USIJALE SE SOS LINIJE Zbog korone sve više građana traži pomoć psihologa, USAMLJENOST najteži problem\nAndriana Ranković , Zlatko Čonkaš\nPoslednjih meseci, paralelno sa epidemijom virusa korona, usijali su se SOS telefoni za prevenciju samoubistva - sve više ljudi, suočeni sa depresijom, anksioznošću i strahom, poseže za ovom vrstom pomoći.\nUsamljeni, bez ikog sa kime bi podelili ono što ih tišti i brine, uplašeni pred svim znanim i neznanim što nam je epidemija servirala, građani Srbije sve češće okreću brojeve telefona psihologa, savetovališta...\nKako za "Blic" priča Tanja Bokun, volonterka Centra za pružanje emotivne podrške osobama u krizi i prevenciju samoubistava "Srce", od jula kada je došlo do pogoršanja epidemiološke situacije u našoj zemlji, odnosno od takozvanog drugog talasa, imali su 20 odsto više poziva u odnosu na prethodni period.\n- Primamo sve veći broj poziva ljudi koji nemaju sa kim da podele svoje probleme. Osećaju se usamljeno i to je veoma izražen problem tokom pandemije. Mi smo prošle godine imali oko 6.700 poziva ljudi kojima je bila potrebna pomoć i podrška, a sada beležimo porast i ukoliko se nastavi ovako do kraja godine očekujemo da ćemo imati preko 8.000 razgovora – kaže naša sagovornica.\nOd marta 8.000 poziva\nIstovremeno, ni stručnjaci Klinike za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazarević" nisu imali vremena za predah.\n- Nacionalna SOS linija za prevenciju samoubistva otvorena je na našoj Klinici u februaru prošle godine i do danas smo imali preko 8.000 poziva građana iz čitave Republike. Pored ove linije, na Klinici za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazarević" od 16. marta 2020, 24 časa dnevno radi besplatna nacionalna linija za pružanje psihosocijalne podrške u uslovima epidemije, gde je pomoć potražilo oko 8.000 građana. Takođe, aktivan je i kol centar Centra za mentalno zdravlje u zgradi "Beograđanka". Sve tri linije građani svakodnevno pozivaju i dobijaju psihološko savetovanje i podršku profesionalaca iz oblasti mentalnog zdravlja, a u poslednjih nekoliko dana nismo zabeležili značajno povećan broj poziva - kaže za “Blic” direktorka Klinike dr Ivana Stašević Karličić.\nStručnjaci podvlače da je veoma bitno u doba pandemije stalno slati poruku da fizička izolacija ne znači da ne možemo da razgovaramo i da ne možemo da funkcionišemo.\n- Jako je važno da ljudi koji imaju bilo kakvih problema sa mentalnim zdravljem shvate da problem neće sam od sebe nestati i da je jako bitno o njemu razgovarati. Nekada je dovoljno razgovarati sa nekom osobom u najužoj socijalnoj mreži, odnosno sa roditeljima, partnerom, prijateljem, rođakom ili bilo kojom drugom bliskom osobom čija će nam topla reč pomoći. Naravno, ukoliko to ne uspe, svakako se treba obratiti stručnjacima – poručuje naša sagovornica.\nKaže i da veliki problem predstavlja to što mnogi zaziru da pričaju o svojim zdravstvenim problemima plašeći se da će biti pogrešno shvaćeni ili izopšteni iz društva, pa čak i da će možda imati neke posledice što se, recimo, njihovog položaja na poslu tiče i generalno u životu.\n- Ljudi sada putem društvenih mreža takođe mogu da saznaju da nisu jedini koji imaju problem jer se često dešava da neko od njih predoči sa čim se suočava i na taj način u javnosti podeli svoja iskustva. Sada u doba epidemije puno vremena mnogi od nas provode kod kuće i imaju više vremena da razmišljaju sami sa sobom, pa tako i da se odluče da potraže stručnu pomoć ukoliko im je ona potrebna. Možda je i to jedan od razloga zašto u poslednjih par meseci imamo više poziva – priča nam Tanja Bokun.\nDUŠA PUCA ZBOG KORONE Tokom epidemije VIŠESTRUKO POVEĆAN broj ljudi koji su pokušali da se ubiju\nSvetski dan mentalnog zdravlja obeležava se u subotu, 10. oktobra.\n- Pandemija korona virusa trenutno boji sve aspekte naših života koji direktno ili indirektno utiču i na mentalno zdravlje svih nas. Prepoznajući važnost očuvanja mentalnog zdravlja koji je integralni deo opšteg zdravlja svakog pojedinca i predviđajući porast depresivnih, anksioznih, sa stresom povezanih teškoća, kao i sindroma sagorevanja, te porast strahova u populaciji, Ministarstvo zdravlja je još početkom marta ove godine izradilo detaljan Plan zaštite mentalnog zdravlja, koji se kontinuirano i profesionalno implementira sledeći najviše i najaktuelnije stručne standarde. Naravno, osim profesionalne pomoći koju građani mogu dobiti u sistemu zdravstvene zaštite, bitna je i ona koju možemo obezbediti sami sebi i/ili našim bližnjima - podvlači Stašević Karličić.\nIpak, dodaje, moramo reći da se većina stanovništa uspešno adaptirala na novonastale okolnosti i da se uspešno nosi sa svim zahtevima aktuelne epidemiološke situacije.\n- Očekivano je i normalno da neki ljudi imaju teškoće, s obzirom na to da se nalazimo u situaciji koja je, ne samo potpuno nova za sve nas, već i potencijalno životno ugrožavajuća. Za početak, prepoznajte i prihvatite nelagodnosti, strahove, anksioznosti koje imate, slobodno o njima govorite i potražite pomoć profesionalaca iz oblasti mentalnog zdravlja ukoliko vidite da ne možete da se nosite sa istim. Traženje ovakve vrste pomoći nije sramota, već civilizacijska tekovina. Pronalaženje novih izvora zadovoljstva, negovanje bliskih porodičnih i prijateljskih odnosa, briga za sebe i svoje bližnje kroz uredan san, zdravu ishranu, umerenu fizičku aktivnost, svakako su baza mentalnog blagostanja - zaključuje dr Ivana Stašević Karličić.\nAdolescentski period težak i zahtevan\nU poslednje vreme na SOS linije neretko se javljaju roditelji čijoj deci suicidne misli prolaze kroz glavu.\n- Period adolescencije sam po sebi je veoma osetljiv i u psihološkom smislu zahtevan ne samo za mlade, već i za njihove roditelje. Prihvatanje promena na telesnom i psihološkom planu zahteva i neke nove obrasce funkcionisanja celokupnog porodičnog sistema. Brojna unutrašnja preispitivanja i previranja, koja su za ovu fazu ne samo karakteristična već i poželjna i važna, istovremeno su i bolna i nimalo laka. Stoga, sklonost depresivnosti, ispoljavanje različitih poremećaja ponašanja, ali i autodestruktivnost mogu biti zastupljeni među mladim osobama. Za roditelje je važno da mogu da prepoznaju kada njihova deca nisu u stanju da se sama nose sa zahtevima ovog perioda i svakako da svaki ne samo pokušaj nego i pretnju samoubistvom, veoma ozbiljno shvate i reaguju pravovremeno obraćanjem stručnjacima iz oblasti mentalnog zdravlja - zaključuje dr Ivana Stašević Karličić.\nVIDEO: Sezonska depresija


Aug 29, 2016 Ana Brnabić, IT sektor\nU Srbiji trenutno u IT sektoru nedostaje 15.000 stručnjaka, a toliko bi stručnjaka moglo da bude odmah zaposleno, izjavila je ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić.\n“Duboko verujem da IT sektor može da bude okosnica razvoja Srbije. U ovom trenutku u IT sektoru fali 15.000 stručnjaka, mislim da bismo toliko mogli odmah da zaposlimo. U tom smislu, mislim da će biti ključ obrazovanje ljudi, širenje kapaciteta. Tu ću dosta sarađivati sa ministrom prosvete”, rekla je Brnabić u intervjuu za “Blic”, na podsećanje lista da je premijer Aleksandar Vučić rekao da će ona biti na čelu ministarskog tima koji će se baviti IT sektorom.\n“Da imamo veći broj inspektora, brže bismo sankcionisali subjekte koji nelegalno posluju i varaju građane…Drugo mesto gde nema dovoljno saposlenih je Uprava za agrarna planiranja. Bili su konkursi, ali nemamo dovoljno ljudi i ministar Nedimović i ja smo već razgovarali o tome”, dodaje Brnabić.


OKRUŽNI sud u Banjaluci odredio je jednomesečni pritvor direktoru dobojske bolnice "Sveti apostol Luka" Mladenu Gajiću, uhapšenom u aferi "Korona ugovori".\nPritvor je određen zbog sumnje da je Gajić počinio krivično delo zloupotreba službenog položaja ili ovlašćenja.\n- Pritvor može trajati do 6. novembra, a određen je zbog bojazni da će boravkom na slobodi ometati krivični postupak uništavanjem tragova ili uticajem na svedoke - navode u sudu.\nREKONSTRUKCIJA PEŠAČKOG MOSTA: Kod Železničke stanice u Doboju završeni radovi\n05. 10. 2021. u 06:08\nPREBIO DRUGA SEKIROM: Joco Milošević (59) proglašen krivim za pokušaj ubistva\n30. 09. 2021. u 07:13\nSiniša Mikić, Gajićev advokat, kaže da će uložiti žalbu na ovu odluku smatrajući da u Gajićevom slučaju uopšte nema elemenata krivičnog dela.\nIz tužilaštva je ranije saopšteno da se Gajić tereti da je nezakonitostima u javnim nabavkama pravnim licima "Travel for fan" i "Promeding" omogućio pribavljanje imovinske koristi.\nU vezi sa "Korona ugovorima" Tužilaštvo RS danas je u svojstu osumnjičenih ponovo ispitivalo ranije uhapšenog direktora agencije "Travel for fan" Sašu Markovića i direktora firme "Promeding" Dragana Dubravca, protiv kojih je istraga proširena. Očekuje se i ponovno saslušanje nekadašnjeg direktora Instituta za javno zdravstvo RS Branislava Zeljkovića.\nafera Korona ugovori RS vesti pritvor Doboj vesti Mladen Gajić


Maja Gojković o unapređenju rada parlamenta | N1 Srbija\nMaja Gojković: Nastaviću da pozivam sve šefove poslaničkih grupa na dijalog\n16.06.2019. |07.44 |\nIzveštaj Evropske komisije o napretku Srbija ka Evropskoj uniji nije toliko negativan u delu koji se odnosi na Skupštinu Srbije, ali ima prostora za unapređenje rada, izjavila je predsednica parlamenta Maja Gojković i navela i da je otvorena za razgovor sa opozicijom.\n"Neke mere (o unapređenju rada) sam već predočila, a pozivala sam i pre izveštaja, a nastaviću da pozivam i dalje sve šefove poslaničkih grupa da kroz dijalog dođemo do najboljih rešenja za sve", rekla je Gojković za Politiku.\nOna je ocenila da ključ problema nije u skupštinskim procedurama nego u tom što neko ko nije učestvovao na izborima hoće da preuzme vlast.\nGojković: Izbegavaće se zakoni po hitnom postupku i besmisleni amandmani\nOpozicija ocenjuje da "paket mera" Maje Gojković liči na - primenu Poslovnika\n"Oni koji nemaju legitimne poslanike u parlamentu su najglasniji protivnici dijaloga u njemu, mada je on jedino mesto za to, što ističu i evropski zvaničnici", navela je Gojković.\nPovodom utiska da je u izveštaju Evropske komisije parlament najgore ocenjen, ona je rekla da se ne slaže sa tim.\n"Takav utisak se stvara jer je parlament godinama, šta god da mi uradimo, medijima najlakše meta za kritiku. I sada su promakli delovi izveštaja EK u kojima je registrovan napredak što se tiče sednica na kojima se postavljaju pitanja članovima vlade, da je nastavljeno održavanje debata o pregovaračkim pozicijama Srbije za poglavlja o pridruživanju, kao i da se razmenjuju mišljenja sa civilni sektorom EU", rekla je Gojković.\nGovoreći o izmenana Poslovnika o radu parlamenta, ona je istakla da se dok je ona predsednica Skupštine Srbije Poslovnik novi neće donosti preglasavanjem, "kako je to svojevremeno radila Demokratska stranka" i istakla da se poslovnik može doneti samo konsenzusom.\nMaja Gojković Skupština Srbije Evropska komisija\nO tvoje zvonce reaguju samo ovce! Sedite sami i pokazite svetu naprednu demokratiju!... Sigurno ce vas razumeti...


Kako konstruktivno odgovoriti na kritiku - Vaš psiholog\nPostoji kritika koja ima za cilj da nas unapredi i ona koja ima za cilj da nas osujeti. Ova prva, je uglavnom usmerena na to da se ukaže na neko naše ponašanje koje nije bilo u skladu sa očekivanim i samo je upućena na poentiranje tog ponašanja. Na primer, ,, Danas si zakasnio 10 minuta na sastanak, pokušaj da ne kasniš više“, ,,Tvoj glas na današnjoj prezentaciji je bio tako tih da nisam mogao da te čujem šta govoriš“…\nJedan od načina da se izborite sa kritikom je da je prihvatite ali da je ne uzimate kao nešto apsolutno tačno. Jedan od mogućih odgovora bi bio ,,U pravu ste, kasnim sa OVIM izvestajem“. Zatim, moguće je složiti se u verovatnoći. Na primer, ,,Verovatno ste u pravu da često kasnim…“ Možete se takođe složiti sa principom. Na primem ,, U pravu ste, ne bismo mogli da opstanemo u poslu toliko dugo kada bi svi kasnili“. Kada se na ovakav način odgovori na kritiku ,,spušta se lopta“ u komunikaciji a opet ne priznaje se apsolutna krivica za sopstveno ponašanje.


