ukus. Na nama je da prvenstvo završimo u najboljem izdanju, ništa nije nemoguće. Verujem u ovaj tim, ostaje da se borimo do kraja i da ostavimo utisak koji smo ostavljali do sada. Ponosna sam na ove devojke", rekla je Krpež Šlezak, preneo je Rukometni savez.\nRukometašice Srbije igraju u sredu od 21 sat protiv Francuske, poslednju utakmicu grupne faze. Srbija nema šanse za polufinale, a ima teorijske šanse da se uključi u borbu za peto mesto. Za to će, pored pobede nad Francuskom, biti potrebno da Danska pobedi Crnu Goru, a Rusija selekciju Švedske.\n"Svaki bod je važan, što za plasman, ali i nama za samopouzdanje. Verujemo da možemo sa svima da se nosimo, to smo pokazale, biće teško sa domaćinom pred punom halom, ali nije nemoguće. Nemamo ništa da izgubimo. Njima pobeda donosi polufinale, boriće se do poslednjeg atoma. Mi želimo da ponovimo utakmicu sa Danskom, kada je borbenost bila fanatična, kada je i realizacija bila odlična. Da završimo ovo pošteno, kako treba", navela je Krpež Šlezak.\n"Ako nađemo dobru odbranu možemo da ih zbunimo. Imaju odlične golmane, ali nadam se da će biti neizvesno do kraja", dodala je.\nSrbija je na turniru ostvarila dve pobede i pretrpela tri poraza.\n"Zadovoljna sam onim što smo prikazale, a rezultatski smo mogle mnogo više. Žao mi je zbog toga. U bitnim momentima smo posustajale, protiv Švedske smo kiksnule, izgubile dva boda. Ti bodovi bi nam sada mnogo značili. Svima se dešava, to je sport, pogledajte Norvešku. One su na kraju našle put nazad, mi nismo, ali nadam se da ćemo na narednom takmičenju", navela je Krpež Šlezak.\nKrpež Šlezak je sa 45 golova trenutno najbolji strelac turnira. Ona je rekla da je to njeno najbolje takmičenje, što se tiče individualnog učinka.\n"Zadovoljna sam, nadam se da ću tako nastaviti do kraja. Drago mi je da mogu da pomognem ekipi. Ono što me ne čini srećnom je da nismo uspele da se izborimo za nešto više. Svaka nagrada bi prijala, ali je najvažnije ono što reprezentacija uradi", rekla je ona.\nKako je novi selektor Srbije reagovao na današnji žreb?


Uskoro uspostavljanje fonda solidarnosti - Akta.ba\nUskoro uspostavljanje fonda solidarnosti\n27.05.2014. 08:04 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je da će na nivou Republike biti uspostavljen fond solidarnosti u kojem će biti prikupljana sredstva iz Republike Srpske, regiona i cijelog svijeta za pomoć poplavljenom području.\nPredsjednik Dodik je naglasio da će taj fond, za koji su već pojedini elementi precizirani, funkcionisati narednih pet do sedam godina, a ako bude potrebe i duže.\n"U narednim danima, čim se stvore uslovi, biće dodijeljena i jednokratna novčana pomoć za sanaciju stambenih objekata pogođenih poplavama i nabavku neophodnih sredstva - parketa, osnovnog namještaja i bijele tehnike kako bi ljudi mogli koliko toliko mogli sa otpočnu normalnije da žive", istakao je Dodik.\nOn je dodao da je zbog toga neophodno utvrditi jasan spisak onih koji su imali štetu, odnosno da im je voda poplavila stan ili kuću.\n"Poseban program će iće za realnu privredu, usluge, poljoprivredu, sanaciju komunalne infrastrukture, a tokom sanacije svako će morati da odradio svoj dio posla", naglasio je predsjednik Republike tokom današnje posjete Doboju.\nOn je naveo da će se, prema uputstvima resornih ministarstava, evidentirati stvarna šteta i u preduzećima.\n"Banke su pristale da izvrše određene reprograme, a mi ćemo na nivou Republike sagledati načine kako da se dio poreza stradalih preduzeća otpiše i kako da se obezbijede nove kreditne linije za početak nove proizvodnje kako bi ta preduzeća što prije počela sa radom da ne bi izgubili tržište i da ne bi došlo do smanjenja zaposlenih", istakao je Dodik.\nŠto se tiče poljoprivredne proizvodnje, predsjednik Republike je rekao da će resorno ministarstvo napraviti sanacioni program i utvrditi mogućnosti stabilizacije poljoprivredne proizvodnje u ovoj i narednim godinama.


Brendovi - Rasveta Elco\nBRENDOVI SA KOJIM SARAĐUJEMO\nMean Well je jedan od najvećih svetskih proizvođača napajanja. U ponudi su: LED napajanja sa konstantnim strujama i naponima, Napajanja u visokoj IP67, IP68 zaštiti od prašine i vlage, Dimovanje 3 u 1, DALI i D2 smart timer dimming function, Napajanja na din šinu, Specijalno prilagođena standardima EU, Ultra tanka kućišta, 3 do 5 godina garancije.\nJedan od vodećih proizvođača profesionalne rasvete i sistema osvetljenja sa velikom energetskom efikasnošću. LUG je Poljski brend i zasniva se uglavnom na EU proizvodnji. Kako je ovo brend koji je specijalizovan za proizvodnju rasvete za specijalne namene njihovi proizvodi imaju daleko bolje performanse. Lugova ponuda uključuje niz dekorativnih i industrijskih svetiljki, spoljnih koji se koriste za rasvetu zgrada, ulica, parkirališta i sportskih objekata. Unutrašnja se koristi u prodavnicama i kancelarijama, marketima tržnim centrima kao i proizvodnim i magacinskim halama.


Ruska „Mašina sudnjeg dana“ — nova izmišljotina Zapada - Sputnjik Srbija\n19:40 13 April 2021\n10:50 31.03.2018 Preuzmite kraći link\nU trenutku kada Moskva i London vode diplomatski rat zbog slučaja „Sripalj“, ostrvski mediji pišu o modernizaciji ruskog sistema kontrole nuklearnim udarom — „Perimetru“, koga na Zapadu zovu „mrtva ruka“. U Moskvi se pitaju zašto je ta tema potegnuta baš sada i zašto su se britanski mediji zakačili za sistem koji je napravljen još u sovjetsko doba?\nIznenadno i povećano interesovanje Britanaca za sistem „Perimetar“ ruski analitičari povezuju sa namerom da Rusiju prikažu kao ogromnu pretnju i neprijateljsku zemlju, koja se ozbiljno priprema za nuklearni rat i ima sve mogućnosti za uništenje. Kako objašnjavaju, takvi tekstovi treba da izazovu zastrašivanje građana.\nPolitikolog Andrej Koškin smatra da je ovde reč o „politički naručenom“ tekstu.\n„Danas zemlje kolektivnog Zapada nisu u stanju da samostalno donose odluke i preduzimaju bilo kakve mere, već se potčinjavaju određenim kontrolnim mehanizmima u Vašingtonu. Oni snažno kritikuju i napadaju Rusiju, dok Rusija istovremeno čini sve da bi smanjila rizik od mogućeg nekontrolisanog procesa, koji bi mogao da dovede do velikog rata. U takvoj situaciji su objektivne publikacije o ruskim Oružanim snagama na Zapadu prava retkost. Nažalost, tamo sve više pišu o nekoj agresiji, koja navodno dolazi od Rusije. To su politički naručeni tekstovi, kako bi se stvorila ozbiljna konfrontacija“, smatra Koškin.\nPodsetimo, sistem „Perimetar“ je stvoren još početkom sedamdesetih godina prošlog veka, u jeku Hladnog rata, kada se nad Sovjetskim Savezom nadvila američka pretnja.\nNamenjen je za automatsko upravljanje masovnim nuklearnim udarom i predstavlja alternativni sistem komandovanja nuklearnim snagama zemlje. Osnovni sistem upravljanja strategijskim raketama se zove „Kazbek“, koji je poznat zahvaljujući kompleksu „Čeget“ ili „atomskom koferčetu“.\nBritanski „Dejli star“, međutim, tvrdi da Rusija sada radi na modernizaciji i usavršavanju sistema „Perimetar“.\n„Mrtva ruka“ je u slučaju trećeg svetskog rata poslednja zaštita Rusije, koja garantuje totalno uništenje ruskih neprijatelja, upozorava britanski tabloid.\nKako napominje tabloid, posle njegovog nastanka u godinama „paranoje Hladnog rata“ sistem je dobio nadimak „mašina sudnjeg dana“.\nTaboliod prenosi reči svog sagovornika doktora Brusa Blera, jednog od najvećih svetskih specijalista za nuklearno naoružanje, koji tvrdi da je taj sistem i dalje u funkciji i da se „čak usavršava“.\nNavodeći karakteristike i mogućnosti ruskog „zastrašujućeg“ sistema, doktor Bler ipak priznaje da ovakvo oružje zapravo pomaže u smanjivanju rizika nuklearnog rata.\n„’Mrtva ruka‘ radi, a to znači da Zapad uvek treba dvaput da razmisli ako se nađe u iskušenju da izvrši nuklearni napad“, piše tabloid.\n„Dejli mejli“ podseća da je sistem „Perimetar“ sposoban da izvrši udar na zemlju agresora, čak i u slučaju da najviša vojna komanda zemlje bude uništena.\nNeki ruski mediji navode da je isti taj britanski tabloid pre deset godina pisao da „Rusi blefiraju“ kada tvrde da „Periskop“ postoji, pa smatraju dobrim što im je doktor Bler sada „otvorio oči“.\nGeneralno, to nukelarno oružje se nalazi na podmornicama u obliku balističkih raketa „Trident 2“. Rakete su američke, a podmornice — britanske, i nisu u najboljem stanju.\nEksperti zaključuju da bi u slučaju nuklearnog rata Britanci imali čime da odgovore, ali da nemaju sisteme poput ruskog „Perimetra“.\nizmišljotina, Zapad, oružje


Vesti online / Vesti / Svet / Zašto se Terezi Mej priviđa Rusija na Balkanu?\nZašto se Terezi Mej priviđa Rusija na Balkanu?\nVelika Britanija ima određene interese na Balkanu, jer posle izlaska iz EU želi da se vrati na položaj koji je zauzimala krajem 19. veka, tvrde stručnjaci povodom izjave britanske premijerke Tereze Mej da Zapad mora da se suprotstavi "ruskoj dezinformacionoj kampanji, koja destabilizuje situaciju na Balkanu".\nPotrebno je naći novog neprijatelja kako bi Amerikanci nastavili da ulažu u NATO: Tereza Mej\n- London će u manjoj meri sarađivati sa EU, pa će samim tim izgubiti određene poluge uticaja na Evropu. Sa druge strane, kao što se zna iz istorije 20. veka, Velika Britanija je često uticala na ključne događaje u balkanskim zemljama, a preko Balkana i na situaciju u celoj Evropi. To je jedan od modusa operandi Londona - kaže Aleksej Pivovarenko sa Instituta za slavistiku Ruske akademije nauka.\n- Trebalo bi podsetiti da je tema integracije Balkana u EU, odnosno zaokruživanja tog procesa, ponovo postala aktuelna tokom leta i jeseni 2014. godine, u kontekstu situacije u Ukrajini. Stoga, izjava Tereze Mej nije nešto novo, slične izjave redovno daju evropski zvaničnici - smatra Pivovarenko.\n- Ona je u skladu sa rezolucijama Evropskog parlamenta u kojima se preuveličava loš uticaj Moskve i izmišlja propagandni rat gde je Rusija stavljena u isti red sa teroristima DAEŠ-a, a zapravo se bori protiv njega - kaže Gajić.\nIstorija odnosa Rusije i Velike Britanije kompleksna\n-To je pokušaj nastavka hladnoratovskog diskursa i ton jednog negativnog imidža koji Rusija ima mnogo pre Hladnog rata, još iz perioda carske Rusije koji se stalno podgreva. Naročito je bio prisutan u 19. veku od imperijalne Britanije u vezi sa rešavanjem istočnog pitanja, odnosno oslobađanja slovenskih naroda od turskog ropstva. Slovenski narodi gledali su Rusiju kao nekoga ko će im pružiti bratsku podršku - kaže Gajić.\n- I onda se preuveličava uticaj Rusije, ruskih ideja, ruske propagande zato što Zapad zna da se ti narodi prirodno zbog situacije u kojoj se nalaze okreću prema nekome prema kome imaju istorijsko pamćenje o savezničkim i dobronamernim odnosima. Onda se automatski priča o Rusiji u negativnom kontekstu, preuveličava se njen uticaj ne bi li se na kraju opravdali sami tvorci negativnog položaja celog Balkana - kaže Gajić.\nTereza Mej u komplikovanoj situaciji\n- Velika Britanija želi da sačuva interesovanje SAD prema Evropi i NATO-u. ’Zahvaljujući‘ situaciji u Ukrajini i pričama o ruskoj agresiji, u baltičkim zemljama i Poljskoj su raspoređene dodatne jedinice NATO-a, da ne pominjem tenkove. Sada je, verovatno, vreme za Zapadni Balkan. Mislim da Velika Britanija ne želi da SAD smanje svoj doprinos u budžetu NATO-a, stoga, potrebno je naći neprijatelja i neki novi region, čiju stabilnost on navodno ugrožava. Rusija je u tom smislu veoma povoljna meta - kaže Andrejeva.\nOna kaže da se aktuelni američki predsednik zalaže za neku vrstu normalizacije odnosa sa Rusijom, a da i od Londona očekuje slično ponašanje. Sa druge strane, upozorava Andrejeva, Velika Britanija i EU se razvode, odnosi se pogoršavaju i Londonu je potrebno nešto što bi moglo da pomogne u toj situaciji, neka dodirna tačka. Britanska premijerka pronašla je taj zajednički imenitelj - rusko prisustvo na Balkanu, zaključuje Andrejeva.\nNedelja 12.03.2017. 21:20\n"...Што се тиче руско-британских односа, наш саговорник подсећа да њихово супарништво на Балкану траје од 19. века. Све то даје Великој Британији право да се меша у ситуацију на Балкану...." Можда је у питању недоследан превод али Велика (а све мања) Британија нема никаква права да се меша у послове балканских држава, а поготову не Србије.\nNedelja 12.03.2017. 21:21\nШта има Терези Меј да се привиђа оно што стварно постоји!?Растко Немањић је у Хиландар отишао са једним руским монахом.Руси су присутни у српском народу кроз целу нашу историју.У Великом рату су Руси дали за нас,Србе,милионе живота!У Другом св рату су гинули у уличним борбама да нам ослободе Београд и Србију.Енглези су нас као "савезници" бомбардовали бомбама на којима је писало :"срећан Ускрс"!Енглези су нам окупирали Косово и Метохију.Енглези су посејали осиромашени уранијум по овој земљи.Енглези су учествовали у протеривању Срба из Хрватске и са Косова..Шта се ова Тереза прави мајка Тереза?


