Dumanović (Oslobodjenje): Vučić duguje odgovore o ubistvu Olivera Ivanovića\nBeta 30. juna 2021. 11:50\nFunkcioner pokreta Oslobodjenje i bivši pripadnik Uprave kriminalističke policije Milan Dumanović izjavio je danas da predsednik Srbije Aleksandar Vučić „javnosti duguje mnoge odgovore o ubistvu (kosovskog političara) Olivera Ivanovića“, saopšteno je iz tog pokreta.\nDumanović je, povodom toga što je nevenčana supruga Olivera Ivanovića Milena Popović, koja je poslanica Srpske napredne stranke, napustila raspravu o Kosovu i Metohiji u Sklupštini Srbije, uz obrazloženje „da ne želi da sedi u istoj prostoriji sa (potpredsednikom Srpske liste) Milanom Radoičićem“, rekao da je „u ovakvim situacijama policija dužna da je ispita jer postoji osnovana sumnja da ima saznanja o umešanosti Radoičića“ u ubistvo Ivanovića.\nDumanović je podsetio da je Vučić prvo tvrdio da ne zna ni kako Radoičić izgleda, da bi zatim početkom ove godine „okrenuo ćurak“ i počeo javno da ga brani i da tvrdi kako taj funkcioner Srpske liste nije umešan u ubistvo Ivanovića.\n„Oliver Ivanović je ubijen pre tri i po godine i mi danas vidimo da ta istraga stoji u mestu, verovatno je politički zaustavljena. Vučić se nada da će narod zaboraviti na to“, istakao je Dumanović.\nOn je dodao da se radi o „psihološkom triku koji predsednik SNS (Aleksandar Vučić) često koristi kada se radi o Kosovu i Metohiji“, podsećajući da je isto tako izbegavao odgovore na pitanja pokreta Oslobodjenje o predaji energetskog sistema na severu Kosova, kao i o sadržaju 48 sporazuma potpisanih izmedju Beograda i Prištine.\nIz pokreta Oslobodjenje zahtevaju da se javnost što pre obavesti o statusu istrage ubistva Ivanovića, i podsećaju i da su „u martu 2021. javnosti predočili aferu u kojoj su iz Beograda u Prištinu poslati dosijei o zločinima Oslobodilačke vojske Kosova, u zamenu za ukidanje optužnice Radoičiću“, kao i da „ovi navodi do danas nisu demantovani“ od strane vlasti.


U cilju podizanja svijesti o kulturi sjećanja, Fond Memorijala KS i BIRN potpisali Memorandum o partnerstvu – TVSA.BA\nPonedjeljak, 4 Jula, 2022 1:51\nNaslovna/Vijesti/Sarajevo/U cilju podizanja svijesti o kulturi sjećanja, Fond Memorijala KS i BIRN potpisali Memorandum o partnerstvu\nJavna ustanova “Fond Memorijala Kantona Sarajevo” i Udruženje “Balkanska istraživačka mreža” – BIRN potpisali su Memorandum o partnerstvu kojim definišu razvoj saradnje s ciljem podizanja svijesti o kulturi sjećanja i njene institucionalizacije.\nU sklopu partnerstva, BIRN BiH će bez ikakve naknade Fondu Memorijala ustupiti sav sadržaj databaze sudski utvrđenih činjenica, a koja će biti razvijena u okviru projekta pod nazivom “Uspostavljanje interaktivne edukativne databaze o ratu u Bosni i Hercegovini” finansiranog od strane United Nations Democracy Fund (UNDEF).\nU okviru ovog projekta bit će izvučene sve sudski utvrđene činjenice iz pravosnažno okončanih predmeta pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju za 10 regija i to: Sarajevo i okolina, istočna Hercegovina, zenička regija, srednja Bosna, dobojsko-posavska regija, istočna Bosna, Srebrenica, hercegovačka regija, Krajina i bijeljinsko-zvornička regija. Svaka od regija ima i prateći kratki video dokumentarac sa ličnim svjedočenjima preživjelih koji će se također ustupiti Fondu Memorijala, uz kompletan sadržaj video serijala “44 – Mjeseci opsade” koji sadrži video svjedočanstva preživjelih opsade Sarajeva.\n“Ponosni smo što se Fond Memorijala prepoznaje kao relevantan partner kada su u pitanju saradnje u kojima nam se povjeravaju vrijedni naučno-istraživački projekti. Imamo kapacitet i načine da sve materijale adekvatno prezentujemo široj javnosti, a posebno mlađim generacijama kroz prilagođene edukacije koje organizujemo. Zahvalan sam BIRN-u na ustupljenim materijalima koji će obogatiti naš arhivski fundus i siguran sam da ćemo sav sadržaj na najbolji način koristiti u budućnosti,” poručio je direktor Fonda Ahmed Kulanić.\nSklapajući ovo partnerstvo Fond Memorijala KS će u svrhu saradnje koristiti multimedijalne sadržaje i iste javno prikazivati u okviru svojih aktivnosti i programa, javno će ih koristiti i prezentovati grupama učenika osnovnih i srednjih škola, kao i ostalim posjetiocima objekata kojima upravlja.\nInače, ovo partnerstvo je sklopljeno na neodređeno vrijeme.


Vesti online / Vesti / Svet / Tenzije oko Arktika rastu iz dana u dan, Amerika kasni\nArktički region mogao bi da se pretvori u zonu "vojne napetosti i konkurencije" zbog pogoršanja odnosa Vašingtona i Moskve, navodi se u izveštaju istraživačkog centra Kongresa SAD. U dokumentu je izražena zabrinutost zbog jačanja pozicije Rusije na Arktiku, piše Sputnjik.\nPentagon vidi "velike mogućnosti za američku flotu"\nAutori govore o potrebi širenja prisustva američkih Oružanih snaga radi "zaštite interesa u regionu". Konkretno, Pentagon namerava da narednih godina poveća broj vojnika koji su obučeni u arktičkim uslovima.\nRanije je NATO priznao da zemlje-članice Alijanse zaostaju za Rusijom na Arktiku. Međutim, eksperti sumnjaju da će SAD moći da se takmiče sa Rusijom u ovoj oblasti.\n"Nastavak napetosti u odnosima sa Rusijom posle prisajedinjenja Krima, marta 2014. godine, i značajan rast ruskog vojnog potencijala i operacija na Arktiku poslednjih godina zabrinjavaju posmatrače da će region ponovo postati platforma za vojnu napetost i konkurenciju, a izaziva i brigu da li SAD imaju dovoljno vojnih resursa da zaštite svoje interese u regionu" navodi se u izveštaju.\nU dokumentu se dodaje da Arktik, zbog ubrzanog otapanja leda u regionu, postaje sve značajniji za Pentagon, jer to "otvara velike mogućnosti za američku flotu". Sad na Arktiku SAD uglavnom koriste podmornice zbog gustog ledenog pokrivača, a zbog otapanja bi bilo omogućeno i korišćenje površinskih brodova, uključujući i onih za prebacivanje vojske.\n"Arktički region ponovo privlači pažnju američkih Oružanih snaga (i američkih specijalnih službi). Ovo je posebno važno za mornaricu i obalsku stražu, za koje smanjenje arktičkog ledenog pokrivača otvara potencijalna nova područja za rad površinskih brodova. Ratno vazduhoplovstvo, kopnena vojska i morska pešadija SAD takođe počinju da posvećuju više pažnje operacijama na Arktiku", navode američki analitičari.\n"SAD kaskaju za Rusijom 10 godina"\nAutori dokumenta ukazuju i da je taj region ranije bio "arena vojnog rivalstva" između Sovjetskog saveza i SAD, gde su države razmeštale nuklearne podmornice i avijaciju, ali da je raspadom SSSR Arktik za Pentagon izgubio nekadašnji značaj. Međutim, posle "povratka Rusije" u region, Vašington je rešio da tamo ojača svoje pozicije.\nMeđutim, ruski eksperti smatraju da su SAD već zakasnile sa jačanjem svog prisustva na Arktiku, a "za Rusijom kaskaju desetak godina". Prema njihovim rečima, Pentagon će stvoriti specijalne snage, ulagaće veliki novac u svoju ledolomačku flotu i vojne jedinice, ali teško da će moći da stigne Rusiju koja "apsolutno dominira" tim regionom.\nDirektor Instituta za savremeni državni razvoj Dmitrij Solonikov smatra da je taj region već središte ozbiljne konfrotacije, a da će ti procesi samo rasti.\n- SAD su već objavile da su ozbiljno zainteresovane za Severni morski put. Oni govore da on ne treba isključivo da pripada Rusiji, a da koridor treba da bude otvoren za čitavu međunarodnu zajednicu. Ako čitamo između redova, to znači da treba da bude pod kontrolom SAD. Postoji i Kina, koja takođe pokazuje interesovanje za arktički region i pokušava da bude deo toga. Tenzije o Arktiku rastu svakog dana pred našim očima. U tom smislu, rusko prisustvo na Arktiku, u potpunosti je opravdano. Rusija mora da brani svoje interese - rekao je Solonikov za Sputnjik.\nEksperti naglašavaju da je Arktik interesantan, pre svega zbog svojih prirodnih resursa i mogućnosti transporta robe preko Severnog morskog puta. Prema raznim procenama, u regionu je koncentrisano oko 25 odsto svetskih rezervi ugljovodonika.\nAnalitičari navode da arktički epikontinentalni pojas ima ogromne rezerve prirodnih resursa, a da su prirodna bogatstva, posebno ugljovodonika, danas najvažniji faktor rata, koje SAD raspiruju širom sveta. Zbog toga je, kako ističu, kontrola nad tim prirodnim resursima ključna.\nSVET Amerikanci spremni: Vreme je za teške razgovore sa Rusijom\nSVET Rusija uzvraća udarac: Suspenzija memoranduma o sprečavanju incidenata\nSVET "Rusija i Kina ugrožavaju svetski poredak"