Najava: Najprestižnije biznis škole ponovo u Beogradu\nYou are at:Home»Vesti»Najava: Najprestižnije biznis škole ponovo u Beogradu\nBy Vesna Kovačević on\t 04/03/2016 Vesti\nBeograd će prve nedelje aprila biti domaćin najtalentovanijim studentima fakulteta od Australije do Amerike, koji dolaze u Srbiju povodom svetskog takmičenja u rešavanju poslovne studije slučaja Belgrade Business International Case Competition (BBICC).\nBBICC, u organizaciji Fakulteta organizacionih nauka , se realizuje četvrtu godinu zaredom od 4. do 9. aprila, na FON-u, što predstavlja priliku za studente iz celog sveta da učestvuju na jedinom takmičenjenju ovakvog karaktera u čitavoj jugoistočnoj Evropi.\nOvom prilikom okupiće se studenti 16 poznatih biznis škola. Na takmičenju će pored tima sa FON-a, kao predstavnika Univerziteta u Beogradu, učestvovati i studenti sa prestižnih univerziteta – Univerziteta Kalifornije – Berkeley (SAD), Wharton poslovne škole iz Pensilvanije (SAD), Univerziteta sa Floride, australijskog univerziteta Melburn, tri tima iz Kanade – Concordia University, Simon Fraser University i Carleton University. Među predstavnicima Evrope učestvovaće i Copenhagen Business School (Danska), BI Norwegian Business School (Norveška), Dublin Institute of Science and Technology (Irska), Maastricht University (Holandija). Prošlogodišnji pobednik Hong Kong University of Science and Technology (Hong Kong) je takođe učesnik na takmičenju i ove godine, kao i timovi iz Kine i sa Tajlanda.\nTimovi će stići u Beograd pre zvaničnog otvaranja koje će se održati 5. aprila na Fakultetu organizacionih nauka. Takmičarski deo se sastoji od rešavanja dve studije slučaja koje će se rešavati 5 i 24 sata. Studenti će predstavljati svoja rešenja ispred stručnog žirija sačinjenog od top menadžera i konsultanta vodećih kompanija u Srbiji. Završnica takmičenja će se održati u subotu, 9. aprila, gde će žiri odrediti tri najbolja rešenja.\nTokom šest dana boravka u Srbiji, pored rešavanja dva poslovna problema, takmičari će imati priliku i da upoznaju Beograd kao i našu tradiciju i kulturu.


Dobojski Info - DOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: Karate prvenstvo Republike Srpske za kadete, juniore i U21 seniore\nDOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: Karate prvenstvo Republike Srpske za kadete, juniore i U21 seniore\nsreda, 12 septembar 2018 10:44\nFOTO: Dobojski Info | DOBOJSKI INFO NAJAVLJUJE: Karate prvenstvo Republike Srpske za kadete, juniore i U21 seniore\nKarate kluba "Sloga-Hemofarm" Doboj u nedelju, 16.09.2018.godine, organizuje Prvenstvo Republike Srpske za kadete, juniore i U21 seniore uz učešće oko 50 karate klubova sa oko 300 takmičara iz Republike Srpske.\nPrvenstvo Republike Srpske održati će se u Srednjoškolskom centru u Doboju,sa početkom u 10 časova.\nKrate klub "Sloga.Hemofarm" Doboj, koji je tehnički organizator ovoga takmičenja, jedan od najtrofejnijih sportskih kolektiva grada Doboja i okuplja veliki broj članova te je u proteklom periodu postigao zavidne sportske rezultate na svim takmičenjima širom Republike Srpske i BiH.\nViše iz ove kategorije « DOBOJ: Džudo klub Atlete M odličan na međunarodnom turniru u Prnjavoru (FOTO) DOBOJ: Zapažen nastup Džudo kluba "Athlete M" u Bijeljini (FOTO) »\nSloga je u drugoj uzastopnoj utakmici na svom terenu ostala bez pobjede. Za razliku od prethodne u o...\nRukometašice Doboja slavile su protiv Radnika iz Bijeljine rezultatom 33:22 (13:11) i tako su osvoji...\nKarate kluba "Sloga-Hemofarm" Doboj organizuje u nedelju, 18.novembra 2018. godine sa početkom u 10 ...\nInternacionalni karate kup "Zrenjaninski pobednik" održan je u gradskoj dvorani u Zrenjaninu. Prema ...\nTokom odlaska na karate takmičenje u Zrenjanin, trener i takmičari prve ekipe Karate kluba "Vila" Do...\nU prilično dinamičnoj utakmici koja je odirgana danas u Trebinju, ljubitelji rukometa imali su prili...\nRukometaši Sloge deklasirali su Lokomotivu iz Brčkog koju sa klupe predvodi bivši proslavljeni repre...\nDomaćin Svjetskog prvenstva je Mexico City od 12. do 19. novembra 2018.godine. A put reprezentacije ...


Svi zaslužni - Hapšenje u Budvi - Nedeljnik Vreme\nPiše: Nikola Dončić\nSpecijalno za "Vreme" iz Crne Gore\nJavni istupi nakon hvatanja haškog bjegunca ipak upućuju na drugačiji scenario. Crnogorska Uprava policije, istakao je njen direktor Veselin Veljović, nije sarađivala sa institucijama iz Srbije, već je na "na osnovu operativnih saznanja, u sadejstvu sa Agencijom za nacionalnu bezbjednost i u saradnji sa Haškim tribunalom, preduzela višednevnu policijsku akciju".\nU Srbiji, pored pohvala na račun sopstvenih policijskih struktura i obavještajnih službi, zasluge pridaju i kolegama u Crnoj Gori. Rasim Ljajić, predsjednik Nacionalnog savjeta za saradnju s Haškim tribunalom, navodi kako veliku ulogu srpske policije mogu da potvrde predstavnici Tribunala koji su, kako dodaje, na neki način bili uključeni u cijelu akciju. "Radi se o besprekornoj saradnji i profesionalnom odnosu između policije u Crnoj Gori i naših službi bezbednosti, uz apsolutnu koordinaciju istražitelja Haškog tribunala. Oni najbolje mogu da kažu kakva je bila uloga naših službi bezbednosti, ali u svakom slučaju radilo se o odlučujućoj ulozi", ističe Ljajić.\nVeljovićeva "saradnja" i Ljajićeva "na neki naki način" uključenost Tribunala govore o nejasnoj poziciji Haga, a iščekivanja da optuženi Đorđević otkloni sve nedoumice oko svog skrivanja dodatno zamagljuju cjelokupnu sliku.\nU Hagu ne negiraju uključenost, ali demantuju Veljovićeve navode o nesaradnji srpske i crnogorske strane. Kada su nadležni organi iz Srbije dobili indicije da bi Đorđević mogao biti u Crnoj Gori – za podgoričke "Vijesti" ističe Olga Kavran, portparol glavnog tužioca Haškog tribunala – u saradnji s Tribunalom i crnogorskim vlastima ispitali su te informacije i onda je izvršeno hapšenje. "Pozdravljamo što je u bliskoj saradnji lokalnih vlasti u Srbiji i u Crnoj Gori i Haškog tribunala ovaj čovjek pronađen i uhapšen. U svakom slučaju to je pozitivna vijest", navela je Kavran i dodala da se nada kako će uskoro biti uhapšeni i preostali optuženici.\nU budvanskim Lazima, pretežno vikendaškom mjestu u kojem je Đorđević uhapšen, nije se čulo za "Novicu". Niko od mještana, isto tako, nikakve neobične okolnosti nije uočio ni za vrijeme samog hapšenja. Budvanska policija provjerila je i porodicu u naselju Velji Vinogradi kod koje je haški optuženik, predstavljajući se kao nadzornik na gradilištu, iznajmio stan, jedan od nekoliko koje je koristio.\nKada bi se pretpostavka o trogodišnjem lagodnom "ljetovanju" penzionisanog generala na budvanskoj rivijeri potvrdila kao tačna, moglo bi se bez ikakvog ustezanja reći kako su i srpska i crnogorska policijsko-obavještajna tijela omogućila Đorđeviću ekskluzivan "turistički doživljaj" ili su, pak, demonstrirali neodlučnost i krajnji neprofesionalizam u hvatanju haških bjegunaca.\nDa slučaj ovog haškog optuženika, naročito što je izražena i sumnja da ga je otkucala ljubavnica, ne bi ličio na latinoameričke sapunice, pobrinuo se Sergej Lebedev, šef ruske obavještajne službe VSR, nasljednice KGB-a. Sedam dana nakon tajnih susreta koje je Lebedev u Podgorici i Budvi imao sa čelnicima crnogorskih bezbjednosnih službi, uslijedilo je hapšenje Đorđevića, čiji se dolazak u Crnu Goru, ukoliko se uzmu u obzir navodi crnogorske policije o njegovom višednevnom boravku, poklopio sa dolaskom "ruskog agenta".\nTrougao Moskva–Beograd–Podgorica, uz čvrste tvrdnje o Đorđevićevom skrivanju u Rusiji, uveliko dobija na zanimljivosti. Hag, i pored toga što ostaje van ove slovenske igrarije, takođe profitira. Dok Crna Gora i u ovom slučaju pokazuje svoj "štreberski put" ka Evropskoj uniji, Srbija "dokazuje" svjetskoj zajednici kako haški bjegunci ne stanuju na njenoj teritoriji. Zvanična Moskva, opterećena problemima pravoslavne braće, "isporučivanjem" penzionisanog generala skida međunarodnu javnost s vrata.\nVojin Dimitrijević, direktor Beogradskog centra za ljudska prava, smatra da Rusija ne želi da pomaže Srbiji u dešavanjima koja ne korenspondiraju sa međunarodnim pravom, pa je to i razlog Đorđevićevog hapšenja. Moskva je na primjeru Zdravka Tolimira, dodaje Dimitrijević, naučila od Srbije kako se izbjegavaju hapšenja. "Đorđević se obreo u Crnoj Gori, pa je uhapšen negdje drugdje, a ne u Rusiji koja nema taj teret, a nije uradila nešto što je nepopularno", naglašava Dimitrijević.\nSaša Leković, urednik veb sajta netnovinar.org


Mali muzeji Beograda: Otkrij me! - Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tMali muzeji Beograda: Otkrij me!\nOd štapa čoveka koji je uspeo da nasmeje celu planetu, Čarlija Čaplina, preko bogatih i dupke punih arhiva, rukopisa, pisama, medalja i drugih reprezentativnih dokumenata sve do ličnih predmeta i originalnih nagrada i diploma, mali muzeji u Beogradu nalikuju na košnice – na minijaturnom prostoru sabrani su jedinstveni, autentični predmeti, koji tek čekaju turiste da ih otkriju. U Muzeju jugoslovenske kinoteke pored pomenutog Čaplinovog štapa smeštena je i čuvena kamera jednih od prvih režisera u istoriji filma – braće Limijer iz 1896. godine. Kamera je jedna od retkih koje su sačuvane u izvornom obliku, a pored nje među eksponatima su i preteča gramofona – takozvani polifon iz 1860-te, Edisonov fonograf (1908) i legat Uglješe Rajčevića, koji je kinoteci poklonio celokupnu privatnu kolekciju fotografskih aparata, niza projektora, kamera i foto opreme, ukupno preko 2.000 eksponata.\nNedaleko od Muzeja kinoteke, u Uzun Mirkovoj, nalazi se i Muzej pozorišne umetnosti, smešten u najstarijem sačuvanom zdanju podignutom za porodično stanovanje u Beogradu. Muzej čuva značajnu teatrološku građu poput audio i video zapisa, rukopisne i štampane građe, scenografskih i kostimografskih skica, pozorišnih plakata i novinskih isečaka kako bi se, kako kaže kustos muzeja Irina Kikić, „pomoglo da jedna pozorišna predstava bude sačuvana od zaborava nakon poslednjeg spuštanja zavese“. Zbog skučenog prostora u muzeju je nemoguće prikazati ono što je i najatraktivnije – kostime, rekvizite, elemente scenografije i gabaritne predmete koji bi privukli i posetioce koji se profesionalno ne bave pozorištem.\nSto pedeset posetilaca po kvadratu\nMuzej pozorišne umetnosti, koji ne uspeva da na nepunih 250 kvadratnih metara udomi istoriju srpskog pozorišta od srednjeg veka do danas, nije jedini muzej u Beogradu sa ovakvim problemom. Prirodnjački, Jevrejski istorijski muzej, i Železnički muzej takođe su stisnuti na malom prostoru. „Nedostatak prostora nam je najveći problem od samog početka”, kaže Aleksandra Savić, viši kustos i načelnik odeljenja za edukaciju, komunikaciju i marketing Prirodnjačkog muzeja. “Bez stalne postavke, naša jedina izložbena galerija je na Kalemegdanu. Kroz nepunih 200 kvadratnih metara godišnje prođe 30.000 posetilaca i to je maksimum na koji možemo da odgovorimo. Pored zaštite prirode i rada na terenu – zaštite slepih miševa i krupnih životinja poput medveda na primer, muzej se veoma pažljivo bavi i edukacijom – sarađuje sa brojnim školama i vrtićima kao i specijalnom školom “Boško Buha”. Pored neobičnih i zanimljivih radionica poput oslikavanja čokoladom, muzej poseduje jednu od najstarijih i najstručnijih biblioteka na Balkanu kao i 117 prirodnjačkih zbirki.\nPošto poseduje bogatu sačuvanu građu i materijal, Jevrejski istorijski muzej ne posećuju samo znalci već i ljudi svih starosnih dobi zainteresovani za stalnu postavku predmeta, fotografija i dokumenata, u kojima su zabeležene sinagoge, groblja, običaji, istorijat jevrejskih opština i njihov dolazak na ove prostore, jevrejska društva i školstvo, ugledne ličnosti i svedočanstva holokausta. U muzeju se organizuju i promocije knjiga kao i projekcije dokumentarnih filmova koji prikazuju istoriju i tradiciju ovog naroda, a upravnica Vojislava Radovanović, je istovremeno i kustos muzeja.\n„Iako primećujemo porast broja stranih posetilaca i u manjim muzejima, oni su uglavnom zainteresovani za druge sadržaje, nekolicina njih za obilazak Kuće cveća i Muzeja istorije Jugoslavije, dok mlađi biraju Muzej Nikole Tesle“, kaže Snežana Bulatović, profesionalni turistički vodič.\nIpak, legati umetnika, slikara i pisaca, u sastavu Muzeja grada Beograda, poput zbirke ikona Sekulić, muzeja Tome Rosandića (koji je u poslednje dve godine zatvoren i čeka rekonstrukciju), Jovana Cvijića, Paje Jovanovića i Spomen muzeja Ive Andrića nisu bez posetilaca. O tome govori i opremljenost muzeja dvojezičnim štampanim materijalima – na engleskom i srpskom jeziku, i mogućnost organizacije stručnih tura sa kustosima na oba jezika, u Muzeju afričke umetnosti i na francuskom. Muzej koji je isključivo posvećen kulturama i umetnostima afričkog kontinenta, prikazuje muzičke instrumente, nakit, maske, skulpture u drvetu i bronzi. Ovaj muzej organizuje tribine i predavanja, tematske večeri a redovno i dečije radionice, dok najviše posetilaca ima tokom juna, za vreme Afro festivala, kaže kustos Emilia Epštajn.\nNajveću posetu svi ovi muzeji beleže tokom međunarodnih festivala– BITEFa, kao i nedavno završenog Beogradskog festivala igre kada najviše turista, pogotovu Rusa poseti Muzej pozorišne umetnosti. Udarni dani su i za vreme održavanja Noći muzeja, Dana evropske baštine i Dana Beograda.\nNajčešći posetioci muzeja su i najmlađi, a po rečima kustosa Aleksandre Savić, najnezainteresovanija grupa su studenti. Tako pitanje koje postaje nezaobilazno jeste – kako savremenog čoveka koji živi u vremenu IT tehnologija, gde mu se svaki sadržaj nalazi nadohvat ruke, privoleti da dođe u muzej. “Kvalitetna zabava sa vrhunskim informacijama – to je ono što daje kvalitet muzeju”, objašnjava Aleksandra Savić.\n“Izlažete muzejski materijal koji sam po sebi treba da je atraktivan, a ukoliko je potrebno da radite nešto potpuno suprotno od muzejske delatnosti samo da bi privukli posetioce, onda je pitanje da li su ti posetioci na pravom mestu” kaže Siniša Jočić, upravnik Železničkog muzeja. S obzirom na gabaritnost najvažnijih eksponata, u ovom muzeju su izloženi modeli, makete i veliki broj retkih predmeta, a muzej koji je u fazi rekonstrukcije ove godine očekuje osveženje stalne postavke. Pored čuvene Šarganske osmice i Plavog voza, značajno je i odeljenje uzanih pruga u Požegi gde su smeštena istorijski važna železnička vozila i parne lokomotive.\nMuzeju pozorišne umetnosti razvoj internet tehnologije doneo je savršeno rešenje. “Opština Stari grad nam je omogućila digitalizaciju fondova što znači da – iako nema novca za rekonstrukciju zbirki – sada se one mogu prikazivati na sajtu Muzeja, dok su istovremeno originali zaštićeni od daljeg habanja”, kaže Irina Kikić.\nIako je virtuelni svet često i najdominantniji svet najmlađih, veliki broj mališana ne propušta muzejske radionice, i dovodi i dodatnu publiku – članove svoje porodice. To je već 48 godina iskustvo Muzeja grada Beograda gde se svakog prvog ponedeljka u mesecu održavaju predavanja u sklopu Tribine ljubitelja istorije Beograda. ”Ovo je program našeg Muzeja sa najdužom tradicijom, kao i program ’Na kafi kod kneginje Ljubice’ koji se u Konaku knjeginje Ljubice izvodi već punih pet godina”, kaže kustos Zorica Janković.