Kijevska crna lista novinara — zbogom demokratijo - 19.09.2015, Sputnik Srbija\nKijevska crna lista novinara — zbogom demokratijo\nItalijanski novinar i političar Alesandro Bertoldi, koji se našao na poslednjoj crnoj listi ukrajinske Vlade, mišljenja je da sankcionisanje novinara, pored drugih... 19.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, evropa, svet, politika, ukrajina, evropa\n12:52 19.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Foto : Alessandro BertoldiBertoldi i Berluskoni\nItalijanski novinar i političar Alesandro Bertoldi, koji se našao na poslednjoj crnoj listi ukrajinske Vlade, mišljenja je da sankcionisanje novinara, pored drugih pojedinca i kompanija, predstavlja kršenje zapadnih ideala slobode govora koje Kijev voli da propoveda.\nBertoldi je rekao za italijanski Sputnjik da sankcije protiv njega i drugih novinara predstavljaju napad na slobodu štampe, i da će izazvati razdor administracije u Kijevu i zapadnih vlada.\n„Ovo je veoma ozbiljno, to je kapija za izlaz demokratije. Mislim da je ovo ključni korak ne samo za Evropsku uniju, već i SAD — koji sebe smatraju šampionima demokratije i moralnosti — koji će promeniti politiku prema krizi u Ukrajini“, rekao je za novinar koji je, pored pisanja kolumne za „Đornale“ i druge italijanske novine, takođe predsednik studentskog krila političke stranke Forca Italija.\nBertoldi je objasnio zašto nedavno proširenje kijevske crne liste na predstavnike medija otkriva nespremnost Kijeva da se pridržava evropskih ideala.\n„Novinarstvo nije samo profesija, to je garancija da su ljudi na određenoj teritoriji rekli istinu, i da se širi vest o tome šta se dešava“, rekao je Bertoldi, koji je bio nezavisan posmatrač referenduma o statusu Krima u martu 2014. godine.\nSankcije protiv ruskih novinara protivne evropskim načelima\n18 Septembar 2015, 19:44\n„Sve ovo pokazuje nedostatak poverenja u demokratiju i slobodu izražavanja na Zapadu. Mnogi ljudi na ovom spisku predstavljaju (određene) sfere, uključujući politiku, medije i vladine agencije, uključujući i one zapadne kompanije unutar Evropske unije“, rekao je Bertoldi.\nOdgovarajući na optužbe Kijeva da su on i drugi evropski političari i novinari na listi sankcija „marionete“ ruske vlade, Bertoldi je rekao da je lista većim delom manifestacija straha Kijeva da istina o ukrajinskoj krizi može biti predstavljena zapadnoj publici.\n„Verujem da su reči oružje, kako nas istorija i uči. Verujem da je strah izazvan mojim postupcima. Ja sebe ne zamišljam u tenku sa Žerardom Depardjeom, Silvijom Berluskonijem i Vaurom!… Mislim da svako ko ima minimum inteligencije u svetu ne može da veruje da su ti ljudi zaista opasni“, zaključio je on.


Počela kampanja o\nodgovornom ponašanju na\nsuncu „Zaštita za sve“\nKampanja sistematske edukacija o odgovornom ponašanju na suncu „Zaštita za sve“, koju sprovode Eucerin Srbija i Fond B92, uz podršku Ministarstva zdravlja i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, predstavljena je javnosti.\nEdukacijom o merama zaštite kože od negativnih efekata sunčevog zračenja u okviru kampanje o odgovornom ponašanju na suncu „Zaštita za sve“, u narednih nekoliko meseci biće obuhvaćeno preko 10.000 dece predškolskog i ranog školskog uzrasta. U sklopu aktivnosti kampanje, školama sa najvećim brojem đaka u Srbiji biće donirani UV indikatori, specijalni merači za trenutno očitavanje intenziteta sunčevog zračenja, a istovremeno će biti sprovedena i edukacija prosvetnih radnika i trenera, koji rade sa decom, o merama koje čine odgovorno ponašanje na suncu.\nNa konferenciji za medije organizovanoj povodom početka kampanje, koja je održana u Osnovnoj školi „Pavle Savić“ u Beogradu, učestvovali su dr Zlatibor Lončar, ministar zdravlja Republike Srbije, savetnica ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Gordana Kosanović, prof. dr Lidija Kandolf Sekulović, dermatovenerolog Vojnomedicinske akademije i član Stručnog saveta kampanje, Veran Matić, predsednik Upravnog odbora Fonda B92, i Nada Miletić Nevajda, Eucerin Srbija.\nNada Miletić Nevajda je u ime kompanije Eucerin Srbija naglasila da se deca dobrim obrascima ponašanja uče kod kuće, ali i u školi, a cilj kampanje „Zaštita za sve“, koja predstavlja logičan nastavak akcije za rano otkrivanje raka kože „Pregled za sve”, je da odgovorno ponašanje na suncu postane deo njihovih zdravih životnih navika . Istakla je da je sunce u isto vreme izvor života, ali i potencijalne opasnosti, pa je spot kampanje nazvan „Dva lica sunca“, a za slogan izabrana poruka „Zaštiti se i uživaj na suncu“.


Češka "probrala" spisak EU: Otvara granice za osam zemalja "U slučaju Crne Gore i Srbije mogućnost putovanja je recipročna, dakle bez testova i daljih uslova. Kod ostalih šest zemalja van Evrope za sada nije ispunjen uslov reciprociteta, ulazak Čeha u njih je uglavnom ograničen", rekao je šef češke diplomati\n30. 06. 2020. u 16:44 Face.ba\nČeška od srijede 1. jula otvara svoje granice za građane manjeg broja zemalja nego Evropska unija, svega osam, ali na spisku su Crna Gora i Srbija, i to bez zahtjeva za testom na koronavirus, bez obaveze karantina i daljih ograničenja, prenosi N1.\n"Takođe, želimo da motivišemo te zemlje da počnu da se ponašaju prema nama isto, dakle da omoguće putovanja za naše građane bez uslovljavanja. Putovanja stranaca iz tih zemalja u Češku za sada nisu moguća, ali spremni smo da reagujemo vrlo fleksibilno na promjenu situacije, dakle na uvođenje reciprociteta", rekao je Petšiček.\nNa listi novih "trećih bezbjednih zemalja" Evropske unije, na osnovu kojih članice imaju pravo da prave svoje spiskove, nalazi se 14 država i uslovno Kina, ukoliko kineske vlasti preduzmu recipročne korake.\nKada je riječ o članicama EU na češkom "korona semaforu" crvenom bojom visokog rizika ostala je označena samo Švedska, Portugal je narandžast kao zemlja srednjeg rizika, dok je od danas ceo preostali prostor u bezbednoj zelenoj zoni, a Češka otvara i granicu sa regionom Šlezija u Poljskoj, koji je sve do sada bio u crvenoj zoni zbog širenja pandemije u poljskim rudnicima u toj oblasti.\nU Češkoj je u ponedeljak, nakon porasta na 305 novih pozitivnih slučajeva u nedelju, zabiljeleženo do jutros manje povećanje, odnosno 202 nova slučaja.\nU zemlji je poslednji porast pozitivnih slučajeva tokom proteklog vikenda kao u jeku epidemije zabiljeležen zbog intenzivnog i masivnog ciljanog testiranja u rudnicima oko Karvine na istoku zemlje, koji su uz Prag glavno lokalno žarište i gde su ostale i dalje neke mjere kojih je od 1. jula oslobođen ostatak Češke.


Boris Raonić novi direktor RTCG, Abazović čestitao porukom "Bastilja je pala"\nDugogodišnji građanski aktivista i analitičar iz Podgorice Boris Raonić novi je generalni direktor Radio Televizije Crne Gore (RTCG). Potpredsednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović čestitao mu je na Tviteru rečima - "Bastilja je pala".\n„Znam da neće biti lako, ali novi menadžment i svi činioci društva moraju učiniti sve da više nemamo najgori javni servis u regionu“, napisao je Abazović.\nDodao je i da još jednom pruža podršku „nezavisnim, depolitizovanim i profesionalnim medijima“.\nDugogodišnji građanski aktivista i analitičar iz PodgoriceBoris Raonić novi je generalni direktor Radio Televizije Crne Gore, odlučeno je na sednici Savjeta RTCGu petak, a prenosi Glas Amerike.\nRaonić, diplomirani pravnik sa dugogodišnjim iskustvom u NVO sektoru, dobio je glasove sedam od devet članova Savjeta RTCG, jedan glas dobio bivši glavni urednik Dana Nikola Marković, uz jedan nevažeći listić, prenela je RTCG.\nTokom intervjua pred članovima Savjeta, Raonić je rekao da, u slučaju da dobije poverenje Savjeta, želi da bude menadžer u pravom smislu te reči, a ne neko ko će biti “mikromenadžer i urednik”, kao i da „za te poslove po svim aktima postoje ljudi koji rade taj posao“.