Fejsbuk počinje da obaveštava korisnike čiji su podaci možda kompromitovani\nBeta 6. aprila 2018. 23:15\nKompanija Fejsbuk je saopštila da će u ponedeljak početi da obaveštava korisnike čiji su podaci možda kompromitovani u nedavnom skandalu s kršenjem privatnosti od firme Kembridž analitika.\nSvih 2,2 milijarde korisnika Fejsbuka dobiće obaveštenje pod nazivom „Zaštita vaših informacija“ putem kojeg će moći da vide koje aplikacije koriste i koju vrstu informacija su odabrali da podele s tim aplikacijama. Ako žele, mogu pojedinačno da obrišu te aplikacije ili da potpuno blokiraju pristup treće strane svojim aplikacijama.\nTakodje, 87 miliona korisnika čiji su podaci možda dospeli do Kembridž analitike dobiće detaljniju poruku o tome. Fejsbuk navodi da je većina pogodjenih korisnika u SAD, više od 70 miliona, ali ih po milion ima i u Velikoj Britaniji, Indoneziji i na Filipinima.\nFejsbuk je još u fazi kontrole štete posle optužbi da je britanska kompanija Kembridž analitika koristila lične podatke miliona korisnika, nepošteno prikupljene putem Fejsbuka, da bi pomogla Donaldu Trampu da pobedi na predsedničkim izborima u SAD 2016. godine.\nFejsbuk aplikacija nazvana „Ovo je tvoj digitalni život“ bila je kviz o ličnosti koji je stvorio naučni istraživač Aleksander Kogan, a na pitanja u kvizu odgovorilo je 270.000 ljudi.\nAplikacija medjutim nije prikupljala podatke samo od učesnika tog kviza već, zahvaljujući slabim ograničenjima na Fejsbuku, i podatke od njihovih prijatelja, uključujući detalje koje oni nisu nameravali da dele javno.\nFejsbuk je u medjuvremenu ograničio količinu podataka kojima aplikacije mogu da pristupe, ali za ovaj slučaj to je bilo prekasno.\nOsnivač i direktor Fejsbuka Mark Zakerberg rekao je da se do broja od 87 miliona korisnika došlo računanjem maksimalnog broja prijatelja koje su korisnici – učesnici kviza mogli da imaju u vreme dok je Koganova aplikacija prikupljala podatke. Fejsbuk nije u stanju da utvrdi tačan broj ljudi koji su možda bili pogodjeni na taj način.


Građani koji zbog dugova budu tuženi, mogu da izbegnu parnicu i sudske troškove, evo i kako - Infobrif\nGrađani koji zbog dugova budu tuženi, mogu da izbegnu parnicu i sudske troškove, evo i kako\nObjavljeno 11.05.2019. u 11:36\nJavno komunalno preduzeće “Naissus“ Niš je sa Višim i Osnovnim sudom potpisalo protokol o saradnji u primeni posredovanja kao alternativnog načina rešavanja sporova. Građani koji zbog dugovanja budu tuženi, medijacijom će izbeći parnični postupak i visoke sudske troškove, pišu niskevesti.rs.\nKako JKP “Naissus“ Niš ima veliki broj predmeta pred sudovima, radi naplate svojih dospelih potraživanja, kao i veliki broj potraživanja koja dospevaju i koja će svakako biti predmet budućih utuženja, ovo je dobar način i postoji obostrani interes za rešavanje ovih sporova van ročišta, kako bi se izbegli nepotrebni troškovi parničnog postupka.\n„Za razliku od uloge sudije koji treba da presudi, uloga medijatora je da pomogne stranama da pregovaraju i da kroz pregovore dođu do sporazumnog rešenja, on nije taj koji nudi rešenje, put do rešenja treba da pronađu same stranke“, ističu u ovom preduzeću.\nTakođe, usled velike opterećenosti sudova, redovni sudski postupci mogu trajati godinama. Imajući u vidu da je postupak posredovanja veoma brz i hitan postupak, koji u smislu odredbe čl. 15 Zakona o posredovanju u rešavanju sporova, se sprovodi bez odlaganja, u najkraćem mogućem vremenu, potpisnici protokola imaju interesa da sporovi u kojima JKP“Naissus“ Niš, utužuje korisnike usluga, budu okončani u najkraćem roku.\nNakon posredovanja, kada postupak bude okončan zaključenjem sporazuma o rešavanju spora posredovanjem, nakon zaključenja istog, obe strane mogu pristupiti zaključenju Ugovora o otplati duga na rate, koji će formulisati poverilac i istim definisati način i dinamiku isplate dugovanja, a u skladu sa već postignutim sporazumom, saopštilo je JKP Naissus Niš.\nOdbrojavanje je počelo: Za četiri dana kroz Grdelicu, evo kako sada izgleda (FOTO)


Neuspeh Euleksa i dometi evropske spoljne politike - 17.04.2015, Sputnik Srbija\nIzveštaj o navodima za korupciju u Euleksu ponovo je doveo u centar pažnje pitanje najduže i najskuplje evropske misije. 17.04.2015, Sputnik Srbija\n07:05 17.04.2015 (Osveženo: 14:46 30.08.2021)\nIzveštaj o navodima za korupciju u Euleksu ponovo je doveo u centar pažnje pitanje najduže i najskuplje evropske misije.\nProfesor prava Žan Pol Žake istraživao je tokom četiri meseca optužbe britanske tužiteljke Marije Bamije da je Euleks prikrivao korupciju u svojim redovima. Francuski ekspert se nije bavio konkretnim slučajevima, već načinom na koji se misija odnosila prema navodima Bamijeove, koja je optužila svoje šefove da nisu pokrenuli istragu na osnovu njenog izveštaja u kome je iznela osnovane sumnje o podmićivanju sudija Euleksa.\nNezavisni stručnjak Mogerinijeve\nŽake zaključuje da se Euleks nije ogrešio o britansku tužiteljku i da nije bilo zataškavanja, iako konstatuje da je njen izveštaj iz 2012. nestao, a da je unutrašnja istraga pokrenuta tek godinu dana kasnije, na osnovu obaveštajnih informacija.\n© AP Photo / VISAR KRYEZIUBritanska tužiteljka Marija Bamije\nBritanska tužiteljka Marija Bamije\nPod istragom koja je u toku je italijanski sudija Frančesko Florit, koji je osumnjičen da je primao mito kako bi oslobodio optužene za krivična dela ubistva.\nŽake nije utvrđivao da li je bilo podmićivanja ili nije, već kako funkcioniše evropska misija. Iako je oslobađa optužbi da je zataškavala navode o korupciji u svojim redovima, ekspert koga je imenovala Federika Mogerini, šef biroa za spoljne akcije EU, zaključuje da Euleks nema razloga da postoji ukoliko se ne reformiše.\nOvaj stručnjak za međunarodno pravo se teško može nazvati „nezavisnim ekspertom“.\nOd 1992. do 2008. godine bio je direktor pravne službe Saveta Evropske unije, institucije koja je odredila Euleksov mandat. Taj mandat je podrazumevao da se učvrsti „vladavina prava“ na Kosovu nakon proglašenja nezavisnosti, uprkos tome što ovaj potez lidera kosovskih Albanaca nisu priznale sve evropske države.\nU nadležnosti Euleksa je policija, pravosudni sistem i kontrola granica. Kosovo je za EU već osmu godinu laboratorija evropske spoljne i odbrambene politike. Sa godišnjim budžetom od 111 miliona evra i oko 1.600 službenika, Euleks je najveća evropska misija u svetu.\nŽake nalazi da je razlog za njeno loše funkcionisanje nizak nivo profesionalnosti službenika i loša organizacija.\nOn se, međutim, ne bavi suštinskim problemima funkcionisanja evropske misije na Kosovu, kao što je imunitet koji uživaju njeni predstavnici i njihova povezanost sa kosovskom političkom elitom, zbog čega pred sudom nije odgovarala nijedna „krupna riba“ na Kosovu.\n„Kako da pokrećemo istrage protiv ‘velikih riba’ kada naši šefovi idu sa njima na večeru“, rekla je Bamijeova po izbijanju skandala.\nŠta je Euleks dosad uradio\nMandat Euleksa je, kao pre toga u slučaju Unmika, podrazumevao da njeni službenici imaju diplomatski imunitet, odnosno da nikome ne polažu račune za ono što rade. Države koje šalju svoje predstavnike u međunarodne misije ne žele da se njihovi državljani nađu pred sudom.\nImunitet i ogromne privilegije koje uživaju — pet do šest puta veća plata nego u zemljama iz kojih dolaze, džipovi kojima jure razrovanim kosovskim ulicama i putevima — najviše liče na kolonijalni sistem.\nAli to nije jedini uzrok nemarnosti i nekompetentnosti koje uočava i Žake. Glavni razlog za to što Euleks ne funkcioniše je odluka, koja nikada nije dovedena u pitanje, da se podrži politička elita iz redova Oslobodilačke vojske Kosova, „velike ribe“ poput Tačija, Ljimaja, Haradinaja, Čekua.\nNa Kosovu ih niko nije dirao ni kada su osumnjičeni za ratne zločine i brojne afere privrednog kriminala u kojima je nestajao novac koji se iz međunarodnih fondova slivao za obnovu Kosova.\nŽake piše da je „korupcija sveprisutna“ na Kosovu i da „vlada uverenje da je pravosudni sistem potpuno korumpiran“. To znači da je Kosovo u haosu i da Euleks nije ništa uradio da se situacija popravi.\nOve tvrdnje ne dovode samo u pitanje ogromne investicije EU u misiju na Kosovu — više od milijardu evra od njenog osnivanja — već i domete evropske spoljne politike.