Rezoluciju o Krimu podržalo je 70 zemalja, dok je Rusija taj dokument nazvala "beskorisnim propagandnim letkom"\nSrbija se još jednom obrukala na spoljnopolitičkoj sceni glasom "ne" rezoluciji u Ujedinjenim Nacijama kojom se od Rusije traži da dozvoli međunarodno nadgledanje ljuskih prava na Krimu, upozoravaju pojedini sagovornici RSE.\nRezoluciju o Krimu podržalo je 70 zemalja, dok je Rusija taj dokument nazvala "beskorisnim propagandnim letkom".\nSrbija nije bila čak ni u uzdržana već je glasala protiv rezolucije, uprkos tome što nominalno priznaje teritorijalni suverenitet Ukrajine, uključujući i Krim koji je Rusija anektirala pre dve godine. Politički analitičari ocenjuju da je takav stav Srbije loš po njenu međunarodnu poziciju.\nSrbija jedina od bivših jugoslovenskih republika koja je glasala "ne"\nGeneralna skupština UN je usvojila dokument, u kom se Rusija poziva da obezbedi pristup Krimu za međunarodne misije i nevladine organizacije koje će nadzirati i izveštavati o kršenju ljudskih prava pojedinih etničkih grupa na poluostrvu koje je anektirala.\nIvica Dačić, ministar spoljnih poslova Srbije, izjavio je, međutim, da za Srbiju ta rezolucija nije bila prihvatljiva jer se Rusija, kako je rekao, u njoj kvalifikuje na najgori mogući način.\n"Jezik, ton i način kako se karakterisala Rusija u tom dokumentu je za nas u tom trenutku bio neprihvatljiv", kazao je Dačić.\nSrbija, prenose mediji, glasala protiv zato što je lično Sergej Lavrov, ruski šef diplomatije, to tražio od srpskog državnog vrha tokom posete Beogradu\nOn je novinarima rekao i da se Srbija često držala suzdržano kada su bile u pitanju rezolucije o sličnoj temi, gde su se koristile negativne reči o nekim Srbiji prijateljskim zemljama, da bi momenat kasnije indirektno priznao da je takvo glasanje Srbije bilo posledica straha od kvarenja odnosa sa Rusijom.\n„U ovom slučaju teško bi bilo zadržati u daljem toku toliko dobre odnose sa Rusijom ukoliko bismo se pridružili toj rezoluciji“, kažao je Dačić i dodao da ne očekuje posledice po Srbiju zbog takve odluke jer je ona autonomna u spoljnoj politici i nije članica EU.\nPojedini mediji su ranije, pozivajući se na izvor iz Vlade Srbije, preneli da je Srbija tako glasala zato što je lično Sergej Lavrov, ruski šef diplomatije, to tražio od srpskog državnog vrha tokom posete Beogradu pre nekoliko dana.\nAmbasador Ukrajine u Srbiji Oleksandr Aleksandrovič rekao je da još uvek nije dobio odgovor zvaničnog Beograda o tome zašto je Srbija u Ujedinjenim nacijama glasala protiv rezolucije kojom se osuđuje kršenje ljudskih prava na Krimu.\nUpitan o razlozima ovakvog glasanja Srbije, lokalnim medijima je rekao da je prilično siguran da je to rezultat veoma jakog pritiska Rusije. Podsetio je na intervju Vladimira Putina „Blumbergu“ u kojem je ruski predsednik „otvoreno rekao da je Kremlj spreman da prestane da podržava Srbiju po pitanju Kosova ako bi, zauzvrat, Zapad priznao da je Krim ruski. Možda je direktno pretio priznavanjem nezavisnog Kosova, zaista ne znam“, kazao je ukrajinski ambasador.\nOleksandr Aleksandrovič još uvek nije dobio odgovor zvaničnog Beograda o tome zašto je Srbija u UN glasala protiv rezolucije kojom se osuđuje kršenje ljudskih prava na Krimu\nBritanski stručnjak za Balkan sa Londonske škole ekonomije Džejms Ker-Lindzi (James Ker-Lindsay) ocenjuje za RSE da je srpsko NE rezoluciji o nadgledanju kršenja humanitarnih prava na Krimu povreda međunarodnog prava i da je Srbija, kao kandidat za Evropsku uniju, takvim glasanjem ostavila posebno lošu sliku o svojoj spoljnoj politici. Povod i razlog za takav srpski korak on objašnjava srpskom zavisnošću od Rusije kad je u pitanju Kosovo.\n„Srpska vlada je zavisna od ruske podrške za Kosovo u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, kad zatreba potreban joj je i ruski veto, tako da je potpuno očigledno da će Rusija s vremena na vreme tražiti protivusluge, što se i dogodilo povodom ukrajinske rezolucije. Veto se u Savetu bezbednosti relativno često koristi, a Srbija duguje Rusiji i za veto na rezoluciju o Srebrenici prošle godine“, podseća Lindzi.\n„Otvoreno rečeno“, dodaje on, „bez kosovskog pitanja srpska spoljna politika verovatno bi bila bitno drugačija nego što jeste. Dakle, pitanje Kosova još uvek nanosi veliku štetu srpskoj spoljnoj politici. Za zemlju koja želi da se pridruži Evropskoj uniji ovo predstavlja grubo kršenje međunarodnog prava i Srbija je to trebalo da objasni Rusiji i bar da ostane uzdržana, ali jasno je da je Moskva tražila da Beograd bude protiv rezolucije i Srbija je tako i učinila“, kaže Lindzi.\nUpitan koliko dugo će još Evropska unija tolerisati ovakvu spoljnopolitičku praksu svoje kandidatkinje Srbije, on kaže da „još uvek postoji izvesna doza razumevanja, ali sve zavisi od toga koliko daleko idete“.\nJedna stvar je, ističe Lindzi, uzdržati se, „ali kad počnete da glasate protiv dokumenata koje ne podržava Rusija a koje podržavaju evropske zemlje, posebno članice Evropske unije, mislim da ćete u tom slučaju morati da pružite mnogo objašnjenja“.\nTakva vrsta zahvalnosti Rusiji mislim da je loša po međunarodnu poziciju Srbije i da ovo ne liči na balans o kome nam vlast stalno govori: Jakšić\nSrpsko „ne“ rezoluciji spoljnopolitičkom analitičaru Bošku Jakšiću ne sugeriše nešto što liči na poziciju neutralnosti o kojoj srpska vlast stalno govori:\n„Očigledno je da je taj korak veoma štetan po poziciju neutralnosti Srbije, kao i poziciju koju smo do sada držali da smo poštovali suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine. Taj potez će imati reperkusije na Zapadu i na politiku koju Beograd vodi prema Zapadu. Bez obzira da li je to ustupak Srbije Rusiji zbog Kosova, zbog kupovine migova, zbog Uneska, takva vrsta zahvalnosti Rusiji mislim da je loša po međunarodnu poziciju Srbije i da ovo ne liči na balans o kome nam vlast stalno govori“, ocenjuje Jakšić.\nSrbija je jedina od bivših jugoslovenskih republika koja je glasala "ne", dok je BiH bila uzdržana.\nGlasanjem protiv rezolucije u kojoj se pozivaju "ruske okupacione vlasti" da okončaju "sva zlostavljanja stanovnika Krima", posebno "diskriminatorne mere i praksu, arbitrarna pritvaranja, mučenja i drugo surovo, nehumano i degradirajuće ponašanje", Srbija se našla na drugoj strani u odnosu na zemlje-članice Evropske unije, a na istoj strani sa državama kao što su Angola, Belorusija, Venecuela, Iran, Kazahstan, Kina, Kuba, Severna Koreja, Rusija i Sirija.\nBiH važnija osjećanja susjednih zemalja, nego ljudska prava\nBosna i Hercegovina bila je suzdržana prilikom glasanja o Rezoluciji UN kojom se osuđuju kršenja ljudskih prava na Krimu. Iako se radi o političkoj odluci koja je u slučaju glasanja o pitanjima koja se tiču Krima, ali i Kosova, takva da se zbog nepostojanja unutrašnjeg konsenzusa o tome ne izjašnjava, BiH bi morala voditi računa o svom integritetu, smatraju eksperti. Naime, pitanja kršenja ljudskih prava ne bi smjela spadati u domen politike, već univerzalnog poštivanja konvencija koje je zemlja potpisala i na čije se provođenje obavezala.\nKako se u rezoluciji poziva na zaustavljanje "diskriminatornih mjera i prakse, arbitrarnih pritvaranja, mučenja i drugih surovih, nehumanih i degradirajućih ponašanja " prema stanovnicima Krima, BiH je, smatraju zaštitnici ljudskih prava, trebala povesti računa o tome šta je osnovna, a ne politička poruka Rezolucije.\n"Odluke koje se donose u međunarodnom kontekstu a tiču se, između ostalog, ljudskih prava i dalje su dobrim dijelom političke i vanjskopolitičke i mislim da je to svim akterima na međunarodnoj sceni jasno. Tako je to samo jedan pokazatelj da je dosta toga ispred nas kada je u pitanju unapređenje međunarodnog sistema zaštite i promocije ljudskih prava", smatra direktor Centra za ljudska prava Univerziteta u Sarajevu Miroslav Živanović.\nIako je BiH tek jedna od 77 zemalja koje su bile suzdržane prilikom glasanja, nju je uz Srbiju prozvao i bivši visoki predstavnik u BiH i švedski diplomata Karl Bilt, navodeći kako će morati da objasne zašto su bile protiv.\nZaista je poražavajuće da zemlje koje su u ne tako davnoj prošlosti bile žrtve kršenja ljudskih prava na neki način se oglušuju i sklanjaju pogled sa kršenja ljudskih prava u drugim područjima u svijetu: Todorović\nPredsjednik Helsinškog odbora za ljudska prava iz Republike Srpske Branko Todorović kaže kako je u pitanju politika koja ignoriše stanje u svojoj zemlji, a onda i svuda.\n"Treba konstatovati da je zaista poražavajuće da zemlje koje su u ne tako davnoj prošlosti bile žrtve kršenja ljudskih prava i u kojima se i danas krše ljudska prava, postoji diskriminacija i gdje smo još veoma daleko od međunarodnih standarda ljudskih prava, dakle, takve zemlje kao što su Bosna i Hercegovina i Srbija, na neki način se oglušuju i sklanjaju pogled sa kršenja ljudskih prava i u drugim područjima u svijetu", komentariše Todorović.\nUmjesto principa zaštite zaštite ljudskih prava BiH dodaje Todorović, više interesa vodi o zaštiti osjećanja susjednih zemalja.\n"Naši političari vrlo lako donose odluke koje nisu u interesu građana Bosne i Hercegovine, koji su u interesu nekoga trećeg. Konkretno, kada je u pitanju Kosovo, mi smo svjedoci, na primjer, da se iz Banjaluke potpuno prati politički stav i ponašanje Srbije. Ili, ako pogledamo evo ovu odluku sada, mi ćemo u potpunosti vidjeti da Srbija u praksi pokazuje jednu svoju nespremnost za prihvatanje evropskih standarda ljudskih prava i da se na neki način ne uklapa u evropsku porodicu i njen stav kada su u pitanju ljudska prava. Bosna i Hercegovina također", konstatuje Todorović.\nPitanje Krima, kao i pitanje Kosova, za BiH su, kada se radi o vanjskopolitičkom kursu, ona o kojima se ne izjašnjava. Naime, u zemlji ne postoji unutrašnji konsenzus o tim pitanjima, jer politički predstavnici iz Republike Srpske najčešće slijede kurs Srbije, koji nije prihvatljiv za bošnjačke i hrvatske predstavnike.\nIz tih se razloga i u slučajevima kada se radi o posve univerzalnim stavovima zemlja drži po strani.\nAleksandrovič: Ukrajinu to nije spasilo, Srbija ne može na više stolica\nDačić: Srbija nikad neće biti antiruska država