Cvetanović održao sastanak sa direktorima osnovnih i srednjih škola - TV 4S\nGradonačelnik Leskovca, dr Goran Cvetanović,povodom početka nove školske godine održao je sastanak sa direktorima osnovnih i srednjih škola sa teritorije grada Leskovca.\nNa samom početku sastanka prikazan je film o ulaganjima lokalne samouprave u prosvetu.\nGradonačelnik Cvetanović čestitao je početk nove školske godine i kazao:„Budućnost pripada onim društvima koja imaju neophodna znanja, zato je adekvatno i kvalitetno obrazovanje jedan od osnovnih činilaca razvoja i unapređenja zajednice. Ulaganje u ovu oblast je ulaganje u budućnost. Izdvajanja za prosvetu su izdvajanja koja vam se mnogostruko vrate, zato što samo kvalitetno obrazovani mladi mogu biti stubovi budućnosti čitavog društva.\nIzdvajanja za oblast prosvete povećavaju se svake godine, a tako će biti i u narednom vremenskom periodu. U ovoj godini su najviša do sada i iznose 634,5 miliona dinara. I to: 286 miliona za predškolsko obrazovanje; 212,7 miliona za osnovno obrazovanje; 117,6 miliona za srednje obrazovanje i 18 miliona za Centar za stručno usavršavanje u obrazovanju,“ – dodajući da će se za sledeću godinu izdvajanja povećati za osnovno obrazovanje za 5 miliona dinara, dok će se za srednje obrazovanje povećati budžet za 2 miliona.\nGovoreći o budućim planovima gradonačelnik Cvetanović istakao je sledeće:\n„Trenutno se izvode radovi na školi Vasa Pelagić, njihova ukupna vrednost iznosi 218 hiljada evra. I na energetskoij sanaciji na školi Vuk Karadžić u Pečenjevcu u vednosti od oko 5 miliona dinara. Budući planovi su i uređenje spratnog dela i postavljanje ograde u školi u Grdelici, za te namene izdvojićemo preko 3 miliona dinara. Za kotao i grejanje u Brestovcu oko 3 miliona dinara, nastavićemo sa redovnim održavanjem objekata, poboljšavanjem sistema grejanja, sanacijom sanitarnih čvorova za bolje higijenske uslove i postavljanjem ograda za povećanu bezbednost naše dece.“\nNa kraju je profesor srpskog jezika i književnosti u vlasotinačkoj školi Jelena Đokić pozvala sve direktore da dođu i dovedu učenike na tribini koju će držati Igor Jurić ispred fondacije „Tijana Jurić“.\nTribina će biti održana u subotu 5. septembra, od 12 časova u leskovačkom Narodnom pozorištu.\nOdržana 110. sednica Gradskog veća grada Leskovca


Centar savremene politike (European Western Balkans) 26.01.2021.\nBRISEL / BEOGRAD – Dvanaesta sednica Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje (POSP) između EU i Srbije održaće se onlajn u četvrtak, 28. januara od 13:45 do 15:45. Sednicom će kopredsedavati Tanja Fajon ispred Evropskog parlamenta i Vladimir Orlić ispred Narodne skupštine Republike Srbije.\nVređanjem Tanje Fajon vlast želi da podrije kredibilitet Evropskog parlamenta\nKada je poslanica Evropskog parlamenta Tanja Fajon u septembru 2019. godine imenovana za predsedavajuću Delegacijom EP za Srbiju, za mnoge to je bila dobra vest, jer je Fajon tokom višegodišnjeg bavljenja čitavim regionom, važila za poslanicu koja se nije libila da bude oštar kritičar nedemokratskih praksi vlasti država Zapadnog Balkana.\nNenad Živković u odbrani časti novinarstva\nNezavisno udruženje novinara Srbije 25.01.2021.\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 22.01.2021.\nNakon sedam godina od početka pristupnih pregovora sa EU, Srbija nije ni blizu članstva, umesto da se ubrza, proces evropskih integracija se usporio. Prethodna godina ostaće upamćena kao godina u kojoj Srbija nije otvorila nijedno pregovaračko poglavlje. Pored toga, Srbija je po prvi put nakon demokratskih promena od strane Fridom hausa okarakterisana kao neslobodna država, izborni proces odvijao se bez učešća relevantnih opozicionih partija, a kako su pokazali brojni izveš\nDijalog vlasti i opozicije u Srbiji je nemoguć bez posredovanja Evropskog parlamenta\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 21.01.2021.\nBEOGRAD – Sledeće nedelje trebalo bi da se održi sastanak predsednika Narodne skupštine Ivice Dačića i Dejvida Mekalistera, predsedavajućeg Odborom za spoljne poslove Evropskog parlamenta (AFET), nakon čega će, kako je najavljeno, biti poznato kada će biti nastavljen dijalog vlasti i opozicije o izbornim uslovima.\nJavni prostor kao carstvo šarlatana\nNezavisno udruženje novinara Srbije 20.01.2021.\nPismo proevropske opozicije evroposlanicima: Nastaviti međupartijski dijalog što pre\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 19.01.2021.\nBEOGRAD – Proevropska opozicija u Srbiji uputila je pismo poslanicima Evropskog parlamenta, u kom navode da bi dijalog vlasti i opozicije trebalo da počne što je pre moguće, jer veća odlaganja mogu naštetiti procesu dijaloga i umanjiti šanse za postizanje sporazuma koji bi bio prihvatljiv za sve strane, kao i osiguravanje njegovog sprovođenja.\nCentar za istraživačko novinarstvo 15.01.2021.\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 13.01.2021.\nBEOGRAD – Srpska strana ima slobodu da kaže šta želi, ali Evropski parlament ima svoja pravila, odgovorila je Tanja Fajon, predstavnica Evropskog parlamenta, na pitanje novinara N1 o navodima da je predsednik Srbije nezadovoljan njenim učešćem u dijalogu i da traži njeno izuzeće.\nTreća godina suđenja za paljenje kuće novinaru\nNezavisno udruženje novinara Srbije 11.01.2021.\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 06.01.2021.\nBRISEL – Poslanici u Evropskom parlamentu podneli su skoro 400 amandmana na izveštaj o Srbiji čiji je nacrt napisao Vladimir Bilčik. Članovi poslaničkih grupa socijaldemokrata, liberala i zelenih predložili su niz izmena kojima se stanje demokratije i vladavine prava u Srbiji kritikuje oštrije nego u Bilčikovom nacrtu, dok poslanici mađarskog Fidesa i deo Evropske narodne partije, u kojoj je Srpska napredna stranka pridruženi član, predlažu pozitivnije ocene rada Vl\nBeogradska otvorena škola 23.12.2020.\nJedan od načina na koji naši partneri skreću pažnju na određene oblasti i probleme jeste objavljivanje alternativnih izveštaja. Zašto se ovi izveštaji zovu alternativnim? Zato što bi u demokratskom društvu takve izveštaje – nezavisne i koji prikazuju realno stanje stvari – trebalo da objavljuju državni organi. S obzirom na to da naše iskustvo pokazuje da ovakvi izveštaji ili ne postoje, ili su pristrasni ili nepotpun\nDostupan 66/67. dvobroj biltena – Srbija i EU: Ima li poslanika u skupštini?\nProcenat usaglašenosti Srbije sa ZSBP je najniži u celom regionu, između 50 i 60%\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 16.12.2020.\nBEOGRAD – Nekonzistentna spoljna politika i multivektorska politika koju vodi Srbija stvara utisak da Srbija ne deli interese ni vrednosti na kojima počiva EU, jedan je od najznačajnijih zaključaka publikacije “Sedam godina usaglašavanja Srbije sa Zajedničkom spoljnom i bezbednosnom politikom EU“ koja je predstavljena na konferenciji ISAC fonda “Zajednička spoljna i bezbednosna politika i globalna pandemija: uticaj na Srbiju i Evropu”.\nSuđenje za paljenje kuće novinaru ulazi u treću godinu\nNezavisno udruženje novinara Srbije 16.12.2020.\nCentar za istraživačko novinarstvo 15.12.2020.\nViši sud u Beogradu doneo je danas presudu kojom je Aleksandra Janković Aranitović proglašena krivom za ugrožavanje sigurnosti predsednika Srbije Aleksandra Vučića. Ona je, u ponovljenom postupku, osuđena uslovno na kaznu zatvora u trajanju od šest meseci.


Novembar 20, 2019 23:05\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar istakao je večeras da se nikada više nije ulagalo u objekte u zdravstvu, u opremu i sve ono što je potrebno kako bi zdravstveni radnici radili u što boljim uslovima.\nPovodom budžeta za 2020. godinu, o kojem je počela rasprava u Skupštini, Lončar kaže da će i ove godine, kao i u nekoliko prethodnih godina, budžet za zdravstvo biti još veći, što je izuzetno bitno za sve ljude koji se razbole, kao i zaposlene u zdravstvu.\n"Povećali smo plate. Najviše su se povećale medicinskim radnicima, nikada se više nije ulagalo u objekte u zdravstvu, u opremu i sve ono da stvorimo uslove da ti ljudi rade u najboljim mogućim uslovima. Nastavlja se i dalje obnavljanje bolnica, zidanje, novih, zanavljanje opreme", istakao je Lončar za Tv Pink.\nKako naglašava, ljudi moraju da razumeju da ne mogu ođednom svi lekovi da se za jednu godinu obezbede, jer se dugi niz godina nisu nabavljali novi lekovi.\n"Želim sve da obradujem. Dve komisije su već prošle, donete su odluke da će najnoviji lekovi za mutipla sklerozu biti za pacijente obolele od ove bolesti, kao i da će biti najnovijih lekova za obolele od karcinoma pluća", rekao je Lončar.\n"Sutra je još jedna komisija za koju mislim, ali neću da prejudiciram, da bi trebalo da donese odluku, te da će i oboleli od hepatitisa imati najnoviju generaciju lekova, što je istorijski uspeh za srpsko zdravstvo, da se toliko izdvoji sredstava za tri grupe, a da ne pričam šta smo sve uradili u prethodnih godinu dana", naglasio je Lončar.\nOn je takođe apelovao na sve građane da ne uzimaju antibiotike na svoju ruku.\nLončar je objasnio da kada se uzima antibiotik na svoju ruku, posebno kod dece, to slabi njihov imuni sistem, njihovu borbu sa bolešću, kao i da stvara rezistenciju ,odnosno otpornost na te lekove.\n"Kod nas u zemlji se tri puta više prepisivao antibiotik deci, nego u drugim zemljama u Evropi", naglasio je Lončar.\nNavodi da su ljudi sami na svoju ruku kupovali antibiotike, jer nije postojala svest zato što nije postojala kontrola u apotekama, pa se antibiotik davao bez recepta.\n"Sve te stvari smo morali da stavimo u jedan sistem, tako da smo od 2015. do danas smanjili za preko 37 odsto upotrebu antibiotika i za odrasle i za decu. To je veliki uspeh", naglasio je Lončar.\nZa obolele od multiple skleroze stigla savremena terapija 43\nVakcina protiv sezonskog gripa očekuje se do 1. oktobra 23\nJanković: Izbegavanje zaražavanja je trenutno najbolje što možete da uradite 39\nKrvna plazma izlečenih daje rezultate,ali ne kod svakog pacijenta 40\nSvako porodilište u Srbiji ima poseban deo za kovid trudnice 44


! /Godišnjica ubistva Z. Đinđića: Kako je Zemunski klan osuđen na 378 godina zatvora / Radio Sarajevo\n! / Godišnjica ubistva Z. Đinđića: Kako je Zemunski klan osuđen na 378 godina zatvora\n12. 03. 2019. u 11:00:00 Radiosarajevo.ba\nNavršilo se 16 godina od ubistva premijera Srbije Zorana Đinđića. Đinđić je bio prvi premijer Srbije poslije pada režima Slobodana Miloševića 2000. godine.\nU prvom saopćenju poslije ubistva, Vlada Srbije je kao organizatore i počinioce atentata označila kriminalce iz takozvanog zemunskog klana, a kao kolovođe grupe identifikovala nekadašnjeg komandanta raspuštene Jedinice za specijalne operacije (JSO) Milorada Ulemeka Legiju, kao i vođe kriminalnog zemunskog klana Dušana Spasojevića Šiptara i Mileta Lukovića Kuma.\nVlada Srbije je, također, saopćila da je tog dana trebalo da bude potpisan nalog za hapšenje članova "najveće organizovane grupe na prostoru bivše Jugoslavije", kako je označen Zemunski klan.\nĐinđić je u jednom od posljednjih intervjua pred ubistvo, a nakon neuspjelog atentata 24. februara 2003. godine na auto-putu ispred Beogradske arene, demantirao tvrdnje da je sa takozvanim "crvenim beretkama", pripadnicima JSO, sklopljen dogovor da 5. oktobra 2000. pomognu u zbacivanju Slobodana Miloševića u zamjenu za "neko pravo iznad zakona".\nNekoliko sati nakon ubistva Đinđića proglašeno je vanredno stanje u Srbiji, koje je trajalo do 22. aprila, kada je ukinuto na prijedlog Vlade Srbije.\nU policijskoj akciji "Sablja" uhapšen je atentator na premijera, bivši pomoćnik komandanta JSO Zvezdan Jovanović, njegovi pomagači i još nekoliko pripadnika te jedinice, kao i većina pripadnika zemunskog klana i drugih kriminalnih grupa u zemlji i rasvijetljena neka nerazjašnjena ubistva iz prethodnih godina.\nU augustu 2003. godine, podignuta je optužnica protiv 44 osobe za učešće u ubistvu premijera Đinđića, a prvi na listi okrivljenih Milorad Ulemek Legija, predao se srbijanskim vlastima 2. maja 2004. godine.\nSuđenje optuženima za ubistvo premijera Đinđića počelo je 22. decembra 2003. godine u Okružnom sudu u Beogradu, u Odjeljenju za borbu protiv organizovanog kriminala. Oni su 23. maja 2007. godine proglašeni krivim i prvostepenom presudom osuđeni na ukupno 378 godina zatvora.\nZa organizovanje ubistva premijera na 40 godina zatvora osuđen je bivši komandant "crvenih beretki" Milorad Ulemek. Na istu kaznu osuđen je i Zvezdan Jovanović, neposredni izvršilac ubistva i bivši Ulemekov zamjenik. Te presude potvrdio je i Vrhovni sud Srbije 29. decembra 2008. godine.\nTokom 2000. godine Đinđić je bio glavni strateg i organizator kampanje opozicije, koja se završila 5. oktobra odlaskom Miloševića sa vlasti.\nU januaru 2001. godine, postao je prvi srbijanski premijer, koji iza sebe nema komunističku prošlost.\nU ekspozeu koji je podnio poslanicima Narodne skupštine Srbije naveo je da je Srbija u prethodnih deset godina bila prepuštena "na milost i nemilost brutalnim interesnim grupama unutar zemlje i međunarodnim interesima spolja, ali da je to vrijeme prošlo 5. oktobra".\nZa vrijeme njegovog mandata pokrenut je proces demokratizacije društva i korjenitih ekonomskih i socijalnih reformi u Srbiji.\nČlanovi Vlade Srbije, predvođeni premijerkom Anom Brnabić, položili su vijenac ispod spomen-ploče u dvorištu zgrade Vlade u Beogradu, na mjestu gdje je ubijen tadašnji premijer Đinđić.\nTagovi: Srbija suđenje zemunski klan Milorad Ulemek Legija Zoran Đinđić Ana Brnabić\nAtentat / Godišnjica ubistva Zorana Đinđića: Imao je viziju evropske Srbije