Petković: Vučić će u Briselu insistirati na formiranju ZSO - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković: Vučić će u Briselu insistirati na formiranju ZSO\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić će u Briselu pre svega insistirati na formiranju Zajednice srpskih opština (ZSO) zato što je to ''duša'' Briselskog sporazuma i temelј oko koga je razvijen dijalog i ostali potpisani sporazumi, izjavio je direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković uoči nastavka dijaloga Beograda i Prištine na visokom političkom nivou.\n''Bez formiranja ZSO, bez kolektivnih prava koje treba da dobiju Srbi na KiM ne možemo da govorimo o bilo kakvoj normalizaciji odnosa'', rekao je Petković novinarima u Beogradu gde je na Orlovačkom groblјu prisustvovao parastosu ubijenim i otetim Srbima u Orahovcu na KiM pre 23 godine.\nPetković, koji će u ponedelјak biti u Briselu kao član delegacije Beograda, podsetio je da više od 3.000 dana Priština odbija da formira ZSO i ispuni obaveze iz sporazuma koji je potpisala 2013.godine naglasivšu i da Evropska unija snosi odgovornost za to što ZSO nije forimirana.\nPetković je rekao da će delegacija Beograda, predvođena predsednikom Vučićem, u Briselu insistirati i na drugim važnim pitanjima, uklјučujući i pitanje nestalih ističući da je važno da to pitanje konačno bude rešeno.\n''Predstavnik Prištine tokom prethodne runde dijaloga rekao:pa gde ćemo mi da kopamo, pa da se posle ispostavi da su Albanci činili zločine'', rekao je Petković.\nKako kaže, Priština ima nameru da prikrije zločine prema srpskom narodu na KiM, ali da to ne čcini samo prištinska strana, nego i oni koji je podržavaju i ne dozvolјavaju da se ''ukalјa'' ideja o, dodaje Petković, navodnoj uspešnoj priči tzv.Kosova.\n''Ne sporimo da je zločina bilo i na jednoj i na drugoj strani, ali to što se ističu samo jedne žrtve i da se prave razlike, da imamo žrtve prvog i drugog reda jasno govori o pravoj nameri onih koji bi da sakriju sve zločine koji su se desili nad Srbima na KiM'', naveo je Petković.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković izjavio je danas da to što je predsedniku Komisije za nestala lica Vlade Srbije, Velјku Odaloviću, jutros zabranjeno da uđe na KiM potvrđuje da Priština ne želi da se iskreno posveti pitanju nestalih.\nPetković je poručio premijeru prištinskih institucija Alјbinu Kurtiju, koji je na prethodnoj rundi dijaloga Odalovića nazvao ''Gebelsom i Geringom'', da se ''grdno vara'' ako misli da će zabranjivanjem Odaloviću da uđe na KiM da ''kadrira'' u Vladi Srbije.\n''Srbiju danas vodi predsednik Aleksandar Vučić, Srbija je suverena država i samostalno donosi odluke. Jedino ćemo mi odlučivati ko će biti na kojoj poziciji'', rekao je Petković novinarima u Beogradu, gde je prisustvovao parastosu ubijenim i otetim Srbima u Orahovcu pre 23 godine.\nNaveo je da su Srbi mnogo postradali na KiM i da će delegacija Beograda sutra u Briselu insistirati na temi nestalih i da je beogradska strana ta koja insistira na tome da se pronađu svi nestali, dok, kako kaže, prištinska strana to čini samo ''za medije''.\n''Da je Prištini zaista stalo do pronalaska svih nestalih, otkopali bi još devet lokacija koje Beograd traži da se istraže, a nijedna nije istražena'', rekao je Petković.


Gitarijada Vojvodine u Kisaču – razvoj multikulturalnosti i tolerancije - Umnjak\nGitarijada Vojvodine - Kisač Gitarijada Vojvodine - Kisač\nU jednom malom vojvođanskom mestu od 29. juna do 1. jula održaće se jedna velika manifestacija. U istom duhu i sa istim ciljem nastavlja se ono što je započeto još 1974, kada je održana prva zvanična gitarijada Vojvodine u Kisaču. Cilj pokretanja ove manifestacije ostao je nepromenjen, kao i vrednosti koje se njime promovišu. On podrazumeva najpre stvaranje novog kulturnog sadržaja na teritoriji grada Novog Sada u Kisaču, sadržaja koji će doprineti razvoju multikulturalnosti i tolerancije, koji će promovisati rok muziku i kulturu i afirmisati mlade rok bendove.\nGitarijada Vojvodine – Kisač ove godine održava se 29, 30. juna i 1. jula, na stadionu FK Tatra. I ove, kao i prethodnih godina, u Kisaču se sprema bogat program. Pored takmičarskog dela, u kojem će priliku da se prikažu široj publici imati neafirmisani demo bendovi, biće i revijalnog dela sa propratnim sadržajima.\nUpravo takmičenje demo bendova čini suštinu festivala, a ono što je novina u samoj organizaciji, u ovoj četvrtoj godini zaredom, jeste uvođenje trećeg dana festivala, koji će biti posvećen promociji multikulturalnosti, odnosno nastupima rok bendova iz Vojvodine, kako se navodi iz organizacionog tima gitarijade.\nPoktrovitelj festivala kao i prethodnih godina je Grad Novi Sad, a podršku je pružio i Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama.\nViše informacija na Gitarijada Vojvodine - Kisač\nŽižek: Levica ne može samu sebe da dovede u red