10 najboljih hotela sa 3 zvezdice u Kriopigiju - TripAdvisor\nHoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi, Grčka\nHoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\n12 od 38 objekata je dostupno i podudara se sa vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 2 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 3 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 4 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 5 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 6 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 7 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 8 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 9 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 10 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 11 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 12 od 12 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Kriopigi\nBr. 6 od 10 – noćenje s doručkom – Kriopigi\nBr. 6 od 15 – specijalizovani tip smeštaja – Kriopigi


Krugman: Kipar bi trebalo da izađe iz evrozone\nKipar bi, s obzirom na aktuelnu krizu, trebalo da izađe iz eurozone, ocijenio je dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju 2008. godine, Pol Krugman.\n"Kipar bi trebalo da odmah napusti eurozonu. Razlog je jednostavan. Ostati u eurozoni znači trpjeti nevjerojatan pritisak koji će trajati godinama, dok će zemlja pokušati da pokrene novi bankarski sektor. Napuštanjem eurozone i dozvoljavanjem pada nove monete, Kipar će ubrzati ovu reorganizaciju", napisao je Krugman na svom blogu na sajtu Nju jork tajmsa.\nKrugman je podsjetio na činjenicu da je Kipar imao samo dva sektora koja su bila namijenjena izvozu - banke i turizam, a da je sada bankarski sektor praktično prestao da postoji, prenosi SEEbiz.\nOn je naveo i da je međunarodna trojka kreditora, Evropska centralna banka (ECB), Evropska unija (EU) i Međunarodni monetarni fond (MMF), insistirala na uvođenje pooštrenog programa štednje, iako budžetski pokazatelji Kipra nijesu katastrofalni.\nKrugman smatra da bi pad nove kiparske valute izazvao "turistički bum" i ohrabrio zemlju da traži nove sektore orijentisane ka izvozu, uključujući poljoprivredu.\nOn priznaje da Kipar, čija ekonomija ne predstavlja ni 0,2 odsto od bruto nacionalnog dohotka eurozone, bez sumnje neće napustiti euro zbog političkih razloga.\n"Mislim da će se kiparski lideri bojati da skoče u nepoznato izlaskom iz eurozone", naveo je Krugman.


Nema nagoveštaja da je sporazum Bele kuće i Kongresa blizu\nBela kuća i Kongres će sledeće nedelje nastaviti pregovore o revidiranom zakonskom predlogu o finansiranju vojnih operacija u Iraku i Avganistanu. Kako izveštava novinarka Glasa Amerike, Pola Vulfson, mada se uoči razgovora dve strane ponašaju kolegijalno, nema nagoveštaja da je sporazum blizu.\nIzmedju Bele kuće i Kongresa postoji dubok jaz u pogledu izmenjenog zakonskog predloga o finansiranju vojnih operacija. Bela kuća ne želi da se pominju rokovi za povlačenje američkih snaga iz Iraka. Demokratski lideri u Kongresu su se prvobitno zalagali za rokove, ali sada moraju da se zadovolje formulacijama koje će utvrditi specifične ciljeve koje bi iračka vlada trebalo da ispuni i eventualne posledice ukoliko to ne učini.\nVodja republikanske manjine u Predstavničkom domu, Džon Bejner iz Ohaja, kaže da nema ničeg lošeg u tome da se u zakonskom predlogu pomenu ciljevi ili standardi, ali jasno stavlja do znanja da njegova stranka neće podržati zakonski predlog koji bi kaznio Iračane ukoliko ne ispune odredjene ciljeve u predvidjenim rokovima.\n«Ja sam za standarde koji će dovesti do uspeha. Nisam za standarde sa veštačkim rokovima, sa uskraćivanjem fondova, kako bi se osigurao neuspeh u Iraku.»\nBejneru je u programu mreže Foks postavljeno pitanje o dugoročnoj podršci ratu u Iraku u republikanskoj stranci. On je priznao da bi, ukoliko ne bude progresa, republikanski članovi Kongresa mogli da počnu da preispituju svoje stavove.\n«Naši članovi Kongresa će u septembru i oktobru želeti da znaju kako ovo funkcioniše, a ukoliko ne bude funkcionisalo, kakav je alternativni plan.»\nU programu mreže CNN jedan od vodećih demokrata u Senatu, Čarls Šumer iz države Njujork, rekao je da ne bi bio iznenadjen ukoliko se takav scenario ostvari.\n«Mi mislimo da će podrška sadašnjem kursu medju republikancima u Senatu i Predstavničkom domu vrlo brzo nestati.»\nŠumer je rekao da će demokrate nastaviti da se zalažu sa promenu politike administracije u Iraku. On je odbacio ideju kongresmena Bejnera o zakonskom predlogu koji bi sadržao standarde za Iračane ali bez kazni.\n«Mislim da moramo da ugradimo i sankcije. Imali smo bezbroj ciljeva koji nisu bili ostvareni.»\nProšle nedelje predsednik Buš je stavio veto na prvobitni zakonski predlog koji je usvojen zahvaljujući većini koju demokrate imaju u oba doma Kongresa, a koji je sadržao i rokove za povlačenje američkih snaga iz Iraka. Medjutim, demokrate nisu imale potrebnu dvotrećinsku većinu da obore predsednikov veto. Kongresni lideri kažu da žele da dovrše rad na revidiranom zakonskom predlogu do kraja meseca, dok zvaničnici Bele kuće ističu da bi želeli da ga dobiju što pre.


Tači odlikovao građane Kuksa „Ordenom slobode“\nPredsednik Kosova Hašim Tači odlikovao je građane Kuksa u Albaniji „Ordenom slobode“, zbog, kako je naveo, pružanja utočišta za oko 500 hiljada Albanaca sa Kosova tokom rata.\nTači i Šehu (Foto Predsedništvo Kosova)\nTači je kazao da je tokom perioda 1998 - 1999. godine Kuks postao baza OVK, te da je doživeo granatiranja od strane srpske vojske.\nPodsetio je i da su se građani Kuksa pridružili redovima Oslobodilačke vojske Kosova, poput Albanaca iz Hasa i Tropoje.\n„U najkritičnijem periodu za kosovske Albance, novi Kuks, mali Kuks samo po izgledu, postao je veliki, otvoreni, voljeni i duboko velikodušan i plemenit Kuks. Nenaoružani narod, žene, muškarci, starci i deca, na silu su proterani sa njihovih ognjišta u pravcu Makedonije i Albanije. U Kuksu je mesto našlo skoro milion proteranih“, kazao je Tači.\nGradonačelnik Kuksa Baškim Šehu, kome je dodeljen odren za građane, rekao je da je ovo poseban dan za stanovnike Kuksa.\n„Tači je bio u Kuksu kao ratni lider, kao borac za slobodu, ali danas je došao kao predsednik Kosova, kako bi nam pokazao da Kosovo i Kosovari ne zaboravljaju“, rekao je Šehu.\nKako je saopšteno, gradonačelnik Kuksa je od albanske vlade zatražio da se otvori „Muzej sećanja“, na period kada su kosovski Albanci boravili u ovom gradu.


Energetska efikasnost može biti ključna za ekonomski razvoj zemlje - Akta.ba\nEnergetska efikasnost može biti ključna za ekonomski razvoj zemlje\n08.06.2017. 13:06 / Izvor: Akta.ba\nEnergerski sektor ima najveće mogućnosti za investiranje u BIH, kazao je Mak Kamenica, zamjenik direktora USAID EIA u okviru sesije "Energetska efikasnost" koja je održana u okviru trećeg dana Energe u Sarajevu.\n"Prema našim pokazateljima u mjere energetske efikasnosti godišnje je moguće uložiti oko 100 miliona koje se ulažu u privredu ove zemlje, odnosno 100 mil. KM godišnje dovodi do uštede energije, 4.000 radnih mjesta na godišnjem nivou, čist zrak i energetsku sigurnost", pojasnio je Kamenica, te dodao kako ulaganje u EE generiše povećanje BDP-a za 3,7 puta.\nTakođer, u okviru ovog panela je istaknuto kako većina zgrada u BiH troši više energije nego što treba.\nU okviru ove sesije održan je i panel diskusija u okviru koje su govorili Jasmina Katica ispred Federalnog ministarstva prostornog uređenja, Muhamed Cero, pomoćnik ministra za okoliš FBIH, Fuad Čibukčić, direktor Fonda za zaštitu okoliša, Sanjin Avdić, voditelj sektora za energiju i okoliš u UNDP, Goran Krstović ispred GIZ-a, Mak Kamenica ispred USAID-a i Nihad Harbaš, ekspert za energetsku efikasnost.\nKrstović je govoreći na ovom panelu kazao kako u BIH postoje sistemi za subvencije, posticaji i njihovo uvođenje je ključno za obavljanje ovoga posla.\nIstaknuto je kako nas Evropa i legistativa neće čekati. Moramo brže raditi, jer EE može biti ključna za ekonomski razvoj zemlje.\nFuad Čibukčić, direktor Fonda za zaštitu okoliša FBiH je kazao kako je Fond 2014. uspostavio sektor za energetsku efikasnost i tim napravio iskorak.\nOn je kazao kako su ulaskom u projekat održivog razvoja formirali 3652 radna mjesta na nivou godine u sektoru građevinarstva, što je 11 posto radnih mjesta u BiH godišnje.\n"Kada govorimo o uštedi energije u kwh to je 6.339.197,27 , dok su godišnje uštede energije 6022,27 KM, a emisija CO2 je bila manja za 1352 tone", naglasio je Čibukčić.\nKako bi EE profunkcionisala u BiH mora se raditi na jačanju svijesti o potrebama realizacije ovakvih projekata.\nU nastavku Energe biće održan info dan obnovljivih izvora energije, te panel diskusija "Električni automobil-zeleno vozilo budućnosti.\nSajam Energa će biti završen danas oko 15 sati dodjelom priznanja.\nTAGOVI: Energetska efikasnost EE Energa ekonomija obnovljivi izvori energije\nU Sarajevu konferencija dijaspore iz Bosne i Hercegovine\nMilion eura za unapređenje turističke ponude Via Dinarica\nPotpisan sporazum o dodjeli grant sredstava u MEG projektu\nOko 250 hiljada KM za projekte u Bosanskoj Krupi\nSaudijska Arabija osigurala 940.000 dolara za skladišta municije u Hadžićima\nTitova br. 36, 75000 Tuzla\nZmaja od Bosne b.b., 71000 Sarajevo\nGajev trg 2/II, 71000 Sarajevo


Podrška domaćoj privredi i investitorima\nZaječar, 24. mart 2021.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je Zaječar među vodećim lokalnim samoupravama u kojima se realizuje program "Moja prva plata", kroz koji je samo u ovom gradu čak 110 mladih dobilo prvo radno mesto u 64 kompanije.\nBrnabić je prilikom posete Fabrici mernih transformatora, koja ima 227 zaposlenih, među kojima je i 18 mladih koji su dobili prvi posao kroz program "Moja prva plata", istakla da želi da podrži domaću privredu, a pre svega domaće investitore.\nKroz pomenuti program želeli smo da pružimo šansu mladima da dobiju prvo zaposlenje, koje će im omogućiti i olakšati da dalje razvijaju svoju karijeru, objasnila je premijerka.\nPrema njenim rečima, ovakvi programi daju mladima drugačiju perspektivu – da ostanu u Zaječaru, rade, razvijaju karijeru, stvaraju porodice.\nBrnabić je najavila da je u planu izdvajanje dodatnih sredstava za sledeći krug u okviru programa "Moja prva plata", s obzirom na to da je rezultat koji je postignut u Zaječaru upravo ono što je potrebno i iz čega se vidi da je program dobar, zbog čega ga treba dalje razvijati.\nPremijerka je tokom posete Zaječaru obišla i nove punktove za vakcinaciju kod Doma kulture Kotlujevac, i tom prilikom izrazila zadovoljstvo zbog toga kako napreduje proces vakcinacije u ovom gradu, koji je malo iznad republičkog proseka.\nBrnabić je naglasila da je posebno zadovoljna tempom vakcinacije u starosnoj kategoriji od 65 do 74 godina, u kojoj je čak 46 odsto građana vakcinisano, što je odlično i važno jer je reč o ugroženoj i prioritetnoj kategoriji.\nPrema njenoj oceni, treba da se radi na vakcinaciji starijih od 75 godina jer je u toj starosnoj kategoriji samo 35 odsto onih koji su primili cepivo.\nVeoma je važno da se svuda radi upravo ono što se radi u Zaječaru – da se uđe u svako selo, razgovara sa građanima, objasnila je premijerka i ponovila da svi zajedno treba da se mobilišemo i obezbedimo da se što više starih vakciniše kako bi bili bezbedni.\nBrnabić je još jednom pozvala sve građane da se vakcinišu, i ponovila da je imunizacija važna za privredu, ekonomiju i povratak u normalan život.