» Bibliotekari, stipendisti Erazmusa i laureati Evropske nagrade za književnost gosti štanda EU na Sajmu\nPrezentacija veb portala www.Europeana.eu, debata o tome kako stipendisti obrazovnog programa Erazmus mogu doprineti reformi društva i razgovor o Srbiji na mapi kulture EU uz učešće laureata Evropske nagrade za književnost Uglješe Šajtinca i Jelene Lengold održani su u petak, 31. oktobra na štandu Evropske unije u okviru Međunarodnog sajma knjiga u Beogradu.\nNa štandu EU održan je i razgovor stipendista programa Erazmus sa budućim studentima na temu “Na koji način stipendisti Erazmusa mogu doprineti reformi društva”. Razgovoru, koji je izazvao veliko interesovanje mladih, prisustvovao je belgijski ambasador u Srbiji Leo D’Aes koji je izneo iskustva beligijskih univerziteta u programima podrške studentima regiona.\nRazgovor tematski nazvan “Srbija na mapi kulture EU – šta možemo da dobijemo, a šta da izgubimo” sa laureatima Evropske nagrade za književnost 2014. Uglješom Šajtincem i 2011. Jelenom Lengold i izdavačem Gojkom Božovićem izazvao je veliko interesovanje i na samom štandu ali i na tviteru gde je razgovor praćen pod haštagom #KulturaUp.\n“Šta može da donese ta nagrada piscima iz Srbije? Može da donese to da Evropi predstavimo neke od izuzetno talentovanih ljudi koje imamo i da to ima efekta onako kako ti autori zaslužuju”, rekla je Lengold.\n“Ono što bih volela od Evrope je da imaju razumevanje. Dešavalo mi se na sličnim promocijama u inostranstvu da me ljudi pitaju da li su vaši likovi depresivni, imaju li probleme zbog Miloševićevog režima”, rekla je Lengold.\n“Zahvaljujem Evropskoj uniji, jer sam je uvek posmatrao kao administrativno-birokratski aparat, a tamo negde ipak postoje ljudi koji brinu o literaturi”, rekao je Šajtinac.\nEU info centarmediji\nZavršen literarni konkurs “Šta ja znam o EU”


Pored putnika i prtljaga, Er Srbija na svojim redovnim linijama prevozi značajne količine robe.\nBiće nam zadovoljstvo da odgovorimo na sve vaše zahteve, bilo da su u pitanju pošiljke opšteg tipa ili specijalne vrste tereta, kao što su žive životinje, sveže voće i povrće, lekovi, novine, itd.\nU mogućnosti smo da vam ponudimo brz i pouzdan prevoz robe po pristupačnoj ceni do svih Er Srbija destinacija, kao i do drugih lokacija širom sveta u saradnji sa našim partnerima. Takođe organizujemo kargo čarter letove, kao i kopneni, kamionski prevoz, sa sopstvenim ili iznajmljenim kapacitetima.\nEr Srbija Kargo vrši i prevoz pošte, uz saradnju sa poštanskim službama širom sveta. Kvalitet naše usluge u ovoj oblasti potvrđen je dugoročnim saradnjama sa poštanskim službama najrazvijenijih zemalja EU.\nPosebno bismo želeli da istaknemo našu dugogodišnju profitabilnu saradnju sa Poštanskim službama Balkanskog regiona.\nMolimo vas da nas kontaktirate za sve dodatne informacije. Sigurni smo da ćemo opravdati ukazano poverenje. Pored Er Srbija poslovnica i predstavništava, takođe se možete obratiti našim agentima i zastupnicima u zemlji i inostranstvu. Možete nas kontaktirati putem e-maila na adresu cargo@airserbia.com ili na telefone:\nDozvolite da prevoz vaše robe bude naš problem, recite i prevešćemo je.


Prije 29 godina formirana Armija RBiH: Ispisala je najčasnije stranice u hiljadugodišnjem postojanju BiH – Radio Gora\nPrije 29 godina formirana Armija RBiH: Ispisala je najčasnije stranice u hiljadugodišnjem postojanju BiH\nNa današnji dan, 15. aprila 1992. godine, Bosna i Hercegovina je dobila Armiju koja se suprotstavila daleko nadmoćnijem neprijatelju za vrijeme agresije.\nDanašnji datum, 15. april, obilježava se kao Dan Armije RBiH, budući da je prije 29 godina osnovana odlukom Predsjedništva RBiH, kao jedina legalna i legitimna vojna sila Republike BiH.\nU najtežim okolnostima agresije na na Republiku Bosnu i Hercegovinu, Armija RBiH je stala na put fašizmu i odbranila zemlju, njen teritorijalni suverenitet, državni integritet i nezavisnost. Armija RBiH ispisala je najčasnije stranice u hiljadugodišnjem postojanju Bosne i Hercegovine te je 15. april jedan od najznačajnijih datuma u modernoj historiji BiH. Proistekla je iz naroda i otpora agresoru, a pod zastavom Armije Republike BiH tokom agresije borili su se pripadnici svih bosanskohercegovačkih naroda.\nArmija je formirana od jedinica Teritorijalne odbrane BiH i organiziranih dobrovoljaca. Vrhovni komandant bio je predsjednik Republike Alija Izetbegović, a nakon Dejtonskog sporazuma, ARBiH je zajedno sa HVO-om formirala Vojsku Federacije BiH, da bi nakon reforme odbrane bila transformisana u “Bosanske rendžere”, jednu od tri pukovnije u okviru Oružanih snaga BiH.\nNajčešći simbol ARBiH bio je ljiljan, a grb je, ustvari, grb RBiH uz dodatak zlatnih mačeva i vojnih natpisa. Najveće odlikovanje je “Zlatni ljiljan”, koji se dobijao za efikasnost odrađivanja svrhe i cilja ARBiH, a svrha i cilj bili su upravo odbrana međunarodno priznate Republike Bosne i Hercegovine, od stranih i domaćih izdajnika.


Šta bi Bosnaci i Hercegovci bez novca iz dijaspore?! – Magazin Plus\nHome/Šta bi Bosnaci i Hercegovci bez novca iz dijaspore?!\nŠta bi Bosnaci i Hercegovci bez novca iz dijaspore?!\nU BIH SE ŠALJE OKO DVIJE MILIJARDE DOLARA GODIŠNJE\nDijaspora u Bosnu i Hercegovinu šalje gotovo dvije milijarde američkih dolara godišnje, što čini oko 20 posto ukupnog bruto društvenog proizvoda u BiH. Ovo našu zemlju svrstava na 5. mjesto među 20 vodećih zemalja u svijetu prema obimu novčanih doznaka migranata u odnosu na bruto društveni proizvod\nPilot projekat unapređenja vakufske imovine\nDirektor Feala Jozo Bogdan poduzetnik godine u izboru Berlinske komore


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 02.Mar.2021, 18:27\nUlaganja dijaspore u Srbiju su velika i raznovrsna, rečeno je danas na panel diskusiju na temu davanja i doniranja srpske dijaspore "Filantropija nema granice".\nOn je naveo da su to uglavnom lični transferi, odnosno da pomoć porodicama u Srbiji >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << pružaju porodice iz inostranstva, zatim ulaganja u rodni kraj, kao i pomoć humanitarnih organizacija među kojima su Fondacija Ana i Vlade Divac, Fondacija Novak Đoković, ali i mnoge druge širom sveta.\n"Pre tri godine smo izmenom Zakona o deviznom poslovanju, u saradnji sa Narodnom bankom Srbije omogućili humanitarnim organizacijama prijem sredstava iz inostranstva preko izdavaoca elektronskog novca u stranoj valuti. Još jedna olakšica važna za dijasporu, koja važi od prvog marta prošle godine, omogućava čak petogodišnje umanjenje osnovice za poreze i doprinose od 70 odsto kada domaće firme zaposle naše povratnike iz dijaspore", rekao je Paunović.\n"Pomaganje je bilo uobičajeni način života moje porodice. Time su moji roditelji pokazivali vrednosti koje su i srpske i američke", rekao je Jovanović.\n"Pomagali smo kroz mentorstvo mladim preduzetnicima u startapovima, podržali smo škole koje su obučavale za mnoge veštine", rekao je Jovanović.\nVlade Divac, osnivač Fondacije "Ana i Vlade Divac", rekao je na panel diskusiji "Filantropija nema granice" da uvek kada dođe u Srbiju želi da promoviše filantropiju na pravi način. Tri milijarde evra godišnje u proseku, prethodnih 10 godina, u Srbiju stiže iz dijaspore u vidu doznaka,...


MARKETING SUMMIT BEOGRAD: Superiornost u marketingu i digitalizacija u fokusu konferencije Marketing Summit\nU organizaciji našeg drugog izdanja, InStore magazina i Poslovne Akademije Finance, 22. maja je u hotelu Hyatt Regency u Beogradu održan Marketing Summit Beograd. Najveća regionalna konferencija o marketingu, peta po redu, okupila je oko 300 profesionalaca iz sektora robe široke potrošnje, trgovačkog sektora, IT industrije, banki i osiguravajućih društava, farmacije, distribucije, agencija i institucija, medijskih kuća, telekomunikacija i hospitality sektora.\nKao uvodni keynote govornik, ovogodišnju konferenciju, pod temom Marketing Advantage - Superiornost u marketingu: Korak ispred ostalih u Srbiji, regionu i svetu, otvorio je Branislav Vujović, osnivač i predsednik New Frontier Group-e. Govorio je o važnosti razumevanja poslovnih modela i načinima na koje prošireni digitalni ekosistem može da pomogne u procesu poboljšanja poslovanja, targetiranja klijenata i prepoznavanja njihovih potreba. U digitalnim poslovnim modelima se vrednost stvara na novi način i mnoge aktivnosti se automatizuju uključujući i prodaju koja u stvari postaje kupovina gde sami klijenti obavljaju mnoge operacije za kompaniju. Time se smanjuju troškovi poslovanja I realno je očekivati da će kompanija to podeliti sa svojim klijentima, istakao je tom prilikom.\nKonsultant Darko Lukić govorio je o novoj strukturi marketing organizacije u budućnosti, a Milena Filcheva, regionalni direktor marketinga za Fox Networks Group je, tokom intervjua sa programskim direktorom konferencije, Primožem Hvalom, govorila je o novim formatima koje grupa razvija globalno, kao i važnosti dobrog sadržaja bez obzira na kanal komunikacije.\nJaka Kladnik, digitalni marketing manager u agenciji Marand i Ljubiša Egelja, izvršni direktor marketinga u banci Societe General Srbija, govorili su o promeni organizacione strukture, načina razmišljanja, inovacijama i motivaciji marketing timova u procesu prilagođavanja modernom načinu poslovanja, dok je Isidora Nikolić, sa pozicije Google marketing solutions u kompaniji Google, pokazala primere i načine za zadobijanje pažnje gledalaca u digitalnim kanalima.\nNeil Morley, rukovodilac marketinga u kompaniji Adria Mobile, govorio je o „fabrikama sadržaja" i dodatnoj vrednosti koju kompanije i brendovi moraju da ponude potrošaču. OliveraNikodijević, Brands and Consumer Excellence Director SRB & MNE u kompaniji Molson Coors predstavila je, kroz studiju slučaja, projekat jačanja i ponovnog rasta brenda Jelen, dok je Žiga Čebulj, Board member sales & marketing & development CEO u grupi Sportina govorio o „drugačijem direktoru marketinga" i načinu na koji je Sportina Group transformisala svoj marketing sektor.\nPrvi put u Srbiji, Christian Majgaard, idejni tvorac Legolenda i nekadašnji najuspešniji globalni direktor kompanije Lego, kao keynote govornik zatvorio je ovogodišnju konferenciju govoreći o svojoj dugoj i izuzetno uspešnoj karijeri u oblasti marketinga i menadžmenta. Otkrio je kako je Lego uspeo, pao i ponovo uspeo, zašto je danas važno biti uspešan u marketingu i koja je očekivana kompetentnost direktora marketinga.\nNa završnom panelu učestvovali su Marko Putnik (direktor marketinga, Triglav Srbija), Aleksandar Radoš (direktor marketinga i komunikacija, Prva Televizija), Saša Ćirić (direktor marketinga i razvoja, Frikom)i Vlastimir Vuković (CMO, član izvršnog odbora, NLB Beograd). Oni su govorili o promenama koncepta marketinga kroz nove trendove i procese digitalizacije i svojim iskustvima u vođenju brendova i projekata.