Mišljenja na propise i strategije\nGrafički prikaz ciklusa regulatorne reforme.\nCiklus regulatorne reforme\nStrategija regulatorne reforme i unapređenja sistema upravljanja javnim politikama\nProjekat uspostavljanja jedinstvenog javnog registra administrativnih postupaka i ostalih uslova poslovanja (u daljem tekstu: Registar) predstavlja jednu od prioritetnih aktivnosti u oblasti regulatorne reforme u narednom četvorogodišnjem periodu. Osnovni ciljevi ovog projekta su smanjenje administrativnih troškova za između 15% – 20% do 2020. godine (odnosno smanjenje sa 3,46% BDP na 3% BDP), unapređenje transparentnosti i predvidljivosti poslovnog okruženja i pojednostavljenje administrativnih postupaka, kao i unapređenje kvaliteta usluga javne uprave. Projekat predstavlja suštinu regulatorne reforme u narednom četvorogodišnjem periodu i podrazumeva maksimalnu uključenost svih organa državne uprave i javnih preduzeća, koji u svojoj nadležnosti imaju postupke kroz koje privreda ostvaruje neko pravo ili ispunjava obavezu.\nDa bi se ovaj projekat realizovao i uspostavila čvrsta koordinacija svih organa i organizacija državne uprave, kao i njihova maksimalna posvećenost u procesu popisa i optimizacije administrativnih postupaka i drugih uslova poslovanja, Vlada je na sednici održanoj 29. decembra 2016. godine usvojila Zaključak 05 Broj: 021-12698/2016, kojim je uspostavila mehanizam koordinacije u koji je uključeno 125 javnih organa, organizacija, javnih preduzeća i drugih nosilaca javnih ovlašćenja. Celokupnim postupkom koordinišu Republički sekretarijat za javne politike i Generalni sekretarijat Vlade.\nIstim zaključkom usvojeni su i Operativni plan aktivnosti za uspostavljanje jedinstvenog javnog registra administrativnih postupaka i ostalih uslova poslovanja, Uputstvo za sprovođenje popisa administrativnih postupaka i Obrazac za popis administrativnih postupaka koji se odnose na poslovanje.\nUspostavljanje veb portala za privredu (u poslednjem kvartalu 2018. godine), administrativni postupci i ostali uslovi za poslovanje (svi potrebni podaci, formulari i ostale informacije neophodne za sprovođenje konkretnog postupka) bi se učinili dostupnim na jednom mestu. Time će se omogućiti privredi da ostvari značajne uštede vremena i novca u vezi popunjavanja i podnošenja brojnih zahteva. S druge strane, ovo bi omogućilo bližu saradnju između privrede i javne uprave u pojednostavljenju administrativnih postupaka i smanjenju troškova na strani javnog sektora.\nProjekat je određen kao prioritet brojnim strateškim dokumentima: Programom ekonomskih reformi (ERP) za period 2016-2018; Strategijom za regulatornu reformu i unapređenje sistema upravljanja javnim politikama za period 2016-2020; Strategijom za podršku razvoju malih i srednjih preduzeća, preduzetništva i konkurentnosti za period 2015-2020; Nacionalni program za suzbijanje sive ekonomije i Planom prioritetnih aktivnosti za smanjenje administrativnog tereta u republici Srbiji za period 2016-2018, i u bliskoj je vezi sa Reformom javne uprave i unapređenjem sistema e-Uprave i e-Biznisa.\nRealizacija ovog projekta biće sprovedena u tri faze. U toku prve faze, izvršiće se popis svih administrativnih postupaka i pripremiti pravni okvir za uspostavljanje predmetnog registra, a za koordinaciju svih aktivnosti će biti zadužen Republički sekretarijat za javne politike (u daljem tekstu: RSJP). Tokom druge faze biće izvršena analiza i optimizacija minimum 30% najfrekventnijih postupaka – koordinacija RSJP i Ministarstva privrede. Dok se u trećoj fazi koja će se sprovoditi u 2018. godini, očekuje uspostavljanje registra i nastavak optimizacije preostalih postupaka – u koordinaciji RSJP, Ministarstva privrede i Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nNajznačajniji korak u prvoj fazi je popis administrativnih postupaka koji će se sprovesti popunjavanjem obrazaca za administrativne postupke. Obuke za popis administrativnih postupaka su uspešno realizovane u periodu od 13. februara do 28. marta, a ukupno je 422 službenika pohađalo obuku . Prezentaciju sa obuka možete preuzeti ovde. Radi lakšeg snalaženja prilikom popisa, kao i utvrđivanja koje postupke je neophodno popisivati a koje ne, Republički sekretarijat za javne politike je pripremio dokument u kome su sadržana najčešća pitanja i odgovori i možete ga preuzeti ovde. Ažurirano Uputstvo za sprovođenje popisa administrativnih postupaka, koje predstavlja vodič službenicima nadležnim za popis administrativnih postupaka možete preuzeti ovde.\nAdministrativni postupak predstavlja postupak rešavanja po zahtevu privrednog subjekta, od trenutka podnošenja do trenutka odlučivanja, odnosno donošenja akta i njegovog dostavljanja podnosiocu, a u cilju ostvarivanja određenog prava ili ispunjenja obaveza.\nAdministrativni postupak podrazumeva sledeće korake:\nPodnošenje zahteva (podneska) od strane fizičkog/pravnog lica nadležnom organu ili organizaciji, sa potrebnom dokumentacijom, informacijama, uplatom taksi/naknada i sl.;\nSprovođenje postupka u skladu sa podnetim zahtevom;\nIzdavanje akta odnosno dobijanje odgovora (pozitivnog ili negativnog) u skladu sa podnetim zahtevom, od strane nadležnog organa ili organizacije.\nAdministrativni postupak predstavlja proces izdavanja licence, dozvole, odobrenja, rešenja, uverenja, autorizacije, sertifikata, potvrde, izvoda iz službenih evidencija, davanja saglasnosti i ostalih akata koje, u skladu sa važećim propisima, izdaju nadležni organi i organizacije. Takođe, administrativni postupak može biti i podnošenje prijave, izveštaja, odnosno izvoda iz evidencije, ukoliko postoji obaveza da se nadležni organ obaveštava o određenim činjenicama.\nU tom smislu, aministrativni postupak treba shvatiti šire od upravnog postupka, s obzirom da obuhvata svako obraćanje nadležnom organu radi ostavarivanja nekog prava ili ispunjenja određene obaveze.\nNakon sprovođenja treće faze projekta, odnosno uspostavljanjem Registra, dalja optimizacija i ažuriranje administrativnih postupaka će postati redovna obaveza svih organa javne uprave.\nUputstvo za korišćenje kalkulatora za obračun administrativnih troškova\nMetodologija za pojednostavljenje\nRSJP Vam omogućava izračunavanje administrativnih troškova kao i potencijalne uštede/dodatne troškove. Pogledajte naš kalkulator ovde.\nTest uticaja na mikro, male i srednje privredne subjekte omogućava bolje identifikovanje i analizu efekata propisa na malu privredu.


KS /Inspektori kontrolišu i sankcionišu nelegalni prevoz putnika kombi vozilima / Radio Sarajevo\nKS / Inspektori kontrolišu i sankcionišu nelegalni prevoz putnika kombi vozilima\n21. 08. 2016. u 20:37:00 Fena\nInspektori saobraćajne i cestovne inspekcije Kantona Sarajevo, raspolažu saznanjima o obavljanju nelegalnog prijevoza putnika kombi vozilima na trasama kojima se odvija javni gradski saobraćaj.\nTakođer, na osnovu ovih saznanja kontinuirano vrše kontrole i sankcionisanje tog vida nelegalnog prevoza, uključujući i relacije iz pravca grada prema Buća i Boljakovom Potoku.\n"U protekla dva mjeseca, na ove okolnosti, izvršeno je 40 inspekcijskih nadzora, te je zbog utvrđenih nepravilnosti izdat 21 prekršajni nalog u iznosu od 9.000 KM. Donesena su i 22 rješenja o privremenoj zabrani obavljanja prevoza do ispunjenja zakonom propisanih uslova, a jedno vozilo je isključeno iz saobraćaja", kazala je Feni glasnogovornica Kantonalne uprave za inspekcijske poslove KS Vildana Brdarić.\nPrema njenim riječima, s obzirom da je neredovno odvijanje gradskog prevoza uslovilo pojavu ovog vida nelegalnog prijevoza putnika, inspektori su u okviru kontrola, u oblasti javnog linijskog prijevoza putnika, između ostalih, kontrolisali i redovnost obavljanja prevoza na autobuskim linijama Otoka-Buća Potok i Otoka-Boljakov Potok.\n"Zbog neredovnog održavanja tih linija, shodno članu 33. Zakona o cestovnom prevozu FBiH, inspektori su zapisnike o utvrđenom činjeničnom stanju proslijedili na nadležno postupanje Ministarstvu saobraćaja KS, o čemu još nije donesena konačna odluka", kazala je Brdarić.\nIstovremeno, dodala je, preduzeću "Gras" je rješenjem postupajućih inspektora naloženo da, do konačne odluke Ministarstva, na navedenim linijama vrši prevoz putnika u skladu sa registrovanim redovima vožnje.\n"Zbog kršenja Zakona o cestovnom prevozu FBiH izdati su "Grasu" i prekršajni nalozi u ukupnom iznosu od 2.400 KM", istaknula je Brdarić.\nKada je riječ o kombi prevozu putnika, pretežno stranih državljana, s Međunarodnog aerodroma Sarajevo, Brdarić je navela kako su Uprava i Inspektorat saobraćajne i cestovne inspekcije ostvarili saradnju i sa Graničnom policijom BiH, što bi trebalo rezultirati postizanjem boljih efekata u ovom segmentu inspekcijskog nadzora.\nTagovi: Kanton Sarajevo inspekcija\nTurizam / Vlada KS utvrdila Odluku o osnivanju Turističke zajednice Kantona\n'Kupanje' pješaka / Šta učiniti ako vas neko isprska automobilom\nUIO / Zaplijenjeno i blokirano 12 GRAS-ovih tramvaja\nKS / Od 15. jula: Uzimanje briseva i u Domu zdravlja "Novi Grad" na Otoci\nKS / Brojne sarajevske ulice bez vode u utorak: ViK otklanja kvarove