Upozorenje Nacionalnog CERT-a: Poštanski korisnici na meti hakera\nBiznis Autor:Daniela Ilić Krasić08. apr. 202113:35 > 14:35\nU toku je nova fišing kampanja koja je usmerena na korisnike poštanskih usluga, upozorio je Nacionalni CERT Republike Srbije. Ukoliko građani odgovore na ove lažne poruke, njihovi lični podaci mogu da budu zloupotrebljeni, uključujući i novac sa računa. Preporuka CERT-a je da se ovakve poruke - mejlovi, ne otvaraju i odmah - izbrišu.\nNacionalni CERT: Hakeri tokom pandemije najviše napadali zdravstvo i finansije\n02. mar. 2021 3\nOd izbijanja pandemije, kao što je portal N1 već pisao, najzastupljeniji hakerski napadi bile su upravo Phishing (fišing) i Ransomware kampanje na sektore zdravstva i finansijskih institucija. A, lični podaci građana, prikupljeni nelegalno putem raznih vrsta hakerskih napada mogu u sajber prostoru biti dosta vredni.\nNova fišing kampanja stiže sa lažne adrese koja samo podseća na adresu Pošte Srbije.\n„Korisnici mogu dobiti e-poštu sa obaveštenjem da je pristigao paket za korisnika, ali da nije mogao biti isporučen jer nije uplaćen iznos od 36,14 dinara za carinske troškove“, navode u Nacionalnom centru za prevenciju bezbednosnih rizika u IKT sistemima Srbije – CERT.\nPoruka stiže sa lažne adrese: Pošte Srbije “[email protected]“@posta.rs, sa naslovom: Vaš paket nije mogao da bude isporučen 07.04.2021 jer nije plaćena carina 36.14 RSD.\nIzvor : Nacionalni CERT\nU poruci e-pošte se dalje od korisnika zahteva, kako navodi CERT, da klinke na link na kojem piše “Da biste potvrdili isporuku vašeg paketa Kliknite ovde“.\n„Nakon toga, korisnik navodno dobija e-poštu ili SMS poruku kojom se potvrđuje isporuka pošiljke. Klikom na ponuđeni link korisnik se preusmerava na lažnu stranicu za internet plaćanje Pošte Srbije, u kojoj se zahteva unos podataka: Broj platne kartice, Ime i Prezime, Rok trajanja, kao i CVV2/CVC2 broj kartice. Svi podaci koje korisnik unese na lažnu formu mogu biti zloupotrebljeni“, upozorava CERT.\nPreporuka Nacionalnog CERT-a je da svi korisnici koji dobiju ovakvu e-poštu, istu ne otvaraju i da ne unose lične podatke, već da je trajno obrišu.\nŠta kaže Pošta\nOglasila se i Pošta Srbije sa zvaničnim upozorenjem o zloupotrebi.\n„Povodom prevarnih i lažnih imejlova koji stižu građanima, a kojima se zloupotrebljavaju korporativna obeležja i ime JP Pošta Srbije, obaveštavamo javnost da Pošta Srbije ne stoji iza ovih aktivnosti, kao ni iza bilo koje druge akcije putem imejl poruka, interneta ili društvenih mreža. Građanima savetujemo da, ukoliko prime imejl ili bilo koju drugu poruku sa simbolima Pošte, budu dodatno oprezni, da ne otvaraju linkove u primljenim porukama i da ne unose svoje podatke. U slučaju bilo kakve nedoumice, pozivamo građane da nas kontaktiraju preko našeg Kontakt centra na telefone 0700 100 300 i 011 3607 788“, navodi se u upozorenju Pošte.\nNacionalni CERT na svojoj internet stranici objavljuje detalje o aktuelnim pretnjama, ali i preporukama na koji način korisnici mogu da se zaštite od mogućih zloupotreba sa interneta.\nCERTfišingHakerizloupotreba ličnih podataka


Fudbaleri Crvene zvezde u nedelju od 19 časova na stadionu "Rajko Mitić" dočekuju Proleter iz Novog Sada u poslednjem 30. kolu ligaškog dela Superlige Srbije.\nCrveno-beli su obezbedili prvo mesto pred doigravanje i uoči podele bodova. Ekipa iz Ljutice Bogdana je lider Superlige sa 81 bodom, devet više od drugoplasiranog Radničkog iz Niša.\nFudbaleri Crvene zvezde proslavljaju pobedu protiv Bačke\nProdaja ulaznica za ovaj meč već je počela putem interneta na sajtu iticket.rs, po ceni od 300 dinara za severnu tribinu, 400 za istočnu i 500 za zapadnu.\nMilan Pavkov strelac prvog gola u pobedi od 3:1\nOčekuje se još jedan spektakl u režiji Zvezdinih najvernijih navijača, zato dođite i 7. aprila na naš najveći stadion, i pomozite šampionu Srbije da ostvari još jedan trijumf u čudesnoj seriji u kojoj je stigao do 55 uzastopnih utakmica bez poraza.


Pristupanje Srbije Programu za prava, jednakost i državljanstvo - Nacionalna organizacija osoba sa invaliditetom Srbije (NOOIS)\nPristupanje Srbije Programu za prava, jednakost i državljanstvo\n16.jul 2018. Beograd\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević potpisao je sa šefom delegacije Evropske unije u Republici Srbiji i ambasadorom Semom Fabricijem Sporazum o pristupanju programu Evropske unije „Prava, jednakost i državljanstvo“\nProgram EU za prava, jednakost i državljanstvo 2014-2020 ustanovljen je 2013. godine u cilju promocije i zaštite jednakosti i osnovnih prava. Ukupan budžet programa iznosi 439 miliona evra. Kao prvoj državi Zapadnog Balkana koja je postala deo Programa, Srbiji se osim pristupa značajnim sredstvima za ispunjavanje uslova iz prеgovaračkih Poglavlja 19, 23 i 24, otvaraju mogućnosti i za razvoj saradnje i partnerstava sa subjektima iz drugih evropskih zemalja koji se bave sličnim problemima.\nMinistar Đorđević je naglasio da će Republika Srbija nastaviti aktivno da radi na jačanju kapaciteta državnih ustanova koje se bave upravljanjem migracijama, sa akcentom na brizi i zaštiti ranjivih kategorija stanovništva, pre svega dece kao i na poglavljima 2. (Sloboda kretanja radnika) i 19. (Socijalna politika i zapošljavanje) i dodao da veruje da će Republika Srbija vrlo brzo postati član EU.\nŠef delegacije EU Sem Fabrici čestitao je Republici Srbiji i istakao da je prva od zemalja Zapadnog Balkana koja se pridužila ovom prgramu.\n„Program je fokusiran na 9 konkretnih ciljeva u oblastima borbe protiv nasilja u porodici, zaštite prava osoba sa invaliditetom, rodne ravnopravnosti i u ostalim segmentima zaštite osnovih prava“, rekao je ambasador.\nCilj ovog instrumenta EU je promovisanje, zaštita i primena prava koja obezbeđuju jednakost građana koja su garantovana Ugovorom o funkcionisanju Evropske unije (UFEU), Ugovorom o Evropskoj uniji (UEU), Poveljom Evropske unije o osnovnim pravima („Povelja”) .\nSlika preuzeta sa web sajta Ministarstva za rad, zapošljavanje boračka i socijalna pitanja


30.06.2021 u 16:31\nU Srbiji u maju 300 odsto više turista nego prošle godine\nSrbiju je u maju 2021. godine, posetilo 307,5 odsto više turista nego maja 2020, dok je broj noćenja veći za 243,2 odsto, objavio je danas Republički zavod za statistiku. U Srbiji je u maju boravilo 140.950 domaćih i 53.529 stranih turista, navedeno je u saopštenju. U maju 2021. godine, u odnosu na isti mesec prošle godine, broj noćenja domaćih turista veći je za 188,1 odsto, a stranih turista za 689,4 odsto. Ukupno je ostvareno 585.798 noćenja, od čega su 437.759 ostvarili domaći i 148.039 strani turisti, dodao je RZS. Najviše turista boravilo je u Beogradu, 38.091, a potom u banjskim i planinskim mestima gde je ostavreno ukupno 59.751, odnosno 36.823 dolaska. Najviše posetilaca boravilo je u Vrnjačkoj banji i Sokobanji, potom na Kopaoniku, Zlatiboru i Tari, javlja\nOd našeg dopisnika Atina – „Biće ovo nesumnjivo teška godina za naš turizam, ali smo pored svih problema s kojima se suočavamo dužni da omogućimo da za svakog turistu, za svaku porodicu koja dođe u Grčku, to bude bezbedno”, kaže ministar turizma Haris Teoharis. Iako se računalo da će sezona početi već u maju, jun koji je pri kraju pokazuje da gostiju još nema dovoljno, da je mali broj hotela otvorio vrata, da je na Halkidikiju ovog meseca radilo samo 15 odsto hotelskog smeštaja, da su sankcije zaustavile dolazak glavnih gostiju iz Rusije i Ukrajine, da zemlje EU sporo ukidaju mere ograničenja... Velika Britanija ukinuće karantin za povratnike sa letovanja u Grčkoj tek u drugoj polovini jula, ali je i pored toga već devet hiljada Britanaca došlo na letovanje na grčka ostrva. Zajedno\nStrani turisti su se vratili u Beograd i hoteli su popunjeni preko 70 odsto, izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić i dodao da za 10 do 15 dana očekuje da će situacija biti kao pre krize izazvane pandemijom koronavirusa. „Beograd se vraća u život i zbog toga sam zadovoljan, jer sam se trudio svih ovih meseci da se Beograd ne zatvori”, rekao je Vesić. On je dodao da je srećan što se Beograd veoma brzo vratio u normalu, pun je turista, hoteli su popunjeni. „A da smo bili zatvoreni, trebalo bi nam više meseci da se vratimo u normalu. Beč živi od turizma, a vi tamo još uvek ne možete da odete turistički. Ja sam uvek bio za to da pobedi život i uvek ću se zalagati za to”, rekao je Vesić za TV Hepi, a saopštila Gradska uprava. On je najavio da će tokom leta biti održani\n17.06.2021 u 11:35\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić kaže da je odluka Kriznog štaba kojom se dozvoljava ulazak stranih turista u Srbiju sa brodova koji krstare Dunavom uz negativan brzi antigent test važan korak napred ka oporavku celokupne privrede i poboljšanju ekonomske situacije u zemlji. Ona je objasnila da su svi kruzeri, s obzirom na epidemiološke mere koje se primenjuju u našoj zemlji, do sada samo tranzitirali kroz Srbiju, bez zaustavljanja, jer je turistima sa kruzera bio potreban negativan PCR test za ulazak u Srbiju, na čiji se rezultat dugo čeka, prenosi Tanjug. „Uz relaksaciju ove epidemiološke mere, očekujemo da strani turisti više neće samo prolaziti brodovima kroz našu zemlju, već će izdvajati dodatna sredstva za obilaske, posete muzejima i drugim


Medijska koalicija: Poništiti raspodelu novca medijskim projektima - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Medijska koalicija: Poništiti raspodelu novca medijskim projektima\nMedijska koalicija: Poništiti raspodelu novca medijskim projektima\nKoalicija novinarskih i medijskih udruženja (NUNS, NDNV, ANEM, Lokal pres i AOM) pozvala je gradske vlasti Beograda da zbog očiglednih nezakonitosti hitno ponište rešenje o raspodeli 89,8 miliona dinara po konkursu za sufinansiranju medijskih projekata.\n0Piše: Danas Online 20. novembra 2018. 16.06\nIstovremeno, Koalicija traži i da se ispita odgovornost članova “stručne” komisije, navodi se u saopštenju, koja je “ocenjivala“ projekte i predložila da se novac svih građana Beograda dodeli prorežimskim medijskim i preduzetničkim firmama, čak i medijima koji gotovo svakodnevno krše novinarsku etiku.\nDodaju da su ove godine, članovi “stručne” komisije bili Katarina Filipović (predstavnik Udruženja radio stanica „RAB Srbija“), Petar Kočić (Društvo novinara Vojvodine), Miodrag Miljković (nezavisni stručnjak za medije), Marko Ivanić (Udruženje elektronskih medija „ComNet“) i Aleksandar Simić (Udruženje sportskih novinara Beograda). Nadležni organ Beograda nije objavio stručne biografije imenovanih kako bi javnost mogla da se uveri u njihovu stručnu komptentnost za obavljanje ovog ozbiljnog posla.\n„Aleksandar Simić je bio član komisije uprkos što se našao u očiglednom sukobu interesa jer je zaposlen u Studiju B kojem je za tri projekta ukupno dodeljeno čak 16,1 milion dinara, dok je firmama koje su, prema medijskim napisima, povezane sa Studiom B pripalo bezmalo 20 miliona dinara. Studio B je od juna 2018. u vlasništvu Saše Blagojevića, školskog druga Siniše Malog, bivšeg gradonačelnika Beograda i aktuelnog ministra finansija u Vladi Srbije. Blagojević je uz to vlasnik i tabloida Alo kojem je na konkursu Beograda dodeljeno 6 miliona dinara za projekat „Beogradska rubrika u dnevnom izdanju lista Alo“, čime se ne sufinansira medijski projekat već redovna rubrika medija, što je, takođe, nezakonito“, ističe se u saopštenju.\nKako se dodaje, “Nezavisna” komisija je, pored pobrojanih neregularnosti, odlučila da sa po šest miliona dinara novčano podrži i projekte listova Srpski telegraf i Informer, rekordera po kršenju novinarskog kodeksa u praksi Saveta za štampu, koji ne bi smeli ni da budu u konkurenciji za sufinansiranje javnog interesa novcem građana Beograda.\nKomisija je odbacila projekte dnevnika Danas, nedeljnika Novi magazin, Udruženja “Eutopija” osnivača portala Pištaljka, Medija centra, Udruženja potrošača… sa šturim i neuverljivim obrazloženjem da se projektom “ne os tvaruje cilj javnog interesa u javnom informisanju”. Prema mišljenju komisije, za javni interes su nevažne čak i teme kao što su društvena briga o starijoj populaciji, problemi nasilja u sportu, istraživanje korupcije i sukoba interesa u organima Beograda ili briga o zdravlju građana, navodi se u saopštenju.\nKako podsećaju, od 2015. godine, kada je započeo zakonom uspostavljen proces sufinansiranja medijskih sadržaja, odluke o raspodeli po konkursima Glavnog grada privlače posebnu pažnju zbog redovnih nezakonitosti i neregularnosti a posebno zbog neskrivenog favorizovanja medija koji umesto javnom interesu služe propagandi i političkoj promociji vlasti.\nKonkurs, Mediji, medijska koalicija, sufinansiranjeBeograd