Zašto Vučić izlazi pred poslanike posle susreta sa Kurtijem? - 10.06.2021, Sputnik Srbija\nDan nakon sednice SB UN posvećene radu Tribunala i potvrđivanja doživotnog zatvora Ratku Mladiću iz SAD je stigla uredba kojom se proširuju sankcije prema... 10.06.2021, Sputnik Srbija\nO svim ovim temama u emisiji radio Sputnjika „Od četvrtka do četvrtka“ razgovarali smo sa diplomatom Zoranom Milivojevićem. Pitaćemo ga šta je cilj uredbe kojom se proširuje opseg vanrednih mera u vezi sa regionom Zapadnog Balkana? Kako gleda na to što se u toj uredbi naglašava da područje Zapadnog Balkana mora poštovati zaključke Rezolucije 1244 i Dejtonskog sporazuma? Zašto Brisel ne podržava ovaj korak SAD? Koliki je značaj izdvojenog mišljenja predsedavajuće veća, sudije Matimbe Nijambe, koja je rekla da zbog velikog broja grešaka u prvostepenoj presudi general Ratku Mladiću smatra da treba ponoviti suđenje? Da li će neko pokušati da zloupotrebi presudu da bi pravio nove nemire u Bosni i Hercegovini? Kako će izgledati nova runda dijaloga Beograda i Prištine koja će se održati u utorak 15. juna u Briselu s obzirom na to da je predsednica takozvanog Kosova Vjosa Osmani izjavila da će učestvovati u dijalogu sa Srbijom samo zbog postizanja sporazuma i obostranog priznanja? Treba li Srbija da se obazire na poruke iz Brisela da je sveobuhvatan i pravno obavezujući sporazum obe strane preduslov za pristupanje Srbije Evropskoj uniji? Zašto će se predsednik Srbije Aleksandar Vučić obratiti poslanicima Narodne skupštine 22. juna? Kako će se prevazići politička kriza u Crnoj Gori – rekonstrukcijom ili novim izborima?Emisiju koju vodi i uređuje Nataša Milosavljević slušajte na talasima radija Studio B u 21 sat i gledajte na našem Jutjub kanalu.\n19:00 10.06.2021 (Osveženo: 16:53 22.07.2021)


Ipak se dogodilo: Zaključci objavljeni u Službenom glasniku RS! - Kozarac.ba\nZaključci Narodne skupštine RS o efektima prenosa nadležnosti, koji su usvojeni 14. maja ove godine, a čije je ukidanje kao ”antidejtonske” tražio visoki predstavnik Valentin Inzko, objavljeni su u najnovijem broju Službenog glasnika tog entiteta.\nInzko je jučer izjavio da će on saopštiti ”svoje zaključke” odmah nakon objavljivanja zaključaka NSRS u Službenom glasniku.\nDirektorica Službenog glasnika manjeg bh. entiteta Srebrenka Golić potvrdila je novinarima da je već odštampan Službeni glasnik broj 50. na srpskom jeziku, u kome su objavljeni i ovi zaključci.\nOna je navela da će ovo glasilo već danas do 14.00 sati, putem kurirske službe, biti dostavljeno svim institucijama RS.\nGolić je dodala da je u toku uređivanje istog broja Službenog glasnika na bosanskom i hrvatskom jeziku, koje će biti završeno u toku dana, nakon čega će poštom glasnik biti distribuiran i ostalim korisnicima.


Porodica Kozoder iz Teočina dobila asfalt do svog doma – GM Press\nPorodica Kozoder iz Teočina dobila asfalt do svog doma\nuadmin 25 oktobra, 2019\t0 Komentara\nNakon uspešno završenih radova na asfaltiranju nekategorisanog puta dužine 400 metara u zaseoku Živanovići, radovi u Mesnoj zajednici Teočin se nastavljaju. Tako je i zaselak Kozoderi, put ka Dragiši Kozoder, dobio 350 metara asfalta. Vrednost radova je oko 2 miliona dinara, izvođač radova je „AR Gradnja“, a u finansijskoj realizaciji radova učestvovali su lokalna samouprava i građani, u odnosu 3:1.\nPredsednik opštine Gornji Milanovac Dejan Kovačević obišao je radove i porodicu Kozoder i tom prilikom naglasio da je za dve godine u putnu infrastrukturu u Mesnoj zajednici Teočin izdvojeno oko 10 miliona dinara. Takođe, iskazao je veliko zadovoljstvo posetom porodici Kozoder, koja se bavi poljoprivredom i podsetio na velike subvencije koje opština Gornji Milanovac izdvaja za poljoprivredu, ali i infrastrukturu, kako bi pomogla mladima koji ostaju na selu.\n„Ove godine opredelili smo preko 300 miliona dinara za infrastrukturu i pokušavamo da ta sredstva ravnomerno rasporedimo. Vidim da je porodica Kozoder prezadovoljna kvalitetom urađenog asfalta, a nastaviće i da šire poljoprivrednu proizvodnju. Razgovarao sam i sa mlađim naraštajima, koriste subvencije od opštine kada je u pitanju agrarna politika. Kao što znate, imamo 50 miliona dinara godišnje za subvencije poljoprivrednim proizvođačima, a tu sumu ćemo svake naredne godine uvećavati za 10 posto. Ostanak ljudi na selu znači život za Srbiju, svaki dinar uložen u poljoprivredu vraća se dvostruko državi, i od toga može da se razvija dalje i selo i čitava naša opština“, istakao je predsednik Kovačević i dodao da je ostalo još oko 12 putnih pravaca da se završi na seoskom području, čime će se sve što je planirano, uspešno i realizovati. Takođe, on je najavio da je u pripremi i novi budžet.\n„U pripremi je novi budžet, ovih dana ćemo da napravimo i Javnu raspravu o budžetu da vidimo šta građani misle u šta treba najviše ulagati. Dobili smo mnogo novca od države i zato možemo mi sa lokalnog nivoa naše novce da ulažemo najviše u putnu infrastrukturu, da pokušamo da do svake kuće u selu dovedemo asfaltni put, da imaju zdravu pijaću vodu, struju, da bi mogli da nastave normalan život na selu“, rekao je Kovačević.\nPorodica Kozoder, koja je dobila asfalt do svog doma, veoma je zadovoljna uspešno završenim radovima.\n„Više od 40 godina očekujemo asfalt. Hvala lokalnoj samoupravi koja je pomogla da se ovo ostvari. Ovaj put nam puno znači, moja unučad sad idu autobusom u školu“, rekao je Radonja Kozoder.\nPredsednik Mesne zajednice Teočin Aleksandar Paunović istakao je da je od prošle godine, otkad je na čelu Mesne zajednice, dosta toga urađeno.\n„Prošle godine smo uradili tri putna pravca, ove godine takođe, uradili smo trpezariju na seoskom groblju, malu rekonstrukciju vodovoda, kupljena je nova pumpa za selo koja napaja vodovod Teočin-Brezna. Imamo dosta planova, ciljeva i trudimo se da izađemo u susret svim meštanima “, rekao je Paunović i dodao im opština dosta pomaže subvencijama u poljoprivredi.\nTags: Aleksandar Paunović, asfaltiranje, kozoder, Radonja Kozoder, teočin\nU toku postavljanje štedljivih sijalica ulične rasvete, živine sijalice odlaze u prošlost\nMeštani zaseoka Božovići u Brđanima dobili vodovod


Širenje poslovanja i fokus na logističke usluge | NELT\nObeleživši dve i po decenije uspešnog poslovanja, Nelt je u ovoj godini investirao 15 miliona…\nObeleživši dve i po decenije uspešnog poslovanja, Nelt je u ovoj godini investirao 15 miliona evra u regionalno širenje integrisanih logističkih usluga.\nJedan od najuspešnjih domaćih poslovnih sistema danas zapošljava 4.000 ljudi u 11 kompanija, na isto toliko tržišta u Jugoistočnoj Evropi i Africi. Kao lider u pružanju najsavremenijih usluga u oblasti distribucije i logistike, Nelt će u 2018. ostvariti konsolidovan neto prihod od 930 miliona evra.\nU godini u kojoj se obeležava značajan jubilej, izvršena je transformacija upravljačke strukture Nelt Grupe i prošireno je poslovanje na nova tržišta. Nelt Grupa je nedavno započela poslovne operacije na tržištu Albanije, akvizicijom kompanije All Balkans Corporation iz Tirane. Dalji planovi na albanskom tržištu usmereni su na razvoj ponude robe široke potrošnje i farmaceutskih proizvoda, kao i ulazak u sektor ugostiteljstva. Nelt je ove godine sklopio i dva nova strateška partnerstva, započevši saradnju sa kompanijama Nectar i Nestle. Takodje, na tržištima Zapadnog Balkana, započeta je i distribucija brenda Nutrino, proizvoda Fabrike dečije hrane – „Bejbi fud fektori“, otvorenoj prošlog meseca u Dobanovcima. Radi se o partnerskoj grinfild investiciji vrednoj 34 miliona evra.\n„Liderska pozicija i uspesi koje ostvarujemo punih 25 godina rezultat su našeg konstantnog ulaganja u unapredjenje usluga, primenu novih tehnologija, i investiranje u edukaciju i razvoj zaposlenih. U skladu sa principima etičnog, odgovornog i održivog poslovanja, planiramo širenje na nova tržišta i dalji organski rast. Pored toga, takodje smo fokusirani na projekte lokalne zajednice u domenu obrazovanja, zbog čega smo prepozanti kao važan član šire društvene zajednice“, izjavio je Miloš Jelić, generalni direktor Nelt Grupe 20. novembra na tradicionalnom godišnjem doručku sa novinarima.\nNelt nastavlja praksu izveštavanja o održivom poslovanju u skladu sa međunarodno priznatom GRI metodologijom. Drugi Izveštaj o održivom poslovanju „Zdrava organizacija“ proširen je na sve kompanije Nelt Grupe u zemljama Zapadnog Balkana, i prezentuje podatke iz 2016. i 2017. godine.\nU novo razdoblje, kompanija je ušla sa novim vizuelnim identitetom i novom CSR strategijom, koja će u fokus staviti više prostora za angažman zaposlenih, i zajedničke projekte sa poslovnim partnerima od šireg društvenog uticaja. Takodje, kompanija je svojim zaposlenima ponudila benefite kao što su: briga o porodiljama, kompanijski lekar ili privatno zdravstveno osiguranje, jednokratna finansijska pomoć za proširenje porodice, kao i kompenzacione pakete koji stimulišu zaposlene na posvećenot i efikasnost, i da za to budu adekvatno nagrađeni.\nZahvaljujući izuzetnim poslovnim rezultatima Nelt je i ove godine uvršten u listu 100 najuspešnijih kompanija Jugoistočne Evrope.\nNelt predstavio logističke usluge na TIL 2016\nLogističke usluge Nelta sada na neltlsp.com