Seminar za svakoga: “Jevrejsko pitanje” pre antisemitizma”\nTekstovi koje ćemo razmatrati su uglavnom nastali u periodu uoči razvoja antisemitskih teorija i propagande u užem smislu, koje su, osim toga što su se kao doslovno antisemitske i predstavljale javnosti, pored niza drugih postojećih i novoizgrađenih stereotipa po pravilu sadržavale i elemente rasizma.\nSeminar se bavi današnjim razumevanjem poznatih i većinom kontroverznih prikaza i diskusija ove teme (“jevrejskog pitanja”) u evropskoj književnosti i publicistici. Kroz tekstove kanonskih autora (Šekspir, Marks, Dostojevski, Vagner), koji su se na različite načine i u različitim kontekstima bavili pitanjem društvenog, ekonomskog, političkog i kulturnog položaja evropskih Jevreja, naziru se nekadašnji ali delom i današnji intelektulni, teorijski i politički usponi i padovi u adresiranju ove tematike.\nSeminar se bavi današnjim razumevanjem poznatih i većinom kontroverznih prikaza i diskusija ove teme (“jevrejskog pitanja”) u evropskoj književnosti i publicistici. Kroz tekstove kanonskih autora (Šekspir, Marks, Dostojevski, Vagner), koji su se na različite načine i u različitim kontekstima bavili pitanjem društvenog, ekonomskog, političkog i kulturnog položaja evropskih Jevreja, naziru se nekadašnji ali delom i današnji intelektualni, teorijski i politički usponi i padovi u adresiranju ove tematike. Tekstovi variraju od preciznih analiza uslova za političku i ljudsku emancipaciju do svesne ili nesvesne, kritičke ili nekritičke produkcije ili reprodukcije klasičnih stereotipa o jevrejskoj populaciji tog vremena. Tekstovi koje ćemo razmatrati su uglavnom nastali u periodu uoči razvoja antisemitskih teorija i propagande u užem smislu, koje su, osim toga što su se kao doslovno antisemitske i predstavljale javnosti, pored niza drugih postojećih i novoizgrađenih stereotipa po pravilu sadržavale i elemente rasizma. Poznato je međutim da se kao antisemitski, često sa dobrim razlogom, označavaju i stavovi koji su slični, istovetni ili se u mnogo čemu poklapaju sa kasnije nastalim postulatima antisemitske publicistike i retorike. Autorima tekstova koje ćemo diskutovati na seminaru, sa različitim pristupima i obrazloženjima, pripisivan je antisemitizam a o prirodi i suštini njihovih teza do danas traju manje ili više argumentovane akademske i druge rasprave.\nNa seminaru ćemo imati prilike da se upoznamo sa ovim tekstovima i analiziramo njihov sadržaj i smisao a na osnovu pogleda koje će na ova pitanja u svojim izlaganjima izneti mlađi istraživači i istraživačice.\nŠekspirov komad Mletački trgovac predmet je kritika kao antisemitski tekst, gdje se centralna polemika vodi oko lika Šajloka te njegove ambivalentne uloge u drami. S jedne strane, ovaj lik je prikazan kao stereotipni Jevrejin, trgovac i škrtica, ali mu, s druge strane, Šekspir daje i odbranu u vidu monologa u kojem se Šajlok, između ostalog, pita da li je Jevrejin čovek, zar Jevrejin nema oči, zar nema emocije i zar nema srca.\nKako danas čitati ovaj kanonski tekst i kako tumačiti njegov značaj Diskutovaćemo o tome kako, umjesto što se u popularnoj kulturi Mletački trgovac čita kao primjer antisemitizma, on može da se tumači i kao jedan od prvih umjetničkih tekstova u Evropi u kome je pokrenuto i dekonstruisano pitanje antijudaizma u ovom istorijskom periodu. Šekspirov tekst će, u tom kontekstu, biti upoređen s drugim dramama elizabetanskog perioda, prije svega sa Malroovim Malteškim Jevrejinom. Uzevši u obzir postkolonijalnu kritiku i novi istoricizam, u analizi Šajlokovog lika pokazaćemo potencijal Šekspirove drame, kao vrhunskog umjetničkog teksta kojim se još na samom početku XVII vijeka razobličuju mehanizmi rasizma, u ovom slučaju antisemitizma, kao jednog od najčvršćih stereotipa evropske kulture.\nMarksov prilog Jevrejskom pitanju: antisemitizam ili kritika liberalizma\nTekst Karla Marksa O jevrejskom pitanju ni posle sto sedamdeset dve godine ne prestaje da provocira oprečne komentare i tumačenja. Jedan od, kada je terminologija u pitanju, najoštrijih tektova nemačkog filozofa, ekonomiste i sociologa, od početka je bio korišćen u napadima na njegovo tumačenje kapitalističkih odnosa i pretpostavki za njihovo prevazilaženje. Želeći da se Marks predstavi antisemitom, želeo se delegitimisati njegov pristup kapitalizmu i njegova metodologija za razobličavanje mehanizama vladanja i manipulacije masama u buržoaskom društvu. Kao da bi situacija u kojoj Marks mrzi Jevreje pobila činjenicu da Ne određuje svest ljudi njihovo biće, već obrnuto, njihovo društveno biće određuje njihovu svest. Međutim, Marks nije bio antisemita, u vreme kada je tekst pisan, a to je 1843. godina, antisemitizam u onom rasističkom i eliminišućem smislu još nije ni postojao, takođe, ovaj tekst se ne sme čitati bez razumevanja konteksta i vremena u kome je napisan, bez razumevanja položaja Jevreja u tadašnjim nemačkim državama kao i bez razumevanja raznih značenja koje su termini Jevrej i jevrejstvo imali u tom trenutku. Pre svega ovoga, ovaj tekst je osvrt na proces emancipacije, ali ne jednog naroda, jedne religije ili jedne društvene grupe, već čoveka kao takvog, od svoje degradacije i svog otuđenja proizašlih iz društvenih odnosa.\nDostojevski i “jevrejsko pitanje”\nDug je spisak pisaca koji su izražavali negativne stavove o Jevrejima ili jevrejstvu – od Šekspira do T. S. Eliota, od Puškina do Pasternaka. Antijevrejski diskurs u ruskoj književnosti devetnaestog veka bio je veoma prisutan: taj stereotip se nalazi kod Puškina, Ljermontova, Gogolja, Turgenjeva, Njekrasova, Saltikov-Ščedrina, Ljeskova, Čehova. Fjodor Mihailovič Dostojevski (1821-1881) je deo pomenute tradicije političke, književne i kulturne stereotipije. U ovom izlaganju biće reći o Dnevniku pisca. Reč je o polemici Dostojevskog i Arkadija Kovnera, njegovog književnog poštovaoca i Jevrejina sa izuzetno zanimljivom biografijom. Potonji je piscu postavio ključno pitanje: „Ja bih želeo da znam zbog čega se vi bunite protiv ’Žida’, a ne protiv eksploatatora uopšte (…)“; potom je dodao primedbu koja se odnosi na preterano uopštavanje i izneveravanje činjenica: od tri miliona ruskih Jevreja, barem dva miliona i devetsto hiljada vodi „očajničku borbu za opstanak“, sličnu onoj koju vode pripadnici bilo kog drugog naroda na svetu. Dostojevski ipak insistira na tome da su Jevreji poseban slučaj koji zahteva poseban tretman. Cilj je da se pokaže zavisnost Dostojevskovog odnosa prema Jevrejima od šireg konteksta antisemitizma, antijudaizma, modernosti, religije, nacije i kapitalizma.\nAntisemitizam u muzici: Slučaj Vagnererovog teksta o “Das Judenthum in der Musik”\nO Vagnerovom članku iz 1851. godine još uvek traju debate i rasprave. Dovoljno je reći da se nije našao među njegovim sabranim pisanim delima objavljenim 1983. godine povogom stogodišnjice od kompozitorove smrti. Takođe, u Izraelu još uvek nema zvaničnog izvođenja Vagnerovih muzičkih dela i pored nastojanja, pre svih, Daniela Barenboima da se ova situacija promeni.\nU recentnoj teorijskoj misli – i to ne samo ili se može reći upravo ne u onoj muzikološkoj – koja pripada filozofiji i sociologiji, dolazi do sve većeg broja studija koje Vagnera kontekstualizuju, pa čak i brane u odnosu na ovaj za nas danas neprihvatljiv tekst. Među takve knjige spada i esej “Vagner” francuskog filozofa Alena Badjua ili nekolicina tekstova Slavoja Žižeka, koji smatra da je “pravi čin vernosti Adornovoj zaostavštini dalje razvijanje njegovog nedovršnog dela rehabilitacije Vagnera”. Sa druge strane tu je opsežna i važna studija Filipa Laku Labrta “Musica ficta” koja sagledava Vagnerova dela na kritički i politički odgovoran način.\nU toku seminara, bavili bismo se samim tekstom, ali i njegovim posledicama: od pojedinih izjava da je ovaj tekst važan za razumevanje celokupnog nemačkog antisemitizma do apologeta Vagnerovog stava, važno je videti kuda nas vodi suočavanje sa ovom temom i to u domenu muzike. Upravo jer je muzika, najčešće ocenjena kao “najapstraktnija” od svih umetnosti i zbog toga što je njen domen izvan granica “verbalnog”, Vagnerov slučaj ostaje otvoren. Zloupotrebljen (možda) za vreme nacista, branjen kasnije kao najfilozofskiji od svih muzičara, Vagnerov tekst, kao i njegovo delo jesu važna neuralgična tačka razumevanja odnosa politike i kulture.\nKoordinacija i moderacija seminara: Nebojša Milikić\nOrganizacija: Tadej Kurepa, Nikola Budanović\nSeminar se organizuje u okviru Govornog programa KC Rex koji podržava Fond za otvoreno društvo\n31. 01. 2015 14:00\nSeminar za svakoga: Jevrejsko pitanje pre antisemitizma by Rex Files on Mixcloud