Tramp: Niko više neće iskorišćavati SAD u trgovini\n10. novembar/studeni, 2017.\nNekoliko sati nakon što je otišao iz Pekinga, predsednik SAD Donald Tramp je oštro kritikovao kineske vlasti zbog trgovinske prakse zbog koje su, kako je istakao, mnogi Amerikancki ostali bez posla, upozoravajući da Vašington neće više “zatvarati oči” zbog zloupotreba u trgovini.\n“Od danas nadmetaćemo se na pravičnoj i ravnopravnoj osnovi”, kazao je Tramp čelnicima velikih svetskih kompanija na marginama Azijsko-pacifičkog samita o ekonomskoj saradnji koji se održava u Vijetnamu, prenosi Asošiejted pres.\n“Nećemo nikome dozvoliti da ikada više iskorišćava SAD. Uvek ću na prvo mesto stavljati Ameriku, kao što očekujem od svih vas u ovoj sali da na prvo mesto stavite interese svojih zemalja. ”, istakao je Tramp.\nOvo je drastična promena u njegovom nastupu u odnosu na četvrtak kada je Tramp tokom posete Pekingu isticao prijateljske odnose sa Kinom te da čak “odaje priznanje njenim vlastima” jer su koristile greške prethodnih američkih administracija za dobrobit svojih građana.\nNe navodeći ime Kine, Tramp je naglasio da se SAD pridržavaju principa Svetske trgovinske organizacije dok su druge zemlje to koristile kršeći pomenuta pravila, kao što su dampinške cene, manipulacija vrednostima valuta i vladine subvencije.\nIstovremeno, predsednik Kine Si Điping je rekao da je globalizacija nezaustavljiv trend, ali mora da se učini uravnoteženijom i inkluzivnijom.\n“Da li treba da upravljamo globalizacijom, ili da zadrhtimo i zaustavimo pred izazovima? Da li treba zajednički da unapređujemo regionalnu saradnju ili da idemo posebnim putevima”, pitao je Si.\n“Otvorenost omogućava progress, dok samoizolacija ostavlja njene pobornika iza”, dodao je kineski predsednik.\nLideri preostalih 11 zemalja Trans-pacifičkog partnerstva, koje predstavljaju 13,5 odsto svetske ekonomije, pokušaće da u petak postigne načelni sporazum bez SAD koje su su povukle iz ovog projekta nakon izbora Donalda Trampa.\nU međuvremenu, pregovara se i o regionalnom sporazumu nazvanom Sveobuhvatno ekonomsko partnerstvo koji obuhvata 16 zemalja, uključujući Kinu i Indiju, ali ne i SAD.\nNa samitu učestvuje i šef ruske države Vladimir Putin. Bela kuća je saopštila da neće biti sastanka na vrhu sa ruskim liderom na marginama samita.


EKSKLUZIVNO Da bi kupili njive stranci će morati da se PRESELE U SRBIJU, ali da ispune i JOŠ JEDAN USLOV\nSlađana Vukašinović/ Marko Tašković\npravo da kupi srpske oranice ima fizičko strano lice koje ima vreme prebivališta a ne boravišta u Srbiji sedam godina, dok je uslov za pravna lica da su upisana u APR bar pet godina.\n- Nova pravila trgovine oranicama, koja će biti i na javnoj raspravi, imaju za cilj da se srpske oranice daju samo onima koji su u određenom vremenskom periodu pravno povezani sa našom zemljom. Polemika se vodila oko te odrednice u samoj Radnoj grupi ali je ipak načelno dogovoreno da pravo da kupi srpske oranice ima fizičko strano lice koje ima vreme prebivališta, a ne boravišta u Srbiji sedam godina, dok uslova za pravna je da su upisani u APR bar pet godina. Tako ćemo pokušati komplikovanjem uslova prodaje da ograničimo broj onih koji bi mogli da konkurišu za srpske oranica. Mi nemamo uslove za odlaganje ovog procesa a ovim Zakonom pokušavamo da ispravimo loše ispregovarane uslove. Mi smo prva zemlja koja će pre ulaska u EU izjednačiti prava kupovine zemlje kod stranih i domaćih fizičkih i pravnih lica - kaže naš sagovornik.\n- Strancima bi kupovinu obradivog zemljišta trebalo ograničiti kako bismo ih onemogućili da dođu do velikih površina. Primeri za to su da se odredi broj godina koliko stranci moraju da žive u Srbiji da bi mogli da kupe zemlju, da se kupljena površina obradivog zemljišta ograniči na najviše hektar i da jedino stručnjaci za poljoprivredno zemljište sa školskom spremom mogu da uđu u taj posao - predlaže Kiš.


Međunarodni dan mira u Tuzli: Mladi mogu zajedno\n20.09.2017. u 16:33 Broj citanja: 643\nMeđunarodni dan mira u Tuzli:\nMladi mogu zajedno\nMeđunarodni dan mira obiljezava se 21. septembra. Rezolucijom Ujedinjenih nacija (UN) iz 2001. godine, taj je datum određen za dan nenasilja i prekida neprijateljstava na globalnom nivou. Međunarodni dan mira utemeljila je Opća skupština UN 1981. godine u cilju obilježavanja i jačanja ideala mira među svim narodima i državama, namijenivši za njegovo obilježavanje treći utorak u septembru: 20 godina poslije novom je rezolucijom za fiksni datum obilježavanja bio proglašen 21. septembar.\nUdruženje "HO HORIZONTI" Tuzla u saradnji sa Udruzenjem "Forum zena" Bratunac se i ove godine priključuje obilježavanju Međunarodnog dana mira prigodnim aktivnostima, koje se organizuju u okviru projekta "Orodnjavanje izgradnje mira na lokalnom nivou" podržanog od strane Švedske Fondacije Kvinna till Kvinna.\nUčesnici mirovnih aktivnosti su mladi sa područja TK (Tuzla, Srebrenik, Gračanica) i Birač regije(Bratunac, Srebrenica, Milići).\n- Ovog 21.septembra naši mladi mirovni aktivisti i aktivistice ce se priključiti manifestaciji koju organizuje UHD "Prijateljice" iz Tuzle – Performans mira, saopštili su organizatori.\nNaredni dan, 22.09.2017. u Kući plamena mira biće organizovana promocija filma ""One umiru drugi put". Učesnici će biti isti mladi koji su sudjelovali i na centralnoj manifestaciji.\nNa ovaj način će se iz Tuzle poslati poruka kako mladi ljudi svojim djelima i vlastitim angažmanima mogu doprinijeti očuvanju mira na ovim prostorima.


U NIŠU POČINJE PRIMENA "BLOK-ČEJN" TEHNOLOGIJE U FINANSIJSKIM TRANSAKCIJAMA: Individualni primaoci u Srbiji doznake od fizičkih lica iz inostranstva dobijaće direktno, bez posrednika, uz značajno niže troškove transfera. Novac dobijen ovim putem moći će da se koriti za plaćanje računa za komunalne usluge i za kupovinu namirnica u pet transparentno izabranih lokalnih domaćih maloprodajnih objekata u Nišu. Predviđeno je i postepeno proširenje primene na druge aspekte rada javnih institucija poput distribucije socijalne pomoći, penzija i sl.\nGrađani koji dobijaju doznake iz inostranstva moći da isprobaju nov način transfera novca, koji je lakši i jeftiniji, primenom inovativne blokčejn (Blockchain) tehnologije.\nProgram Ujedinjenih nacija za razvoj UNDP u saradnji sa Gradom Nišom i uz podršku Vlade Srbije, počinje pilot projekat koji će koristiti novu blokčejn tehnologiju.\nOčekuje se da će ukupna vrednost transakcija učesnika biti do 20.000 dolara i da će do juna 2018. godine celokupna poslata novčana suma biti iskorišćena za namirnice i izmirenje dospelih računa.\nProjekat doprinosi digitalizaciji, koja je jedan od strateških prioriteta Vlade Republike Srbije, a osim toga doprinosi se ostvarenju globalnih ciljeva održivog razvoja, a posebno cilja broj 10 - smanjenje nejednakosti, koji predviđa da se do 2030. godine, na svetskom nivou, smanje troškovi transfera migratornih doznaka na manje od 3 odsto.\nUkupno, doznake predstavljaju oko 9 odsto BDP-a, u poređenju, na primer, sa 5,4 odsto BDP-a koliko su u 2016. godine iznosile direktne strane investicije.\nInače, irska kompanija AID:Tech bavi se inovativnim tehnološkim rešenjima u humanitarnom i razvojnom sektoru, a u projekat su još uključene američka kompanija "Stripe", specijalizovana za bezbedna online plaćanja, UNDP banka u Londonu i Komercijalna banka u Beogradu.\nIzvor: Vebsajt B92, 13.12.2017.


Nijedna država, pa ni Srbija, ovako obiman teret ne može da nosi sama. Za tako nešto imamo ograničene kapacitete, kako finanijske i ljudske, tako i smeštajne. U saradnji sa Crvenim krstom Srbije, međunarodnim partnernima, pre svega UNHCR-om, i nevladinim organizacijama, Vlada i građani Republike Srbije ulažu ogromne napore da pruže adekvatnu pomoć migrantima tokom boravka u Srbiji. Ono što je jednako važno je da ulažemo vanredne napore na pojačanoj kontroli granice, sprečavanju kriminalnih aktivnosti krijumčara i trgovaca ljudima koji eksploatišu nesreću ovih ugroženih ljudi. Srbija smatra da rešenje kompleksnog izazova sa kojim se trenutno suočavamo ne može biti u parcijalnim i lokalnim koracima kao što su zatvaranje granica, blokiranje teretnog saobraćaja i podizanje ograda, već u saradnji država, jedinstvenom odgovoru cele Evropske unije i angažmanu celokupne međunarodne zajednice.\nŽelim ovom prilikom da zahvalim gospodinu Guterešu što je prepoznao i javno pozdravio napore koje čini Srbija, kao i na tekućim i planiranim aktivnostima UNHCR-a u mojoj zemlji, u našim zajedničkim naporima da na adekvatan način odgovorimo na izazove u aktuelnoj izbegličkoj krizi.\nMoram da podsetim da Srbija, nažalost, ima velika i bolna iskustva sa izbeglicama i interno raseljenim licima. U Srbiji i danas boravi 44.000 lica u statusu izbeglica iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine, o kojima se brinemo već dve decenije, kao i preko 200.000 interno raseljenih lica, koja su bila primorana da napuste Kosovo i Metohiju posle 1999. godine.\nIskustvo nas uči da ne postoji jednostavno, administrativno rešenje za izbeglički problem. Zbog toga Srbija nije prihvatila preporuku UNHCR-a iz aprila 2014.godine o prestanku statusa izbeglica licima izbeglim iz Hrvatske u periodu od 1992. do 1995. godine. Činjenica da se godinu i po dana nakon objavljivanja preporuke, izbeglice iz Hrvatske i dalje suočavaju sa ozbiljnim preprekama u ostvarivanju stanarskih prava i penzija, po pitanju obnavljanja kuća, povraćaja poljoprivrednog zemljišta, upotrebe pisma, zapošljavanja u državnim institucijama i sl, govori u prilog našem stavu. Dodatno nas zabrinjavaju pojačani incidenti, diskriminacija i govor mržnje prema pripadnicima srpske manjine u Hrvatskoj, uključujući povratnike. To za logičnu posledicu ima da se velika većina izbeglica iz Hrvatske opredeljuje za lokalnu integraciju u Srbiji, jer im povratak, kao vid trajnog rešenja, suštinski i nije na raspolaganju. Očekujemo da drugi šestomesečni izveštaj UNHCR-a koji smo očekivali u maju ove godine, objektivno prikaže situaciju na terenu i da bude dostavljen svim državama članicama Izvršnog komiteta.\nKao predsednik nacionalnog Upravnog odbora Regionalnog stambenog programa želim da ukažem da Srbija kontinuirano, u saradnji sa UNHCR-om i OEBS-om, sprovodi proces izbora korisnika Programa. Ovaj proces, imajući u vidu da je broj raseljenih u Srbiji znatno veći od predviđenog broja korisnika Programa, predstavlja osetljivo pitanje i zahteva pažljivu selekciju. Želeo bih da podsetim da finansiranje Regionalnog stambenog programa nije u potpunosti obezbeđeno i da nam tek predstoji zajedničko prikupljanje nedostajućih sredstava. Očekujemo da u saradnji sa državama partnerima, kao i UNHCR-om, EU, OEBS-om, Razvojnom bankom Saveta Evrope, državama donatorima, učinimo vanredne napore kako bi ovaj Program bio u punoj meri implementiran, bez postavljanja rokova koje države korisnice ne mogu ispuniti. Želeo bih posebno da zahvalim partnerima bez kojih Program ne bi bio moguć, pre svega Evropskoj uniji, Sjedinjenim Američkim Državama, Švajcarskoj, Nemačkoj, Italiji, Norveškoj, Turskoj, Luksemburgu, Slovačkoj i drugim donatorima.\nMoram da podsetim da se, nakon 16-godišnjeg prisustva međunarodne zajednice na Kosovu i Metohiji, u Pokrajinu, od preko 200.000 interno raseljenih lica, vratilo manje od 5%, od čega je tek polovina ostvarila održiv povratak. Podsećam da je prema rezoluciji Saveta bezbednosti 1244 stvaranje uslova za siguran i slobodan povratak raseljenih jedan od glavnih zadataka međunarodnog prisustva na KiM. Prepreke održivom povratku na KiM su, između ostalog, loša bezbednosna i ekonomska situacija; nedostatak efikasne zaštite prava; nemogućnost povratka imovine i korišćenja uništene i uzurpirane imovine; otežan pristup javnim službama, nemogućnost upotrebe maternjeg jezika i sl. Očekujem da zajedničkim naporima, u saradnji sa UNHCR i drugim relevantnim akterima, učinimo više na iznalaženju pravičnih, trajnih rešenja za ovu populaciju.\nDozvolite da se sada obratim u funkciji predsedavajućeg Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju. Najpre želim da obavestim da će sutra u Beču, u kontekstu aktuelne migrantske krize, uzimajući u obzir višedimenzionalni karakter migracija, biti održan zajednički sastanak sva tri komiteta OEBS – Bezbednosnog, Ekonomsko-ekološkog i Komiteta ljudske dimenzije.\nPrinudno raseljavanje je posebno akutno u delovima Mediterana i pogađa kako države učesnice OEBS-a, tako i Partnere za saradnju OEBS-a. Mediteran je region kome OEBS posvećuje posebnu pažnju od potpisivanja Završnog akta iz Helsinkija koji je rano prepoznao da su bezbednost u Evropi i na Mediteranu neraskidivo povezani. Skorašnji događaji jasno pokazuju da ćemo morati da povećamo nivo interakcije. Ovogodišnja Mediteranska konferencija OEBS-a, koja će biti održana 20-21. oktobra u Jordanu, će pravovremeno ponuditi priliku da pojačamo angažovanje, a migracije će biti jedna od glavnih tema dnevnog reda.\nMeđunarodno kretanje ljudi je ključno pitanje koje razmatraju države učesnice još od vremena procesa KEBS-a. Međutim, veličina, sastav i pravac tokova migracija u okviru, iz i prema prostoru OEBS-a su značajno evoluirali na nepredvidljive načine od 1975. godine. OEBS je reagovao na ovu promenu adekvatnim razvojem naših mehanizama. Danas smo veoma aktivni na ključnim frontovima kao što su zaštita žrtava trgovine ljudima uključujući duž ruta migracija, podrška kapacitetima upravljanja granicom država, ali i na planu stvaranja adekvatnih uslova u domaćim društvima promovisanjem tolerancije i nediskriminacije koji su ključna komponenta svake strategije održive integracije.\nU našim unutrašnjim razgovorima o načinima kako da OEBS pruži dodatu vrednost međunarodnom odgovoru na tekuću izbegličku i migracionu krizu, nastojimo da dalje unapredimo saradnju sa UNHCR-om kao bitan element našeg angažmana. U daljem napredovanju možemo se osloniti na dobro uspostavljene i efikasne kanale komunikacije i nastaviti da nadograđujemo naše veoma pozitivno zajedničko operativno iskustvo.