Jeftinije grejanje za korisnike usluga JKP „Energana“ - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / EKONOMIJA / Jeftinije grejanje za korisnike usluga JKP „Energana“\nEKONOMIJA NASLOVNA SOMBOR\nJeftinije grejanje za korisnike usluga JKP „Energana“\nGradsko veće je prihvatilo druge izmene i dopune Programa poslovanja JKP „Čistoća“ za 2018. godinu i na dalje odlučivanje uputilo odbornicima Skupštine grada Sombora.\nPredložene izmene se odnose na investiciono ulaganje za nabavku potrebnih vozila i opreme neophodne za obavljanje delatnosti, za šta je potrebno 54,24 miliona dinara.\nSredstva potrebna za realizaciju investicije obezbediće se iz sopstvenih sredstava u iznosu od 12,24 miliona dinara, a 42 miliona dinara bi se obezbedila iz dugoročnog kredita, za šta je potrebna saglasnost Gradskog veća, odnosno Skupštine grada.\nNa 132. sednici, Gradsko veće je dalo saglasnost na manju cenu daljinskog grejanja. Prema novom cenovniku, koji će JKP „Energana“ primenjivati od 1. oktobra 2018. godine, cena kilovat časa utrošene energije iznosiće 5,66 dinara bez obračunatog PDV-a, što je za 4,55 odsto manje od cene koja je sada u primeni. Za oko četiri odsto biće manji i fiksni deo troškova tokom 12 meseci, odnosno iznosiće 30,39 din/m² (bez PDV-a).\nČlanovi Veća su ovlastili somborski Crveni krst da bude nosilac aktivnosti realizacije “Servisa za podršku roditeljstva”, kao jedne od mera populacione politike.\nVeće je na 132. sednici, održanoj danas, utvrdilo i Predlog odluke o subvencionisanju cena komunalnih usluga radi poboljšanja položaja ratnih veterana, odnosno učesnika oružanih akcija posle 17. avgusta 1990. godine i predlog na razmatranje i odlučivanje uputilo Skupštini grada Sombora.\nTags: grejanje, jeftinije, JKP Energana, sombor\nJednodnevna manifestacija „Gradovi otvorenog srca“\nSutra u Staparu – četvrta tkačka kolonija


Naslovna Mama Brak Seks nakon rođenja bebe: Ovo treba da znate o intimnim odnosima posle...\nKada žene mogu da se upuste u seksualne odnose nakon porođaja? Nakon koliko nedelja je vođenje ljubavi izvodljivo? Da li seks nakon rođenja deteta više boli ili je čak i bolji? Šta možete da očekujete kada su intimni odnosi posle poroda u pitanju…\nČestitamo! Ukoliko čitate ovaj tekst, znači da ste od skoro postali roditelji! Ali ne bilo kakav, već roditelji koji želi da saznaju kada mogu da imaju seks nakon poroda i kako mogu da nastave sa upražnjavanjem zdravih i neophodnih intimnih odnosa sa partnerom.\nRoditelj koji razume koliko je održavanje ovog odnosa važno za opštu stabilnost porodice.\nSeks nakon poroda vaginalnim putem – Šta je najvažnije?\nRizici: Prerano stupanje u seksualne odnose nakon porođaja podiže rizik od postporođajnog krvarenja, kao i infekcije materice.\nČitava intimna regija žene koja je prošla kroz porođaj, može biti osetljiva mesecima nakon rođenja deteta.\nSeksualni odnosi nakon carskog reza?\nKod carskog reza imamo izazov oporavka, što je individualno i ženi treba dozvoliti da u svom vremenu pokaže da li je i kada je spremna da obnovi intimni odnos sa partnerom.\nUglavnom se preporučuje 4 do 6 nedelja apstinencije nakon carskog reza. To vreme kada se se žene oporavljaju nakon carskog reza, a šavovi zarastaju.\nŽene nakon carskog reza češće osećaju bolove pri prvom polnom odnosu. U području reza žene mogu da osećaju neugodne senzacije kao što su peckanje, trnjenje ili neosetljivost tog dela tela. Neprijatan osećaj se može intezivirati dodirivanjem ili pritiskom tokom seksa, pa je poželjno isprobati položaje u kojima pritisak na donji deo stomaka manji.\nIntimni odnosi sa partnerom posle rođenja bebe: Šta da očekujem?!\nPostporođajni seks verovatno neće biti tako ugodan, kao što priželjkujete\nSeks nakon rođenja deteta može biti drugačiji od onoga na šta ste navikli, ne samo zbog celokupne novonastale situacije, već i zbog redukovanog tonusa vaginalnog mišića, i limitirane mogućnosti istezanja.\nOvo je, najčešće, samo privremena okolnost. Nizak nivo estrogena utiče na elastičnost/vlažnost vagine, što takođe može dovesti do nelagode.\nFaktori koji utiču na vrstu i brzinu oporavka posle poroda kod žene jesu:\nSeksualni odnosi tokom perioda dojenja\nUkoliko dojite, tokom orgazma može doći do curenja mleka iz dojki, usled hormonalne reakcije. Korisno je da pre odnosa ili podojite dete ili se odlučite za izmlazanje mleka.\n„Kada žena doji, naročito u početku, nizak nivo estrogena u kombinaciji sa visokim nivoom prolaktina i oksitocina, može imitirati menopauzu, u naredna 2-3 meseca.“ – kaže doktorka Rebeka Bot, ginekolog i autor knjige: „The Venus Week“.\nStrah od seksa nakon rođenja bebe\nU redu je ako se osećate anksiozno, ako strepite ili se pribojavate kako će proći „prvi seks“.\nMožda vam je nagon nizak, ili nepostojeći. Možda vam se čini da više nikada nećete imati odnose sa partnerom.\nOvo je, naravno, samo trenutni osećaj, jer se hormoni i iskustvo porođaja, poigravaju sa vama.\nPrirodno je da imate nizak libido, kao i da se ne osećate udobno u svom telu. Sve dođe na svoje, a to se desi malo brže ukoliko radite Kegelove vežbe ( kontrahovanje i opuštanje mišića oko vaginalne regije)!\nAko niste raspoloženi za seks, postoji dobar razlog\nOksitocin koji lučite, ukoliko dojite, doprinosi divnim osećanjima koje gajite prema bebi, ali donosi i niski libido. Priroda je to skoro savršeno uredila.\nKako bi malo biće dobilo svu potrebnu pažnju da preživi i ojača, hormoni pomažu majci da svoju pažnju usmeri tamo gde je neophodna.\nŽene koje ne doje, mogu očekivati da se brže vrate seksualnim aktivnostima, ukoliko im telo to dozvoljava.\nSeks može biti bolji nakon porođaja\nZbog čitave ujdurme oko bebe, partneri mogu da se osete kao cimeri nakon izvesnog vremena. Ovo nikako nije korisno za odnos.\nZato treba pribegavati nežnostima i pre konkretnog seksualnog čina, tako da se nastavi sa održavanjem intime i bliskosti, koje lako skliznu u podrazumevanje, kada dođe do tako velike promene kao što je rođenje deteta.\nMnoge žene svedoče da je postporođajni seks iskustvo koje je bolje od svega što su u ovoj oblasti doživele pre porođaja.\nTo je teško zamisliti s obzirom na sve promene koje se dešavaju unutar ženinog tela, međutim, kod određenog broja dama, pojedini organi dođu na svoje mesto, “legnu” bolje nego pre trudnoće, i sve postaje osetljivije na dodir, pa samim tim i uživanje biva veće.\nŽene sa više dece takođe imaju seks!\nKorisno je da razumete da se život sa decom nastavlja i naslanja na sve ono što ste voleli i pre dece.\nVreme je fleksibilno, ali je čovek neorganizovan. Zato je važno da odnos sa partnerom percipirate kao veoma bitan faktor za celokupnu porodicu, i učinite ga delom prioriteta. Tada će vreme pronaći vas!\nPrethodni članak8 stvari koje srećni parovi rade drugačije\nSljedeći članakTorbe sa ručkama od bambusa biće HIT I na jesen 2020! (FOTO)\nZašto pretvaramo muškarce u projekte: Pre nego poželite promeniti muškarca, pročitajte...


PRAVILNIK O ISPRAVI O ZDRAVSTVENOM OSIGURANJU I POSEBNOJ ISPRAVI ZA KORIŠĆENJE ZDRAVSTVENE ZAŠTITE: Oni koji pre Nove godine podnesu zahtev, a ne dobiju pre 1. januara 2017. godine novu elektronsku knjižicu, lečiće se na osnovu stare zdravstvene knjižice ukoliko je overena. Potvrdu za korišćenje zdravstvene zaštite izdaje nadležna ispostava RFZO za sva osigurana lica kojima je zdravstvena knjižica istekla, a zdravstvena kartica još nije izrađena. Od 16. decembra 2016. godine potvrda će važiti do izdavanja novog dokumenta, dok one izdate pre ovog datuma važe samo 30 dana\nSvi osiguranici koji su podneli zahteve za zamenu stare, papirne zdravstvene knjižice, i oni koji to učine do 31. decembra 2016. godine, kada ističe rok za podnošenje zahteva za zamenu, do izdavanja nove zdravstvene kartice lečiće se - na potvrdu.\nKako navode u Republičkom fondu zdravstvenog osiguranja, potvrde o podnošenju zahteva koje se budu izdavale od 16. decembra 2016. godine važiće neograničeno, odnosno sve do izdavanja zdravstvene kartice, dok one izdate pre ovog roka važe samo 30 dana, pa će oni koji u tom roku ne dobiju karticu morati ponovo da stanu u red, ovoga puta za potvrdu.\nOvo praktično znači da niko ko je podneo zahtev za izdavanje zdravstvene kartice, ali je još nije dobio, nema razloga da strepi kako će ostvarivati pravo na zdravstvenu zaštitu posle 31. decembra, kada najvećem broju osiguranika kojima se knjižice overavaju na šest meseci prestaje da važi overa.\n- Svi zdravstveno osigurani posle 1. januara 2017. godine zdravstvenu zaštitu na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja ostvarivaće na osnovu uredno overene isprave o osiguranju: zdravstvene knjižice, zdravstvene kartice ili potvrde za korišćenje zdravstvene zaštite (obrazac PZK). Zdravstvene ustanove su dužne da im pruže potrebnu zdravstvenu zaštitu bez obzira na to koju uredno overenu ispravu o osiguranju poseduju - kažu u Republičkom fondu zdravstvenog osiguranja.\nDa li će rok za podnošenje zahteva, koji ističe 31. decembra 2016. godine, biti produžen, još se ne zna, iako su u filijalama RFZO velike gužve, bez obzira na to što zahtev može da se podnese i elektronski, i na šalterima pošta.\nNove zdravstvene isprave sporo stižu i onima koji su podneli zahtev, jer Zavod za izradu novčanica mesečno može da odštampa 350.000 zdravstvenih kartica.\n- Zbog izuzetno velikog broja zahteva za zamenu zdravstvenih isprava i relativno ograničenih kapaciteta Zavoda za izradu novčanica, važeći rok potvrda za korišćenje zdravstvene zaštite na obrascu PKZ od 30 dana postao je nerealan. Upravni odbor RFZO je doneo Pravilnik o izmenama Pravilnika o ispravi o zdravstvenom osiguranju i posebnoj ispravi za korišćenje zdravstvene zaštite ("Sl. glasnik RS", br. 98/2016), kojim je uveden neograničen rok potvrde, i to stupa na snagu 16. decembra 2016. godine - kaže Verica Lazić, direktorka RFZO.\nDo 31. decembra 2016. godine zahteve za zamenu moraju da podnesu i oni kojima su knjižice overene i za prvih nekoliko meseci 2017. godine. Oni će, kako objašnjavaju u RFZO, zdravstvenu zaštitu od 1. januara ostvarivati na osnovu svoje overene stare zdravstvene isprave - sve dok je overena.\n- Po isteku overe uz dokaz o uplaćenom dospelom doprinosu ukoliko zdravstvena kartica još nije izrađena, ispostava RFZO osiguraniku izdaje potvrdu za korišćenje zdravstvene zaštite na osnovu koje u propisanom sadržaju i obimu ostvaruje pravo na zdravstvenu zaštitu do izrade kartice - navode u RFZO.\nIzvor: Vebsajt Novosti, B. Radivojević, 10.12.2016.