O nama - BOSIS, Valjevo, štampana i kaširana kartonska ambalaža\nMI UMEMO DA VAŠ PROIZVOD\nBosis je regionalni lider u proizvodnji štampane i kaširane kartonske ambalaže i blister kartona inspirisan vizijom da dobro upakuje sve brendove.\nKompanija postoji od 1982. godine i 100% je u privatnom vlasništvu njenog osnivača i direktora Bogoljuba Pantelića.\nOsnova našeg brzorastućeg poslovanja je stalno investiranje u razvoj i unapređenja kako bismo pronašli način da osnažimo brendove spakovane u našu ambalažu.\nDugogodišnje iskustvo i ekspertiza u proizvodnji, preduzetništvu, liderstvu i inovacijama omogućili su nam da budemo ne samo dobavljač, nego i pouzdan partner domaćim i multinacionalnim kompanijama iz najrazličitijih grana industrije u zemlji i inostranstvu.\nProizvodimo ambalažu za\nindustriju kafe i čaja i pomoćnih lekovitih sredstava\nindustriju začina i dodataka ishrani\nindustriju mesa i ribe\nauto i elektro industriju\nhigijenu i ličnu negu\nigračke i zabavu\ni sve ostale grane industrije u kojima se koristi ovaj tip ambalaže.\nZajedno rastemo i ostvarujemo izvanredne rezultate sa našim klijentima\nVerujemo da se svaki proizvod može dobro upakovati. Ponašamo se odgovorno i održivo u društvenom, finansijskom, tržišnom i ekološkom smislu. Iskreno verujemo u ispravno postupanje i etičko poslovanje, sigurni da nam naš način rada pomaže da klijentima obezbedimo visok kvalitet proizvoda i da budemo dobavljač i partner na kojeg mogu da se oslone.\nDa dobro upakujemo sve brendove dok odgovorno i održivo poslujemo.\nVodeći proizvođač štampane i kaširane kartonske ambalaže i dizajner održivih rešenja koja osnažuju i štite brendove u regionu, prepoznat i poštovan kao poslodavac i partner zbog kvaliteta i svog transparentnog, održivog i odgovornog poslovanja.\nOcena nas kao dobavljača\nPrava vrednost dolazi od pravog partnera.\nMi smo više od dobavljača\nMi smo partner koji se trudi da Vam obezbedi komparativnu prednost, isporuči konstantan kvalitet, obezbedi izuzetan servis i koji se trudi da podstiče Vašu inovativnost kako bismo obezbedili zajednički održiv rast i progres. Sve to postižemo tako što poštujemo i primenjujemo naše kompanijske vrednosti.\nPodrška za klijente - uvek nudimo više\nBez obzira koliko Vaš portfolio ima proizvoda, obezbedićemo dobro upakovano rešenje za svaki od njih. Sa našom ambalažom Vaš proizvod će biti primećen i bićete sigurni da njegov kvalitet štiti jednako kvalitetna ambalaža.\nPrimenom dugogodišnjeg iskustva naših eksperata, ali i stalnim inovacijama i unapređenjima obezbeđujemo visok kvalitet ambalaže. Veoma smo prilagodljivi kada su u pitanju zahtevi klijenata, tako da zajedno ostvarujemo bolje rezultate.\nNašim klijentima obezbeđujemo BOSIS SERVIS:\nproizvodnju štampane i kaširane kartonske ambalaže i blister kartona\nstrategije, ideje i podršku za ostvarivanje korparativne prednosti na tržištu\nčlana Bosis tima odgovornog za poslovanje sa Vama\nsavetovanje u vezi oblika i tipa ambalaže, materijala i proizvodne tehnologije\nizradu funkcionalnih rešenja za pakovanje\nnezavisnu kontrolu kvaliteta i testiranje ambalaže\npristup našem informcionom sistemu\nobeležavanje gotovih proizvoda prema GS1 standardu\njust in time isporuku\nPonosni smo na klijente koje imamo i sa kojima uspešno sarađujemo.\nDugogodišnje iskustvo, kvalitet proizvoda, stručnost naših zaposlenih i stalni razvoj obezbeđuju nam lojalnost naših klijenata, ali i povećanje njihovog broja iz godine u godinu.\nOtvoreni smo za saradnju sa svima koji žele kvalitetnu štampanu i kaširanu kartonsku ambalažu i blister kartone.\nRastemo, jer ulažemo puno truda i znanja u ono što radimo poštujući najviše standarde u oblasti kojom se bavimo.\nBosis je rastao zajedno sa svojim klijentima i njihovim prisustvom na tržištu. Ciljane investicije u tehnologiju visokih performansi i optimizacija proizvoda omogućili su nam da spremno pratimo trendove i suočavamo se sa izazovima na tržištu.\nDeljenje znanja unutar organizacije i obavezna dobra praksa poslovanja pomažu nam da kombinujemo naše usluge na isplativ način, od početne ideje i optimalnog procesa proizvodnje do precizne logistike.\nProsečan rast iznosi 25.15% i planiramo da nastavimo da intenzivno rastemo.\n* Prihodi od prodaje\nPoslovanje po svetskim standardima je recept za uspeh\nSertifikovani smo prema zahtevima standarda ISO 9001, ISO14001, OHSAS 18001, FSC™.\nDruštveno-odgovorno poslovanje kao imperativ\nDiploma Privredne komore Srbije za postignute rezultate u razvoju i unapređenju privrede\nPosebna nagrada za unapređenje kvaliteta i zaštite životne sredine\nDiploma o dodeljenoj godišnjoj nagradi za najbolje poslovne i preduzetničke rezultate u 2011. godini\nDiploma povodom 30 godina uspešnog rada za postignute rezultate u razvoju i unapređenju privrede\nDiploma o dodeljenoj godišnjoj nagradi za najbolje poslovne i preduzetničke rezultate u 2012. godini\nEY priznanje za finalistu u izboru za nagradu Preduzetnik 2016. godine.\nBosis finalista za VIRTUS nagradu\nLokalna zajednica i naši partneri prepoznali su odgovorno poslovanje Bosisa i za to nas nagradili brojnim zahvalnicama i nagradama. Ovo su samo neke od njih.\nPorodične vrednosti kao osnova organizacione kulture\nOd samog zaposlenja i tokom rada trudimo se da stvorimo atmosferu u kojoj su svi dobrodošli, u kojoj jedni druge podržavamo u razvoju, pomažemo i radujemo se da svakog narednog dana dođemo na posao.\nKako smo porodična firma, trudimo se da se svi članovi Bosis kolektiva osećaju kao članovi jedne velike Bosis porodice.\nZajedno rastemo i razvijamo se..\nBosis organizaciona kultura\nBosis lideri - naš upravljački tim\nMenadžer ljudskih resursa, marketinga i održivosti\nMenadžer integrisanog menadžment sistema (IMS)\nMenadžer razvoja i pripreme proizvodnje\nMenadžer IT i održavanja\nOsnovana radionica BOSIŠ\nOd garaže do giganta u štamparskoj industriji\nPriča o Bosisu počinje 1982. godine u Valjevu u garaži porodične kuće njenog osnivača i vlasnika Bogoljuba Pantelića.\nU vreme kada je retkost i ludost bilo osnivanje privatnog biznisa, mlad i hrabar Bogoljub je napustio studije prava i započeo svoju priču.\nKako potiče iz siromašne porodice, prva ideja je bila da radi i zaradi za bolji život. Ideja da se bavi sito štampom rodila se na radnoj akciji gde je, kao najmlađi vođa grupe sa najboljim rezultatima, dobio nagradu – kurs sito štampe, što mu je kasnije opredelilo karijeru i životni put.\nNa početku, bila je to mala radionica sa jednim zaposlenim dok je cela porodica povremeno pomagala da se posao završi. Nakon zanatske radnje, išlo se korak po korak, a Bogoljub je naporno radeći i gradeći sa svojim zaposlenima stvarao Bosis onakav kakav je danas, svetski priznata i poznata kompanija.\nPrvo se firma bavila sito štampom i bila poznata u staroj Jugoslaviji po velikom asortimanu preslikača za majice i reklamnim nalepnicama, a nakon toga se preusmerila na klasičnu štampu knjiga i blokovske robe.\nBosis je postepeno rastao i 1994. Bosis se preselio u Popučke, na lokaciju gde se i danas nalazi.\nBosis je uvek bio najbolji u onome čime se bavi, a Bogoljub je mislio na budućnost i išao korak ispred kada su u pitanju praćenje trendova, organizacija, nabavka opreme, ravoj kadrova.\nSpecijalizacija isključivo za ofset štampu i izradu komercijalne kartonske i kaširane ambalaže je očigledno bila pun pogodak do danas kada je Bosis postao jedan od lidera u regionu.\nVremenom se firma razvijala u svakom smislu, a danas je to impresivna građevina u predgrađu Valjeva, sa upravnom zgradom, halama za proizvodnju opremljenim najsavremenijom tehnologijom i magacinima odakle se amabalaža isporučuje do kupaca.\nDanas je Bosis pouzdan dobavljač za štampanu i kaširanu kartonsku ambalažu i blister kartone za najveće domaće i svetske brendove. Kompanija se poslednjih godina suočava sa intenzivnim rastom, a danas broji preko 130 zaposlenih koji čine poslovnu porodicu Bosis i do sada su proizveli nekoliko milijardi kutija za 130+ zadovoljnih kompanija klijenata. Nestle, Coca Cola, Heineken, MannHummel, Robert Bosch, Henkel, Nivea, Grand, Štark, Polimark, Bambi, Aleva, Carnex, Neoplanta, Knjaz Miloš… su samo neki od lojalnih Bosisovih klijenata koji su zadovoljni visokim kvalitetom proizvoda i Bosis servisom.\nVredan rad, organizacija, odgovorno poslovanje i pasija za štampom, kvalitetom, progresom zajedno sa zapsolenima i partnerima, ostala je od garaže do dan danas …\nBosis se nalazi u Popučkama – Valjevo, Kolubarski okrug na samo 90km od Beograda, 136km od Novoga Sada i 312km od Niša.\nNaša adresa je 14221 Popučke – Valjevo.\nKako do nas - Pogledajte interaktivnu mapu