Ankara optužila EU za licemerje - Sputnjik Srbija\n05:29 23 Oktobar 2020\n09:18 07.03.2020 Preuzmite kraći link\n„EU još nije svesna ogromnog bremena i napora, sa kojima se suočava naša zemlja kada je reč o migracijama. Optužba da zemlja sa najvećim brojem izbeglica u svetu koristi problem migracija u političke svrhe je novi dokaz licemernog pristupa, kome smo bili izloženi dugi niz godina“, naglašava se u saopštenju Ministarstva.\nKako se navodi, EU protivreči sopstvenim principima i vrednostima, podržavajući Grčku, koja krši međunarodno pravo i ljudska prava time što sprečava izbeglice da pređe njene granice uprkos Ženevskoj konvenciji iz 1951. godine i zakonu EU.\n„Umesto apela na račun Turske, EU treba da ispuni svoja obećanja iz sporazuma o migracijama sa Turskom od 18. marta 2016. godine“, ističe se.\nMinistri spoljnih poslova država-članica EU su nakon vanrednog sastanka Saveta za spoljna pitanja u Zagrebu apelovali na Tursku da u poptunosti poštuje svoje obaveze u okviru migracionog sporazuma sa EU iz 2016. godine i istakli su da je nedopustivo da se migranti koriste kao instrument političkog pritiska.\nmigrantska kriza, Grčka, Turska, izbeglice, EU, Ankara


Na ovoj trošnoj kući zaradili 400.000 za samo 10 meseci, a razlog je samo jedan - Biznis Telegraf.rs\n24/06/21 | 12:47\nDa su sačekali još malo, zaradili bi dodatno\nTržište nekretnina buja i Srbiji i u svetu, i ako prošetate vašim kvartom videćete razliku i od 200 evra po kvadratu. Ukoliko je vaš stan u popularnijem naselju, ili u onom koje dobija važan projekat neminovno, i njegova cena se uvećava.\nU Beogradu to dokazuju buduće trase metroa, ili blizina reke, ali i sve prisutniji kondominijumi.\nJedna porodica na severozapadu Sidneja na primer, zaradila je gotovo 400.000 dolara tokom samo 10 meseci, uprkos tome što nisu učinili ništa da poboljšaju svoju oronulu kuću.\nProdavci su u avgustu kupili kuću na trošnom bloku od 484 kvadratnih metara za oko 1,32 miliona dolara, a preprodali su je prošle nedelje za 1,71 milion dolara.\nPrvobitni plan porodice bio je da sruši kuću i zameni je modernom zgradom, ali oni su se predomislili i odlučili su da je preprodaju, priča agent za nekretnine.\nBilo je i minimalnih kozmetičkih promena, s tim što je vlasnik pokušao da sanira rupu na krovu i ofarba unutrašnjost, ali malo toga je stvarno preduzeo.\nKako kaže agent, vlasnici su tako u kratkom periodu mogli da se domognu skoro 30 procenata zarade zbog ubrzanog tempa rasta cena u lokalnom području.\nRegija Rajd je jedno od najsnažnijih sidnejskih tržišta 2021. godine, sa srednjom cenom kuće koja je tokom tri meseca skočila skoro 10 procenata. Danas, svako ko pokušava da sagradi novu kuću na bloku mora da potroši oko 750.000 - 800.000 američkih dolara kako bi izgradio nešto slično standardu kao obližnje kuće.\n- Posle renoviranja, mogla bi da ode i za više od 3 miliona dolara - rekao je.\nOvih 5 odlika imaju nekretnine koje se prodaju brzo, lako i za dobru cenu\nU Beogradu, Novom Sadu i još nekim gradovima Srbije već duže vreme "divlja" tržište nekretnina: neprestano se gradi, potražnja jača iz dana u dan, a samim tim skaču i cene.\nO tome najbolje svedoči podatak da je cena po kvadratu u prestonici nadomak 2.000 evra, ali - treba imati u vidu da je to prosek, izračunat na osnovu stanova sa top lokacija gde kvadrat ide do 9.000 evra, i onih koji se nalaze u "zabačenim" i manje atraktivnim kvartovima, gde m2 košta 700 ili 800 evra.\nS druge strane, cene nekretnina u jednom istom kvartu, pa čak i u istoj ulici/zgradi - ne moraju biti iste i fiksne. Ako prvi put kupujete stan, te nemate mnogo iskustva, obratite pažnju na ovih 5 stvari koje bi trebalo da ima stan koji se uvek lako i brzo proda.


Vi ste ovde:Početna»Vesti»Fabrici: Proširenje je ponovo u fokusu EU\nBy Jovan objavljeno\t 26/04/2018 Vesti\nU intervjuu za nedeljnik NIN ambasador Sem Fabrici, šef Delegacije EU u Srbiji rekao je da je u junu moguće otvaranje novih poglavlja u pregovorima Srbije i EU. „Vaša Vlada je priložila brojne dokumente kao dokaz spremnosti za otvaranje još pet poglavlja. Potrebno je da svih 28 zemalja članica EU postigne jednoglasnu saglasnost“, objasnio je Fabrici.\nGovoreći o ovogodišnjem Izveštaju Evropske komisije o Srbiji Fabrici je podsetio da on obuhvata period od oktobra 2016. do februara 2018. Analizom političkih i ekonomskih kriterijuma navodi se da je „napredak postignut u skoro svim sektorima – u nekima, poput ekonomije, i više nego u drugim. Drugo, ukazuje na pitanja u kojima progres tek treba da se učini, ali – najvažnije – ohrabruje Srbiju da učini dodatne neophodne reforme u određenim oblastima. Neke od tih oblasti su pravosuđe, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, kao i sloboda izražavanja“, rekao je ambasador Fabrici.\nPovodom ocena iz Izveštaja da nema napretka po pitanjima slobode izražavanja Fabrici je kazao da je „suštinsko pitanje bolje sredine za izražavanje medija. Tu je pitanje veće transparentnosti vlaništva, zatim i važnost načina na koji se novac raspoređuje u medijima i brojna druga pitanja u vezi sa kojima moramo biti objektivni koliko god je moguće da bi se stvorio ambijent u kome je svakome omogućeno da javno izrazi svoje mišljenje.\nNa pitanje koje se odnosi na stavove dela javnosti da je jedino što zanima EU normalizacija odnosa sa Kosovom, Fabrici je odgovorio: „Ne mislim da Uniju zanima samo to. Naprotiv. U izveštaju se izražava zabrinutost za pravosudni sistem. Kaže se da još uvek postoji mnogo prostora za politički uticaj na sudstvo“ objasnio je ambasador i dodao da je na tragu prethodnog Izveštaja, potrebno menjati Ustav. On je istakao da se Izveštaj bavi pitanjima korupcije, borbe protiv organizovanog kriminala, slobode medija, pranja novca.. „Građani Srbije mogu biti sigurni da EU insistira na koracima koji od Srbije čine zemlju sa više demokratije, više kokurentne ekonomije, zemlju u kojoj se ljudska prava poštuju u potpunosti. Dodao bih i to da su svi dosadašnji grantovi, čija je vrednos samo u proteklih šest godina iznosila 1,5 milijardu evra, namenjeni narodu Srbije. Paradoksalno osećaju o kome me pitate, Kosovu su u ovom Izveštaju EK posvećene nepune dve strane“.\nAmbasador EU je ocenio da je „unutrašnji dijalog o Kosovu koji je pokrenuo predsednik je dobra inicijativa koja, kako je rečeno, služi i tome da se Kosovo u srpskom društvu „demitologizuje“. Očigedno je reč o plodotvornoj debati, ali budući da je to unutrašnji dijalog nije na nama da se mešamo i komentarišemo njegov tok“.\nNa pitanje šta mu je Maja Gojković odgovorila kada joj je izneo zamerke na rad Narodne skupštine Fabrici je rekao da je preneo da jednu od poruka iz Izveštaja „da Skupština ne ispunjava u potpunosti svoju funkciju vršenja nadzora nad izvršnom vlašću“ kao i da se „preporučuje revnosnije izveštavanje skupštine o radu ministara, potom razmatranje periodičnih izveštaja nezavisnih tela. Osim toga, u prethodnom izveštaju je primećen preveliki broj zakona koji su iz Vlade stizali u skupštinu za usvajanje po hitnoj proceduri i sad je taj broj pozitivno smanjen, ali je idalje prevelik. Tek ćemo videti kako će se parlament ophoditi prema tim preporukama“.\nPovodom polemika koje su otvorene unutar EU šta bi trebalo da se dogodi prvo – proširenje ili unutrašnja reforma Fabrici ocenjuje da „ne postoji kontradikcija, nego je reč o paralelnim procesima“. On je podsetio da Strategija za Zapadni Balkan usvojena u februaru pruža verodostvojnu perspektivu proširenju; prošle nedelje Komisija je usvojila paket preporuka da se otvore pregovori sa Albanijom i BJR Makedonijom. „To su veoma snažni signali da je EU odlučna o svom pravcu. Proširenje je ponovo u fokusu EU“, rekao je ambasador Fabrici u intervjuu za nedeljnik NIN.


Sportsko ribolovni klub "Eko Trofej" Beograd - Sportski portal Srbije\nSportsko ribolovni klub "Eko Trofej" Beograd\nSportsko ribolovni klub "Eko Trofej" Beograd PREPORUČENO\nOcena: 4.38 - 8 glasova\n11000 Beograd-Novi Beograd\nDo sada smo organizovali dve “Fider AKADEMIJE” a u planu je još jedna koju ćemo sprovesti do kraja ove godine. Naš klub ima u planu i druge organizovane edukacije koje bi bile usmerene prema svim starosnim kategorijama i u različitim disciplinama (plovak, šaranskiribolov,varalilčarenje).\nU međuvremenu zainteresovani se uvek mogu pridružiti u zajedničkim klupskim aktivnostima (sastanci, treninzi, pripreme, takmičenja) gde se mnogo toga može videti i naučiti.\nTakođe vršimo i tematske edukacije zainteresovanih grupa (na primer u preduzeću, firmi). Svaki član može postati član takmičarske ekipe, pod uslovom da zadovoljava kriterijume koji se postavljaju pred svakog takmičara a to su iskustvo, znanje, disciplina i posedovanje odgovarajuće opreme. Svi potencijani takmičari prolaze trenažne procese a zatim učestvuju na kupovima, pojedinačnim takmičenjima gde rezultatima i zalaganjem stiču svoj status u “prvoj postavi”.\nSportsko ribolovni klub "Eko Trofej" Beograd Prikaz sportskog kluba Sportsko ribolovni klub "Eko Trofej" Beograd u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\nribolov, ribolovni klub, ribolovacki klub, pecanje, eko trofej, sportski ribolov\nBroj pregleda: 5,677\nU kategoriji\tRibolov


EU pohvalila vlasti u BiH i poručila da učine opipljiv napredak u borbi protiv korupcije - Klix.ba\n28.3.2018. u 11:33\nSastankom su kopredsjedavali Michela Matuella, šefica Odjela za Albaniju i Bosnu i Hercegovinu pri Generalnom direktoratu Evropske komisije za politiku susjedstva i pregovore o proširenju u ime EU, te Edin Dilberović, direktor Direkcije za evropske integracije u ime Bosne i Hercegovine.\nNa sastanku je razmatrano stanje u oblastima koje pokrivaju politički kriteriji, s naglaskom na vladavinu prava, reformu javne uprave i osnovna prava; ekonomski kriteriji s posebnim naglaskom na Reformsku agendu i Program ekonomskih reformi i dešavanja u smislu približavanja Bosne i Hercegovine zakonodavstvu Evropske unije u oblastima trgovine, poljoprivrede i ribarstva, industrije, unutrašnjeg tržišta, informacionog društva, povezanosti u oblasti transporta i energetike kao i životne sredine i klimatske akcije.\nDelegacija Evropske unije naglasila je da želi da pomogne BiH da ostvari ambicije u vezi s EU kao što je navedeno u nedavnoj strategiji Komisije o “Kredibilnoj perspektivi proširenja i pojačanim angažmanom EU sa Zapadnim Balkanom” i pozvala Bosnu i Hercegovinu da ostane fokusirana i pokaže jasno opredjeljenje i vođstvo u pogledu reformi usmjerenih ka EU.\nDelegacija EU korupcija