Parada Bezbednosnih snaga Kosova, Priština\nTranzicija Kosovskih bezbednosnih snaga (KBS) u vojsku je predviđena da traje deset godina. Aktuelni budžet ovih snaga iznosi oko 55 miliona eura na godišnjem nivou, a on će narednih godina postepeno da raste na osnovu potreba i mogućnosti, kaže zamenik ministra ovih snaga Burim Ramadani.\nKosovo će istovremeno i ojačati saradnju sa međunarodnim partnerima po tom pitanju. Koliko će tačno da košta tranzicija za sada je nepoznato.\nSkupština Kosova je prošle nedelje usvojila u načelu tri zakona koji se odnose na promenu strukture, službe i mandata ovih snaga.\nTranzicija obuhvata tri faze razvoja KBS-a u malu vojnu organizaciju koja će biti zadužena za izvršavanje svojih ustavnih i zakonskih odgovornosti.\nRamadani dodaje i da je budžet isplaniran za svaku godinu tranzicije, mada nije mogao da kaže konkretno o kojoj se cifri radi.\n"Budžetsko planiranje i implementacija za KBS biće unutar margina demokratskih praksi od procenta bruto domaćeg proizvoda države", kazao je on.\nBDP Kosova je 7,1 milijardi dolara. Na osnovu standarda NATO-a, svaka zemlja članica treba da potroši najmanje dva odsto svog BDP-a na vojsku, mada to nije slučaj sa svim državama članicama.\nVeruje se, međutim, da će budžet kosovskih snaga za pet - šest godina biti povećan na blizu 100 miliona eura, a planirano je da se godišnje taj budžet povećava za pet - šest miliona eura, po rečima portparola ovog ministarstva, Ibrahima Šalje.\nPročitajte - Metju Palmer: SAD podržavaju transformaciju Bezbednosnih snaga Kosova\nZamenik ministra Ramadani navodi da će Kosovo biti u mogućnosti da priušti vojne potrebe za KBS-a i da zadrži balans budžeta ali i da se očekuje jača saradnja sa međunarodnim partnerima po tom pitanju.\n"Budžet za KBS i odbranu povećavaće se postepeno i služiće razvoju KBS-a, i održavanju kredibiliteta budžetskih projekcija. Istovremeno, kao što je bio slučaj do sada, KBS dobija dobru podršku od partnerskih država, u oblasti obrazovanja, treninga i opreme. Produbićemo te bilateralne i multilateralne odnose sa partnerskim državama po tom pitanju", dodao je on.\nNakon konačnog usvajanja zakona, Kosovo će biti dužno da obezbedi i finansijska sredstva, kaže Haki Šatri, ekonomski savetnik Vlade Kosova.\n"Svesni smo da to košta. Sigurni smo da imamo osnovu i da ćemo to podržati na osnovu zahteva i potreba", kazao je on. Ni on nije želeo da govori o ciframa budući da "to nije za javnost".\nKosovske bezbednosne snage pod novim mandatom bi trebale da broje oko 8.000 pripadnika, od kojih bi 5.000 bili aktivni a 3.000 rezervisti.\nInače, poređenja radi, zemlje u regiji za vojsku izdvajaju između između jedan i dva odsto od svog BDP.\nSrbija je 2017. po proceni SIPRI-a, Štokholmskog međunarodnog instituta za mirovna istraživanja, za vojsku izdvojila 1,8 odsto od BDP, odnosno 731 milion dolara, BiH 0,9 odsto od BDP odnosno oko 165 miliona dolara, Crna Gora 1,7 odsto od BDP-a ili 74.3 miliona dolara, Albanija 1,2 odsto ili 162 miliona dolara, Makedonija jedan odsto ili oko 112 miliona dolara, a Hrvatska 1,4 odsto od BDP-a ili oko 772 miliona dolara.\nTo su podaci baze podataka o vojnim troškovima Štokholmskog međunarodnog instituta za mirovna istraživanja (SIPRI).\nRast BDP-a na Zapadnom Balkanu


Руско министарство одбране: Турска војска се стопила с терористима у Идлибу - Нови Стандард\nRusko ministarstvo odbrane: Turska vojska se stopila s teroristima u Idlibu\nKonašenkov je ukazao da je Turska kršeći međunarodno pravo prebacila u Idlib svoje jedinice, a da to na Zapadu niko nije primetio\nRezultat sporazuma iz Sočija nakon godinu i po dana njegove primene je da su se pozicije terorista i turske osmatračnice u Idlibu stopile, izjavio je zvanični predstavnik Ministarstva odbrane Rusije general-major Igor Konašenkov. Po njegovim rečima, situacija u Idlibskoj zoni bezbednosti, gde je sirijska vojska nakon napada na njene pozicije istisnula teroriste grupe „Hajat Tahrir Aš Šam“ na bezbednu udaljenost od Alepa, „još jedan je trenutak istine“.\n„Rezultat svega toga je da su za poslednjih 18 meseci važenja sporazuma zvanično priznate terorističke grupe „Hajat Tahrir Aš-Šam“, „Islamska partija Turkestana“ i „Horas ad-Din“ potisnule sve militante „umerene opozicije“ na sever, ka turskim granicama“, izjavio je Konašenkov. Po njegovim rečima, „napadi i intenzivna artiljerijska granatiranja susednih gradova i sela i ruske baze „Hmejmim“ postali su svakodnevni.\nKonašenkov je ukazao da je Turska kršeći međunarodno pravo prebacila u Idlib svoje jedinice, a da to na Zapadu niko nije primetio. Prema rečima general-majora, dok važi sporazum iz Sočija između Turske i Rusije o formiranju zone deeskalacije Idlib svi zahtevi Moskve upućeni UN i zapadnim državama ostali su bez odgovora. Od početka februara Damask je meta optužbi Zapada za „navodne ratne zločine“, humanitarnu katastrofu i milionski talas izbeglica u Idlibu, podsetio je Konašenkov.\nOn je dodao da javne pretnje da će biti uništene sve jedinice vladinih snaga Sirije i da će autoput M5 biti vraćen pod kontrolom terorista u SAD i Evropi nazivaju „zakonitim pravom Ankare na odbranu“. „U pozadini totalnog cinizma i lažne zabrinutosti zapada za humanitarnu situaciju u zoni deeskalacije Idlib samo ruski Centar za mirenje zaraćenih strana i zakonita sirijska vlada svakodnevno isporučuju u oslobođene regione svu potrebnu pomoć lokalnom stanovništvu“, izjavio je Konašenkov.\nSirijci nisu ni slutili da imaju „mnogobrojne pseudozaštitnike u Evropi i SAD koji im poslednjih godina šalju veliku humanitarnu pomoć“, dodao je on. Poslednjih dana često se mogu čuti kritike iz Turske, evropskih država i SAD na račun rukovodstva Sirije i Rusije o navodnom milionskom talasu izbeglica i „humanitarnoj krizi“ zbog situacije u Idlibu.\nNaslovna fotografija: BAKR ALKASEM/AFP\nIzvor Sputnjik, 03. mart 2020.\nPreporučujemoIgor KonašenkovIdlibrat u SirijiRusijaTurska


Lekari iz Srbije u poseti Beču - Dijaspora TV\nNaslovna EventsPress roomLekari iz Srbije u poseti Beču\nGrupa od pedesetak lekara iz Srbije će od 12. do 15. oktobra boraviti u radnoj poseti medicinskim ustanovama glavnog grada Austrije. Članovi grupe su uglavnom lekari opšte prakce koji rade u domovima zdravlja, pretežno iz Beograda, Novog Sada, Kragujevca i Niša.\nU programu radne posete između ostalog je predviđen seminar o probioticima i njihovoj upotrebi u savremenoj medicini, koji će održati profesori ovdašnjeg Medicinskog fakulteta, kao i posete Opštoj bolnici (AKH). Lekarima iz Srbije će biti predstavljena ova značajna zdravstvena ustanova, a zatim je planiran obilazak jedne univerzitetske klinike, instituta, ambulanti za hitne slučajeve i nezgode, kao i tehničkih regiona AKH.\nPoštovane kolege! Molimo vas da nam javite ukoliko ste zainteresovani za medijalno praćenje delegacije srpskih lekara u Beču od 12. do 15. oktobra. 2017.\nZa vašu medijsku kuću možemo da napravimo TV prilog ili pisani izveštaj sa kvalitetnim fotografijama. Radimo brzo i efikasno i željeni materijal šaljemo u najkraćem vremenu. Slobodno nam se obratite na media@ideahouse.at ili na office@dijaspora.tv\nAKH, Beč, delegacija, lekar, lekari, opšta bolnica, opšta praksa, poseta, Srbija


WTCR 2019: Predloženo limitiranje broja automobila po brendovima i timovima i novi bodovni sistem - Serbiaring\nWTCR 2019: Predloženo limitiranje broja automobila po brendovima i timovima i novi bodovni sistem\nDecember 4, 2018 Jelena-Katarina Mitrović Vesti, WTCR 0\nOrganizator Svetskog kupa turing automobila najavio je mogućnost da će WTCR pretrpeti nekoliko izmena za sezonu 2019.\nNajvažnija od njih tiče se kontrole i smanjenja troškova, a odnosi se na limitiranje broja automobila jednog proizvođača na četiri, dok će jedan tim moći da servisira najviše dva automobila.\nLimitiranje može biti više vizuelno nego realno, a kao uzor se navodi prošlogodišnji nastup Komtuju rejsinga sa četiri “audija RS3 LMS”. Belgijska ekipa je dva automobila prijavila pod imenom Audi sport Komtuju (Frederik Ferviš i Denis Dipon) i dva kao Komtuju rejsing (Natanijel Berton i Orelijen Panis).\nDruga izmena odnosi se na sistem bodovanja, jer se naredne sezone očekuje 30 automobila na startu.\nOve predloge je izneo promoter serije Fransoa Ribeiro, a potrebno je da ih usvoji FIA, što bi moglo da se dogodi već ove nedelje na Svetskom savetu za auto-sport.\n“Dao sam predlog kako ne bismo došli u situaciju da pola startne rešetke vozi isti brend automobila”, pojašnjava Ribeiro.\n“Što se limita na dva automobila po timu tiče, potrebno je da ekipa ima dve različite dozvole i dve različite livreje. Oni mogu biti u istom boksu, deliti tehničku podršku, ali ne postoji mogućnost da jedan tim ima jedan, tri ili pet automobila. Mislim da je to najbolje kako bismo zaštitili eskalaciju troškova i da budemo sigurni da svaki proizvođač može da podrži svoj brend”.\nAko bi plan za 2019. bio isti kao 2018, najveći problem bi imali Minih motorsport i Komtuju. Naime, nemačka ekipa se takmičila sa tri “honde”, a Belgijanci sa četiri “audija”. Komtuju bi mogao da ostane sa četiri automobila i 2019, ali bi druga dva morala da budu različitog brenda i drugačije livrejisana.\n“Mi imamo četiri WTCR licence i ne vidim gde piše da smo limitirani na dva automobila”, žustro je reagovao direktor Komtuju rejsinga Žan-Mišel Beart. “To su Ribeirove želje, ali posao je posao. Ako želimo da se takmičimo sa tri ili četiri automobila, sa toliko ćemo se i takmičiti. Možemo da radimo i sa drugim brendom, ali nemamo puno vremena jer testovi počinju tokom decembra”.\nNije nemoguće da će se ova ekipa započeti novu sezonu sa dva “audija” i dve “kupre”, jer je upravo “kupra” bila izbor za gostovanje Denisa Dipona u TCR internacionalnoj seriji krajem 2017. Španskom brendu je svakako želja da ima više od dva autmobila 2019, pa bi lako mogli da nađu zajednički jezik.\nDruga promena sistema bodovanja odnosi se na davanje poena u kvalifikacijama za trku 1, što dosad nije bio slučaj. Takođe, plan je da se bodovi dodeljuju prvoj petnaestorici u sve tri trke tokom vikenda, a ne desetorici kao 2018.\n“Timovi su jedinstveni u mišljenju da je već bilo teško ući u prvih deset i prošle sezone, a da će sa povećanjem broja startera biti još teže. Moj je predlog da bodove osvaja prvi 15 i nadam se da će Savet biti saglasan sa tim”, dodao je Ribeiro.\nMinih motorsport neće nastaviti saradnju sa Hondom 2019?