Poginuo palestinski zvaničnik u napadu Izraela\nPalestinci na mestu izraelskog vazdušnog napada u Gazi, 24. avgust 2014.\nIzraelske snage u ciljanom napadu na Gazu usmrtile palestinskog finansijskog zvaničnika uz objašnjenje da je odgovoran za "transakcije finansirane od strane terorista".\nU cljanom napadu na rukovodstvo Hamasa u Pojasu Gaze, izraelska vojska je saopštila da je u jednom automobilu ubijen Mohamed al Gul, samo nekoliko dana posle drugog napada u kojem su ubijena trojica komandanata Hamasa.\nIzrael opisuje Gula kao "važnog igrača Hamasa" koji je pomogao da se prebaci novac za izgradnju terorističke infrastrukture u Gazi, uključujući tunele koje su ekstremisti Hamasa koristili za ulazak u jevrejsku državu radi napada. Očevici navode da su u njegovim pogodjenim kolima pronadjeni američki dolari.\nGul je medju 12 Palestinaca ubijenih kada je Izrael danas pokrenuo 27 napada na tu enklavu pod kontrolom Hamasa.\nIzraelska vojska saopštava da je Hamas ispalio 50 raketa na Izrael, ali nije bilo izveštaja o žrtvama. Tri osbe su ranjene u napadu Hamasa u blizini glavnog graničnog prelaza Erez.\nU međuvremenu, rakete sa sirijske teritorije pale su na otvorene oblasti Golanske visoravni koje su pod kontrolom Izraela. Nije bilo neposrednih izveštaja o žrtvama i nije bilo jasno ko je ispalio te rakete.\nEgipat apeluje na Izraelce i Palestince da prihvate trajni prekid vatre i vrate se indirektnim pregovorima u Kairu dok dve strane nastavljaju medjusobno bombardovanje.\nPalestinski funkcioneri navode da će razmotriti apel za prekid vatre dok Izrael još uvek nije odgovorio.