Ćaljaj: Specijalizovana veća u Hagu nikada nisu kontaktirala Kosovsku policiju - Kosovo Online\nĆaljaj: Specijalizovana veća u Hagu nikada nisu kontaktirala Kosovsku policiju\n14. Januar 2022. • 13:23\nBivši direktor Kosovske policije Rašit Ćaljaj rekao je danas, u svedočenju u Specijalnom sudu u Hagu na suđenju bivšim liderima OVL-OVK Hisniju Gucatiju i Nasimu Haradinaju, da Specijalizovana veća u Hagu nikada nisu kontaktirala Kosovsku policiju povodom hapšenja nekoliko zvaničnika na Kosovu, prenosi Reporteri.\nOn je rekao da je, od kada je deo Kosovske policije, postojala stalna saradnja sa međunarodnim misijama koje su pomagale policiju, kao što su Unmik, Euleks i Kfor, a da je ovo prvi put da Kosovska policija nije imala komunikaciju sa Specijalizovanim većima u Hagu.\nĆaljaj je ukazao na to da je na sastanku sa međunarodnim misijama stalno tražio da bude obavešten u slučaju da dođe do bilo kakve operacije ili racije međunarodne misije na Kosovu, ali da se tako nešto nije dogodilo.\n"Imao sam nekoliko sastanaka sa međunarodnim partnerima, uključujući Misiju Euleks. Takođe smo razgovarali o pitanju Specijalizovanih veća ovde u Hagu i tražio sam da u svakom slučaju, ako postoji odluka Specijalizovanih veća, za bilo koju operaciju, raciju, hapšenje na Kosovu, njima treba da se bavi Кosovska policija na osnovu Zakon o policiji Kosova", rekao je Ćaljaj.\nNaveo je da je svojevremeno primio poziv specijalnih snaga samo da mu zahvale na pomoći koju je pružila Kosovska policija prilikom hapšenja Hisnija Gucatija i Nasima Haradinaja 25. septembra 2020. godine.\n"Za to vreme nisam imao nikakav kontakt, niti telefonski razgovor, niti pismenu komunikaciju. Jedina komunikacija je bila da me je neko zvao telefonom dan nakon što je Haradinaj uhapšen. Taj telefonski poziv je bio zahvalnost za pružanje pomoći 25. septembra, kada je Kosovska policija bila angažovana da upravlja masom koja se okupila ispred OVL-OVK", rekao je Ćaljaj.\nKosovo Specijalni sud Hisni Gucati Nasim Haradinaj Kosovska policija Rašit Ćaljaj


Obeležavanje Dana Socijaldemokratske partije Srbije u Kragujevcu\nčetvrtak, 21 februar 2019 13:35\nSocijaldemokratska partija Srbije obeležava Međunarodni dan socijalne pravde, 20. februar, kao dan stranke. Generalna skupština Ujedinjenih nacija proglasila je 20. februar za međunarodni dan socijalne pravde , i tog dana promovišu se napori koji se ulažu na uklanjanju problema siromaštva, isključenosti i nezaposlenosti.\nOtvorene nove stranačke prostorije u Kragujevcu\nponedeljak, 11 februar 2019 09:00\nGradski odbor Srpskog sabora "Zavetnici" u Kragujevcu svečano je otvorio nove stranačke prostorije u zgradi Tržnog Centra "Šumadija" u pešačkoj zoni.\nBiljana Stošić Ilić: Trifunovićev nemoralni verbalni primitivizam\nsreda, 23 januar 2019 20:10\nNa konferenciji za štampu koja je danas održana na temu „Trifunovićev nemoralni verbalni primitivizam”. Biljana Stošić Ilić izjavila je da u kragujevačkom odboru SNS-a nema raskola, a skupštinska većina je stabilna.\nSaopštenje za medije povodom upućenih pretnji smrću ministru spoljnih poslova, Ivici Dačiću\nutorak, 05 februar 2019 09:45\nSocijalistička partija Srbije Kragujevac izdala je saopštenje za medije povodom upućenih pretnji smrću ministru spoljnih poslova Republike Srbije, Ivici Dačiću.\nStarac i dečak\nsubota, 22 decembar 2018 09:46\nNa prvi pogled učinilo bi se da fotografija liči na poznatu sliku italijanskog renesansnog slikara Domenika Girlandaja „starac i dečak“ ali daleko je od toga, niti je pogled starca na fotografiji smiren niti je dečakov pogled ljubopitljiv kao što je to slučaj na pomenutoj slici.\nutorak, 20 novembar 2018 12:52\nKRAGUJEVAC: Da li je porez na imovinu bio veći sad ili pre pet godina (FOTO)\nPredsednik Srbije danas u poseti Kosovu i Metohiji\nStrana 9 od 391


Protiv zamjenika direktora Agencije za istrage i zaštitu (SIPA) Đure Kneževića podignuta je krivična prijava zbog nezakonitog korištenja službenog ovlaštenja.\nUprijavi se navodi kako je Knežević od marta do maja ove godine u više navrata prekoračio službena ovlaštenja tako što je omogućavao Ernadu Musiću, državnom službeniku zaposlenom u Sektoru za planiranje, analitiku i informisanje, da službena vozila koristi u privatne svrhe.\nMusić je, kako se navodi, najmanje 24 puta, po odobrenju zamjenika direktora SIPA, koristio službena vozila za odlazak u Zenicu, gdje je imao prijavljeno prebivalište, iako je bio svjestan da naplaćuje troškove prevoza na relaciji Sarajevo – Zenica i obrnuto.\nNa ovaj način on je sebi pribavio imovinsku korist u za sada neutvrđenom iznosu te je i protiv njega podignuta prijava za krivično djelo posluga u službi.\nNavodi se, takođe, da Musić u putnim nalozima za službeno putovanje nije popunjavao kolone vrijeme dolaska i odlaska (sate i minute), piše Avaz.\nPrijava je dostavljena direktoru SIPA, Tužilaštvu BiH, OSA, Parlamentarnoj komisiji za nadzor rada policijskih struktura, Ambasadi Sjedinjenih Američkih Država i OHR.\nzamjenik direktora SIPA-e


Mijatovićeva o medijima: Situacija u praksi katastrofalna - Sputnjik Srbija\n23:40 13 Maj 2021\nMijatovićeva o medijima: Situacija u praksi katastrofalna\n21:55 03.09.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nVikiliks je bio prekretnica jednog doba, da nije bilo Džulijana Asanža ne bi bilo ni ljudi poput Edvarda Snoudena, a novinari su i danas, u demokratskim društvima, izloženi pritiscima, posebno kada se bave istraživačkim novinarstvom, rečeno je na prvoj međunarodnoj konferenciji o medijskim slobodama.\nStudio B — Radiju TDI, Tanjug — Kuriru?\nTrenutna situacija u svim zemljama Zapadnog Balkana, kad je reč o medijima, zabrinjavajuća je i nimalo ružičasta — od ekonomske situacije, manjka solidarnosti, do pretnji novinarima, a iako se priča o medijskim zakonima nikako da se nešto promeni, rekla je predstavnica OEBS-a za slobodu medija Dunja Mijatović. Na konferenciji o medijskim slobodama, gde se putem video-linka uključila u panel o granicama medijskih sloboda, Mijatovićeva je istakla da država mora da obezbedi institucije koje će da štite građane, novinare i medije.\n„Kažemo da smo na putu ka Evropskoj uniji. Na nedavno organizovanom samitu u Beču, bilo je preporuka EU šta treba da se uradi. Čini mi se da su vlade, uključujući međunarodne organizacije, veoma usredsređene i spremne da usvajaju nove rezolucije, nove deklaracije. Oni govore da smo za slobodu izražavanja i bezbednost novinara, ali u praksi — situacija je katastrofalna i ništa od tih dokumenata se ne sprovodi“, istakla je Mijatovićeva.\nDirektorka Instituta za medijsku različitost Milica Pešić rekla je da istraživanja pokazuju da je pritisak na organizacije koje se bave ljudskim pravima (a pravo na slobodu govora je jedno od njih) toliko veliki da je, recimo, u Indiji 13.000 takvih organizacija izgubilo licencu. Direktor Etičke novinarske mreže iz Londona Ejdan Vajt naveo je problem netransparentnog vlasništva medijskih kuća, korupcije u novinarstvu, ali je pre svega istakao da etičko novinarstvo podrazumeva odgovornost da javnost bude obaveštena.\nPortparol Vikiliksa i Džulijana Asanža Kristin Hrafnson rekao je da je Vikiliks objavljivanjem dokumenata, ali i diplomatskih depeša, promenio percepciju mnogih događaja, poput ratova u Iraku i Avganistanu. „Verujem da je Vikiliks napravio preokret i da su zahvaljujući tome došli ljudi poput Edvarda Snoudena“, rekao je Hrafnson.\n„Vikiliks je imao ogroman uticaj. Možda nije mnogo promenio vlast, ali sada znamo više o korupcijskoj praksi i tajnim načinima koji se koriste. Generalno gledano, 2010. je apsolutna vododelnica — to je godina u kojoj smo preko Vikiliksa dobili pristup informacijama o veoma važnim temama“, kazao je Hrafnson.\nObjavljivanjem raznih dokumenata Vikiliks je otkrio i sa kakvim se opasnostima suočavaju novinari u nekim demokratskim zemljama poput Britanije gde im zabranjuju da iznose neke informacije, upozorio je portparol Vikiliksa i dodao da je bio zaprepašćen da se u takvim bastionima demokratije to toleriše. Prema njegovim rečima, svedoci smo i napada na uzbunjivače, ali i slučajeva da se recimo novinarima „Njujork tajmsa“ preti tužbom kada objavljuju informacije uzbunjivača. On je takođe naveo da Asanž nije očekivao da će zbog objavljivanja dokumenata posredstvom Vikiliksa postati „državni neprijatelj broj jedan“, podsetivši da je Asanž već pet godina u azilu u ekvadorskoj ambasadi u Londonu.\nNa panelu posvećenom izazovima istraživačkog novinarstva o svojim iskustvima su govorili i strani i domaći novinari koji su bili izloženi pretnjama, pa i fizičkim napadima. Jedan od njih je i izvršni direktor Centra za vladavinu prava Ivan Ninić, kog su nepoznate osobe nedavno pretukle.\nNinić je napad doveo u vezu sa činjenicom da je poslednjih šest meseci prikupljao podatke u cilju pokretanja sajta koji bi se bavio javnim nabavkama. Učesnici panela su istakli da su onlajn bezbednost i fizička bezbednost novinara najveći problemi istraživačkog novinarstva.\nNa konferenciji je govorio i američki novinar Majkl Montgomeri, koji je otkrio „žutu kuću“. On je rekao da porodice nestalih i ubijenih na KiM žele da znaju šta se desilo sa njihovim bližnjima. Države bi trebalo da se pozabavim svim zločinima i trgovinom organima na Kosovu, smatra Montgomeri. On je dodao da je razočaran neuspehom Haškog tribunala da istraži ove zločine. Govoreći o izveštaju bivšeg izvestioca Saveta Evrope Dika Martija, on je rekao da je Marti povezao Hašima Tačija sa tim zločinima i da je gradio slučaj kao udruženi kriminalni poduhvat.\n„Nisam tužilac, ali mislim da te izveštaje treba istražiti“, rekao je Montgomeri i dodao: „Ne znamo da li će biti podignute optužnice za te zločine. Postoje zapečaćene optuženice i slutim da će iduće godine barem protiv nekih visokih kosovskih zvaničnika biti podignute. To je barem ono što se čuje“.\nNa panelu na temu nezavisnih tela i slobode štampe govorili su poverenik za zaštitu informacija od javnog značaja i podataka o ličnosti Rodoljub Šabić i zaštitnik građana Saša Janković, koji su se saglasili da je za slobodu informisanja neophodno da država osigura bezbednost novinara.\n„Sloboda medija je uslov za ostvarivanje svih drugih prava i sloboda“, ocenio je Janković i dodao obaveza države nije samo da ne cenzuriše, već i da aktivno stvara uslove za slobodu medija. Šabić je rekao da među novinarima u Srbiji postoji autocenzura, ali da, s druge strane, država mora na pravi način da reaguje na napade na novinare.\nmediji, Dunja Mijatović, Srbija


Homepage › Naše aktivnosti › Posvećeni partnerima u farmaceutskoj industriji › Marketing i prodaja\nNaše djelovanje obuhvata i razvoj i izgradnju poslovanja naših partnera. Kompanija PHOENIX pruža usluge marketinškog i prodajnog zastupanja farmaceutskim kompanijama i proizvođačima u skladu sa njihovim potrebama na profesionalan, usklađen i stručan način.\nU našem timu rade menadžeri orijentisani na rezultate, koji imaju značajno radno iskustvo i poznaju zdravstveno okruženje naše zemlje. Timski orijentisan pristup poslovanju sa postojećim internim timovima dokaz je sposobnosti rasta prodaje iz godine u godinu i brzog i efikasnog reagovanja na bilo koji marketinški izazov.\nSa iskustvom u marketingu i sveobuhvatnom uslugom, poslujemo kroz robustan okvir usklađenosti koji je zasnovan na relevantnim zakonima i propisima. Postojeći standardi i politike grupe PHOENIX savršeno su usklađeni sa zahtjevima i procedurama naših partnera.\nIntegrisano rješenje za ispunjenje očekivanja od 360° i uspostavljena profesionalna veza sa zdravstvenim stručnjacima su ključni uspješni pokretači i razlog zašto naši partneri ostaju sa nama godinama.\nCjelokupno upravljanje odnosima s klijentima je važan alat koji omogućava bolje upravljanje interakcijama sa zdravstvenim profesionalcima, analizu prodajnih i medicinskih učinaka, sprovođenje digitalnih kampanja, organizovanje digitalnih promocija i onlajn događaja (okrugli stolovi, vebinari, paneli).