Specijalni letovi za repatrijaciju naših državljana - Aviatica\nSpecijalni letovi za repatrijaciju naših državljana\nSrpske vlasti rade na organizovanju specijalnih letova za povratak naših građana u zemlju.\nDatum / Date: 20.03.2020.\nNa beogradskom aerodormu je i danas bilo izvesnih aktivnosti, uprkos njegovom zatvaranju za putnički saobraćaj juče u podne.\nAvion Air Serbije je odleteo danas popodne za Amsterdam (AMS) gde treba da pokupi naše državljane koji su ostali zarobljeni na ovom aerodromu prilikom povratka iz Amerike. Avion će potom produžiti za Pariz (CDG) gde će takođe pokupiti naše državljane koji se nalaze na tom aerodromu.\nN1 je objavio, pozivajući se na informacije dobijene u Vladi Srbije, da se radi na planu repatrijacije naših građana. Zbog brojnih zabrana letova i zatvorenih aerodroma širom Evrope, nije jednostavno organizovati ove letove.\nIako je srpski nacionalni avio-prevoznik Air Serbia stavio sve svoje avione na raspolaganje Vladi Srbije, oni ne mogu tako jednostavno da odlete negde po naše državljane, jer je potrebno pribaviti brojne dozvole za ove specijalne letove.\nNajveći avion u floti našeg nacionalnog prevoznika je danas odleteo za Kinu kako bi dovezao humanitarnu pomoć koju nam je ova država namenila Srbiji i prebacio kineske lekare koji će doći da pomognu našim lekarima u borbi protiv koronavirusa.\nI druge države organizuju specijalne letove za povratak svojih državljana kući. Aviokompanije koje su obustavile sav komercijalni saobraćaj poput poljskog LOT-a ili austrijskog Austrian-a obaviće veći broj letova prema posebnom redu letenja, najavljeno je u ovim kompanijama.\nPrema informacijama do kojih je Aviatica došla, desetine naših državaljana se vraća danas malobrojnim letovima stranih kompanija ka zemljama regiona. Jedna veća grupa putnika je iz Dohe danas sletela u Sarajevo, odakle će uz pratnju policije biti prebačeni u Srbiju.\nBrojni putnici, turisti i studenti koji žele da se vrate kući i dalje su zarobljeni na velikom broju svetskih aerodroma, a njihov povratak će biti teško organizovati. Građani koji su se našli u inostranstvu i žele da se vrate u Srbiju mogu se za pomoć obratiti sajtu Tačka povratka, gde je potrebno da popune obrazac i ostave svoje kontakt podatke kako bi im mogla da im se pruži logistička pomoć za povratak.\nAir Serbiakoronavirusrepatrijacijasrpski državljanizatvoreni aerodromi


Odbojkaški Srbije obezbedili plasman Svetsko prvenstvo – Sport ONLINE\nOdbojkaški Srbije obezbedili plasman Svetsko prvenstvo\n27/05/2017 Radio Sport Odbojka 0\nSrbija obezbedila plasman na SP – Odbojkaška reprezentacija Srbije pobedila je u Zagrebu Norvešku sa 3:0, po setovima 25:12, 25:14, 25:12, u četvrtom kolu Grupe E evropskih kvalifikacija za Svetsko prvenstvo 2018. godine. Ovom pobedom naša selekcija je obezbedila plasman na šampionat sveta. Srbija će u nedelju, u poslednjem, 5. kolu, igrati protiv Hrvatske od 17.30 časova.\nMuška seniorska reprezentacija Srbije igraće deseti put na Svetskom prvenstvu, pošto je kolo pre kraja turnira E grupe u Zagrebu obezbedila prvo mesto.\nUtakmicu u Domu odbojke „Bojan Stranić“ posmatralo je 80 gledalaca, a sudili su Andrej Kovalčuk iz Ukrajine i Andrea Puher iz Italije.\nCilj je ostvaren. Izabranici Nikole Grbića su u Zagreb došli da izbore plasman na SP u Italiji i Bugarskoj, i taj cilj su ispunili kolo pre kraja takmičenja.\nOzbiljnim pristupom i sigurnom igrom, protiv nejake Norveške, seniori Srbije su na najbolji način potvrdili zašto su u samom svetskom vrhu. Tokom sva tri seta Srbija je bila kreator dešavanja na terenu i čekao se samo rezultat po setovima. Na kraju, prepustili su Norvežanima 38 poena za 60 minuta igre.\nReprezentacija Srbije (JUG, SCG) igrala je do sada devet puta na SP: 1956. u Parizu (deseto mesto), 1962. u Moskvi (osmo mesto), 1966. u Pragu (osmo mesto), 1970. u Sofiji (deseto mesto), 1998 u Tokiju (drugo mesto, srebrna medalja). 2002. u Buenos Airesu (četvrto mesto), 2006. u Tokiju (četvrto mesto), 2010. u Rimu (treće mesto, bronzana medalja) i 2014. u Poljskoj (deveto mesto). Naši reprezentativci su odigrali ukupno 94 utakmice i ostvarili 55 pobeda, uz 39 poraza i set količnik 199:146.\nSvetski kup u kajaku: Srpske posade bez medalja u finalu\nPartizanu dupla kruna: Partizan – Crvena Zvezda 1:0


Zaposlenost u Sjedinjenim Državama porasla na najviši nivo u poslednjih 10 meseci | Gde Investirati\nPo podacima Ministarstva rada najviše radnih mesta u junu je otvorio prerađivački sektor, 14.000, nakon što je u maju približno isti broj ugašen.\nSlede sektor maloprodaje sa novih skoro 30 hiljada radnih mesta i sektor zabave i ugostiteljstva s novih 59 hiljada radnih mesta.\nBroj zaposlenih u građevinskom sektoru ostao je na nivou prethodnog meseca, nakon što je dva meseca uzastopno padao.\nUkupnom broju novozaposlenih u maju doprineo je i povratak na posao 35.000 radnika kompanije “Verizon” koliko ih je zbog jednomesečnog štrajka bilo isključeno iz izveštaja Ministarstva rada za maj. Njihovo uključivanje pomoglo je rastu zaposlenosti u IT sektoru na 44 hiljade.\nMinistarstvo rada revidiralo je naniže podatke objavljene za maj, sa 38 hiljada, na 11 hiljada. Stopa nezaposlenosti je porasla sa 4,7 odsto, na 4,9 odsto.\nNajnovije cifre sa američkog tržišta rada značajno su premašile očekivanja ekonomista iz Reutersove ankete koji su u proseku očekivali rast broja zaposlenih za 175 hiljada i povećanje stope nezaposlenosti na 4,8 odsto.\n“Maj je bio mesec ogromnog šoka za globalnu ekonomiju, a ono što sada čujete je uzdah olakšanja sa tržišta. Na katastrofalne podatke o zaposlenosti iz maja, nadovezao se Brexit koji je bio veoma bolan. Ipak, sada se vidi tračak svetla na kraju tunela”, komentarisao je podatke Dennis de Jong, direktor brokerske kuće UFX.\nPrevious MMF ne očekuje novu globalnu recesiju, Brexit ima i dobrih strana\nNext Evropske berze: Podaci sa američkog tržišta rada ohrabrili investitore, italijanska berza porasla više od 4 odsto\nTags Sjedinjene Državetržište radazaposlenost


Autobus iz i za Frankfurt | FlixBus\nAutobuske stanice u Frankfurt\nFrankfurt glavna železnička stanica\nTurističke informacije za Frankfurt\nOpšte informacije o Frankfurt\nFrankfurt ili „Mainhatten“, kako ga zovu lokalci zbog velikih nebodera koncentrisanih na malom prostoru. Jedan je od najvažnijih trgovačkih i finansijskih centara sveta, a samim tim i dobro povezan autobusima u okviru FlixBus mreže. Iz daleka se vide samo neboderi, a kada priđeš bliže začudićeš se o kakvoj skladnoj kombinaciji stare gradnje i modernih građevina se radi. Grad bankara, kako ga još zovu, ima preko 690,000 stanovnika kao najveći grad u pokrajinij Hesen. Sajam u Frankfurtu je jedan od najjačih na svetu i zbog njega veliki broj ljudi iz celog sveta dolazi u ovaj grad tokom cele godine. To su uglavnom poslovna putovanja, ali sigurno veliki broj posetioca pored sajma, prošeta i glavnom pešačkom znom, „Frankfurter Zeil“, ujedno i razvijenom šoping zonom. Jedna ne tako široko poznata činjenica je i da je Frankfurt najveće internet čvorište na svetu.\nU centru grada se nalazi crkva svetog Vartolomeja, izgrađena je u gotskom stilu na temeljima stare crkve iz 7. veka. Tokom vekova igrala je značaju ulogu u crkvenom i političkom životu, u njoj su se krunisali carevi Svetog rimskog carstva. U neposrednoj blizini crkve se nalazi i arheološko nalazište ostataka grada iz rimskog perioda. Gradska kuća se naziva „Römer“ i vrši tu funkcioju od 1405. godine, danas je čini kompleks od devet kuća izgrađenih u različitim arhitektonskim stilovima, koje su se tokom vreme otkupljivale radi širenja gradske administracije. U blizini se nalazi i moderno uređen ulica Zeil, gde se nalazi glavna šoping zona u gradu, a za potpuni kontrast u gradskoj arhitekturi nastavite šetnju do jednog od mnogobrojnih oblakodera. Oblakoder koji se nalazi u okviru sajma „Messeturm“ je bio najviša zgrada u okviru EU do 1997. godine, kada ga je pretekla druga građevina iz Frankfurta, „Commerzbank Tower“. Ako želite da osmotrite grad iz ptičije perspektive, tu je i za posetioce dostupna srednjovekovna kula „Eschenheim Tower“.\nFrankfurt: Kultura i istorija\nPrva zabeležena naselja u okolini današnjeg Frankfurta su nastala sa dolaskom Rimskog carstva, a značajniji razvoj je započeo na naseljavanjem Franaka i drugih plemena, dok je status važnog grada sa posebnim privilegijama razvijen u okviru Svetog rimskog carstva. Kulturno i istorijsko nasleđe grada se najviše „čuva“ u 34 muzeja, za koje možete kupiti jedninstvenu kartu. Najviše muzeja se nalazi u oblasti „Museumsufer“, od kojih je najprestižniji „Städel“. Ako planirate posetu sa porodicom, preporuku je i prirodnjački muzej „Naturmuseum Senckenberg“. Takođe jedna od najboljih opera u Evropi i svetu nalazi se upravo u Frankfurtu.\nNoćni život u Frankfurt\nAko su prva asocijacija na grad banke, to baš i ne obećava dobar noćni provod. Zato će te verovatno iznenaditi činjenica da je do 2013. godine u podrumu zgrade „Eurotower“ radio klub „Living XXL“, ostatak zgrade čine kancelarije Evropske centralne banke. Ljubitelji roka mogu posetiti klasični rok klub „Batschklapp“, koji radi još od 1976. godine, a i dalje je popularan. Poznavaoci džeza imaju na raspologalganju „Jazzkeller“. Sa druge strane klub „King Kamehameha Club“ pušta raznu muziku, od roka preko popa do hip hopa, za svakoga po nešto.\nNajveći najveći sajam automobila na svetu se odražava upravo u Frankfurtu, neretko ga poseti i više od milion ljudi. Botanička bašta „Palmengarten“, je jedna od najvećih u Nemačkoj sa svoja 22 hektara zelenih površina. Prva kompanije koja se bavila avio prevozom je Delag, i osnovna je 1909. godine u Frankfurtu. Osnovno sredstvo nije bio avion, već cepelin i to je omogućilo prve prekookenaske linije između Evrope i Amerike.\nNa 30 km od Frankfurta se nalazi potpuno rekonstruisano rimsko utvrđenje„Kastell Saalburg“, nekada važna tačka na granici Rimskog carstva, danas odlična destinacija za sve ljubitelje ovog perioda istorije. To nije jedina atrakcija takve prirode, deo iste oblasti je „Hessenpark“. Hesenpark je etno muzej na otvorenom sastavljen od tradicionalno izgrađenih i opremljenih kuća, sa ciljem da što vernije dočaraju kako je nekada izlgledala svakodnevnica. Za verne čitaoce romana Frankenštajn, tu je istoimeni dvorac, koji je po nekim pričama inspirisao Meri Šeli da napiše ovo delo. Južno od Frankfurta u mestu Dramštat se nalazi ruska kapela, naručena od strane poslednjeg ruskog cara Nikolaja II u čast njegove žene Aleksandre, koje je odrasla upravo u ovom kraju.


Uvoz 1,73 milijarde eura, izvoz 263 miliona – Bankar.me\nSeptember 27, 2019 CRNA GORA, SVE VIJESTI, TRGOVINA Leave a comment\n“Izvoz robe imao je vrijednost od 263,4 miliona eura, a uvoz 1,7265 milijardi eura. U odnosu na isti period prethodne godine izvoz je ostao na istom nivou dok je uvoz bio veći za 2,5 odsto”, saopštili su iz MONSTAT-a.\nPokrivenost uvoza izvozom iznosila je 15,3 odsto i manja je u odnosu na isti period prethodne godine kada je iznosila 15,6 odsto.\nU strukturi izvoza prema standardnoj međunarodnoj trgovinskoj klasifikaciji (SMTK) najviše su zastupljeni Proizvodi svrstani po materijalu (sektor 6), u iznosu od 66,5 miliona eura (od čega su: Obojeni metali – 42,7 miliona eura, Gvožđe i čelik – 13,7 miliona eura i ostalo).\nU strukturi uvoza prema SMTK-u najviše su zastupljeni Mašine i transportni uređaji (sektor 7) u iznosu od 382,8 miliona eura (od čega: Drumska vozila – 122,6 miliona eura, Električne mašine, aparati i uređaji – 68,7 miliona eura i ostalo).\nNajveći spoljnotrgovinski partneri u izvozu bili su: Srbija (63,2 miliona eura), Mađarska (31,5 miliona eura) i Bosna i Hercegovina (20,6 miliona eura).\nNajveći spoljnotrgovinski partneri u uvozu bili su: Srbija (338,6 miliona eura), Njemačka (157,4 miliona eura) i Kina (145,9 miliona eura). Spoljnotrgovinska robna razmjena bila je najveća sa potpisnicama CEFTA-e i sa Evropskom unijom.\nPrevious Direktor Dojče banke upozorio centralne banke da im ponestaje opcija za ublažavanje “prave” ekonomske krize\nSljedeći Kako je tehnologija promijenila svijet u posljednjih 50 godina?