Podešavanje aplikacije Windows Media Center Extender\nUz Windows Media Center Extender i pravilno podešavanje možete reprodukovati medije uskladištene na Windows 7 računaru u drugoj sobi u kući. Da biste to uradili, računar i Extender uređaj moraju biti povezani sa kućnom mrežom. Opšte informacije o kućnim mrežama potražite u članku Podešavanje kućne mreže.\nViše informacija o Extender uređajima potražite u člancima Upotreba Windows Media Center Extender uređaja i Windows Media Center Extender uređaji: najčešća pitanja.Extender uređaji u različitim sobama, povezani na kućnu mrežu za pristup muzici, fotografijama sa jednog Windows 7 računara.Najviše pet Extender uređaja može da usmerava protok sadržaja sa jednog Windows 7 računara. Međutim, performanse Extender uređaja zavise od mogućnosti kućne mreže, kao i od hardvera i konfiguracije računara. Na primer, ako nameravate da redovno usmeravate protok sadržaja visoke definicije na više Extender uređaja, trebalo bi da razmotrite povećanje brzine procesora i memorije, kao i da primenite žičnu, gigabitnu mrežu. Kao opšte pravilo, trebalo bi da imate jedno CPU jezgro i jedan gigabajt memorije po Extender uređaju. Na primer, ako nameravate da usmeravate protok sadržaja na dva Extender uređaja, računar treba da ima procesore sa dvostrukim jezgrom sa dva gigabajta (2 GB) memorije.U ovoj temi je objašnjeno kako da povežete Extender – bežično ili žično (putem Ethernet veze) – sa kućnom mrežom i kako da podesite i konfigurišete Extender u aplikaciji Media Center.\nPrikaži svePovezivanje Extender uređaja sa žičnom mrežom\nMedia Center Extender možete povezati sa kućnom mrežom pomoću Ethernet kabla. Ovaj tip veze se zove žična mreža i preporučuje se u odnosu na bežičnu mrežu zato što je obično brža i pouzdanija. Više informacija o podešavanju kućne mreže i prednostima i nedostacima različitih tipova mrežnih veza potražite u članku Šta je potrebno za podešavanje kućne mreže.\nPriključite jedan kraj Ethernet kabla u Ethernet port na ruteru, čvorištu ili komutatoru.Drugi kraj Ethernet kabla priključite u Ethernet port na Extender uređaju.Priključite kabl za napajanje Extender uređaja.Uverite se da je uključeno svetlo mrežne aktivnosti za Ethernet kabl koji je priključen u Extender.\nExtender možete povezati sa kućnom mrežom pomoću bežične veze. Ovaj tip veze vam omogućava da povežete Extender sa kućnom mrežom bez razvlačenja Ethernet kablova po celoj kući. Više informacija o podešavanju kućne mreže i prednostima i nedostacima različitih tipova mrežnih veza potražite u članku Šta je potrebno za podešavanje kućne mreže.\nPrilikom povezivanja sa bežičnom mrežom Extender pokušava da se poveže automatski bez ikakve radnje sa vaše strane. Međutim, ako bežična mreža ima omogućene bezbednosne protokole, kao što su Wired Equivalent Privacy (WEP) ključ ili Wi-Fi Protected Access (WPA) lozinka, ove informacije morate ručno da unesete prilikom podešavanja Extender uređaja. Tri najčešće bezbednosne funkcije su:\nIme mreže (poznato i kao SSID)\nPrilikom povezivanja Extender uređaja potrebne su samo dve stavke: ime mreže i WEP ključ ili WPA lozinka.\nSvaki proizvođač hardvera za bežičnu mrežu ima softver za konfiguraciju u kojem se definišu ime mreže i druge bezbednosne funkcije. Više informacija o različitim tipovima bezbednosnih metoda bežične mreže potražite u članku Koji su različiti metodi bezbednosti bežične mreže?\nViše informacija možete da potražite u dokumentaciji koju ste dobili uz mrežu ili se obratite proizvođaču mrežnog hardvera.\nAko je potrebno, prekinite vezu između Extender uređaja i žične mreže tako što ćete ukloniti Ethernet kabl iz mrežnog porta na zadnjem delu Extender uređaja i isključite Extender.Ponovo pokrenite Media Center Extender uređaj.Kada se Extender ponovo pokrene, povezaće se sa bežičnom mrežom.Sledite uputstva na ekranu ili pogledajte priručnik koji ste dobili uz Extender da biste uneli neophodne bezbednosne postavke bežične veze.\nPodešavanje uređaja Xbox 360 (ili drugog uređaja) kao Extender uređaja\nAko imate Xbox 360 povezan sa kućnom mrežom, možete ga koristiti kao Media Center Extender. Ovo je jednostavan način za usmeravanje protoka slika, muzike, video zapisa i drugih medija sa računara koji radi pod operativnim sistemom Windows 7 na TV. Za više informacija potražite termin „Extender“ na lokaciji Xbox 360 na mreži.\nAko imate Extender uređaj koji nije Xbox 360, možete ga povezati sa kućnom mrežom skoro na isti način. Danas postoji pregršt dostupnih Extender uređaja koji su kompatibilni sa operativnim sistemom Windows 7. Na primer, neki DVD plejeri imaju ugrađenu funkcionalnost Extender. Ovi uređaji obično dolaze upakovani uz daljinski upravljač koji ima Media Center zeleno dugme „Start“ .Uključite računar i prijavite se na Windows. Proverite da li je povezan sa kućnom mrežom. (Jednostavan način da to uradite jeste da otvorite Veb pregledač i odete na neku Veb stranicu.)Uključite Extender uređaj (na primer Xbox 360) i proverite da li je povezan sa kućnom mrežom.Na računaru otvorite Windows Media Center tako što ćete kliknuti na dugme Start , izabrati stavku Svi programi, a zatim izabrati stavku Windows Media Center.Na početnom ekranu aplikacije Windows Media Center pomerite se do stavke Zadaci, izaberite stavku Dodaj Extender, a zatim pratite uputstva.Opcija „Dodaj Extender“ na početnom ekranu aplikacije Windows Media CenterIzvršite neku od sledećih radnji:\nAko koristite Xbox 360, koristite Xbox 360 kontroler za pomeranje do stavke Moj Xbox, a zatim izaberite Windows Media Center.\nAko koristite neki drugi tip uređaja Extender, pritisnite zeleno dugme „Start“ koje se nalazi na daljinskom upravljaču uređaja Extender.\nNa TV-u pratite uputstva na ekranu da biste videli ključ instalacije aplikacije Windows Media Center koji se sastoji od 8 cifara. Zapišite osmocifreni ključ instalacije. Ovo je ključ koji ćete koristiti za pridruživanje Extender uređaja računaru koji ima Windows Media Center.Ne morate preuzimati nikakav dodatni softver zato što je funkcionalnost Extender ugrađena u aplikaciju Windows Media Center.Na računaru, na ekranu Unos ključa instalacije u aplikaciji Media Center unesite osmocifreni ključ instalacije koji Extender prikazuje i nastavite da sledite uputstva.Nekoliko promena se automatski izvršava u postavkama računara tokom instalacije Extender uređaja, uključujući promene postavki Windows zaštitnog zida. Više informacija o Windows zaštitnom zidu potražite u članku Windows zaštitni zid: preporučene veze.Ako je na računaru pokrenut zaštitni zid koji nije Windows zaštitni zid, uverite se da je softver zaštitnog zida podešen da dozvoli Extender uređaju da se poveže sa računarom. Neki zaštitni zidovi su podrazumevano konfigurisani na ovaj način. Međutim, drugi zaštitni zidovi će zahtevati da promenite način podešavanja softvera zaštitnog zida. Za više informacija o tome koji zaštitni zidovi su već podešeni za omogućavanje Media Center Extender veze, kao i informacije o načinu podešavanja drugih zaštitnih zidova za rad uz Extender posetite članak Zaštitni zidovi i Media Center Extender na Microsoft Veb lokaciji.\nKliknite na dugme Završi kada se završi proces instalacije Extender uređaja.\nNa televizoru koji je povezan sa Extender uređajem prikazuje se korisnički interfejs aplikacije Media Center. Možete koristiti Xbox 360 kontroler ili Media Center daljinski upravljač za gledanje TV programa koji se emituje uživo, snimljenog TV programa, slika, muzike, video zapisa i ostalih digitalnih medija na TV-u. Da biste saznali više o određenim funkcijama programa Windows Media Center koje nisu dostupne na Extender uređaju, pogledajte članak Windows Media Center Extender uređaji: najčešća pitanja.


Tutinci žele Fajzerovu vakcinu, pospravlja se situacija i u Novom Pazaru – Sandzaklive.rs\nTutinci žele Fajzerovu vakcinu, pospravlja se situacija i u Novom Pazaru\nTRI grada u Srbiji su nadomak pobede u prvoj rundi – da dostignu 50 odsto vakcinisanog odraslog stanovništva. To su Niš, Beograd i Užice, koji su prešli 45 odsto pelcovanih.\nDirektor kancelarije za informacione tehnologije i e-upravu Mihailo Jovanović kaže da pojačana aktivnost na masovnoj imunizaciji daje rezultate.\n– Trenutno imamo 1,38 miliona onih koji su potpuno imunizovani – kaže Jovanović. – Ukupno je dato 2,17 miliona prvih doza i 1,66 miliona drugih. U Beogradu već ima 500.000 revakcinisanih građana.\nVakcinacija se obavlja na 225 punktova, a za nekoliko dana u šest tržnih centara rukav je zavrnulo 6.000 građana. Najmanje vakcinisanih je u Tutinu, Novom Pazaru i Žagubici, ispod 20 odsto punoletnih, ali i tu se situacija popravlja. Poslednjih nedelju dana broj vakcinisanih u Novom Pazaru i Tutinu znatno je povećan. Prema zvaničnim podacima Zavoda za javno zdravlje u Novom Pazaru, prvu dozu primilo je skoro 13.200 građana, dok ih je revakcinisano 10.500.\n– U poslednjih nekoliko dana primetan je porast broja osoba koje vakcinišemo za oko 50 odsto. Sada vakcinišemo oko 150 osoba dnevno, dok se ranije ta brojka kretala oko 100 ili manje – poručuje direktor te ustanove Šefadil Spahić.\nInteresovanje raste i u Tutinu, gde je bar jednu dozu primilo 3.100 meštana.\n– Ohrabruje činjenica da poslednjih dana vakcinišemo po 20-30 osoba dnevno, a u danima u kojima imamo “Fajzerovu” vakcinu ih je više od 50. To je znatno povećanje, pogotovo ako u obzir uzmemo činjenicu da smo imali situacije da i po nekoliko dana niko ne dođe da primi vakcinu – priča epidemiolog Doma zdravlja u Tutinu Mithat Eminović.\nPorast interesovanja za imunizaciju poklopio se sa najavom da će država svim građanima koji se vakcinišu do kraja maja isplatiti po 3.000 dinara.\n– Verovatno je i to uticalo, ali nije jedini razlog. Verujem da je motiv za to i što su negativan PCR test ili primljena vakcina uslov za ulazak u veliki broj zemalja – dodaje Eminović.\nPOSLEDICE MINULIH PRAZNIKA\nNOVI skok broja zaraženih mogao bi da bude posledica opuštanja za prvomajske praznike i Uskrs, jer sada ulazimo u period isteka inkubacije od sedam do 14 dana. Za 24 sata na 13.089 testiranih bilo je 1.125 pozitivnih, preminulo je 18 obolelih, a na respiratorima je 115 pacijenata. Broj potvrđenih slučajeva u Beogradu je u utorak skočio na 229. Sledeći su Novi Sad sa 47, Niš sa 44, Jagodina sa 42 i Kragujevac sa 40 pozitivnih za dan.\nUkoliko se nastavi ovakav trend, Novi Pazar bi za mjesec dana mogao da stekne kolektivni imunitet


Prijateljstvo s Turskom potvrđeno - SDA Sandžaka\n„Izuzetno sam zadovoljan rezultatom posete predsednika Tomislava Nikolića Turskoj. Prijateljstvo između naše dve zemlje je tom posetom potvrđeno na najvišem nivou kao veliki korak nakon našeg višegodišnjeg rada na uspostavljanju ekonomske i svake druge saradnje sa Turskom,“ rekao je predsjednik SDA Sandžaka i ministar u Vladi Srbije dr. Sulejman Ugljanin.\nPredsjednik se zahvalio turskom predsjedniku Abdulahu Gulu što je iskreno podržao saradnju sa Srbijom. „Nastavljaju se i neki radovi na putevima u Sandžaku, koji je jedna od najnerazvijenijih oblasti. Možda i kao jedan mali početak – pretvaranje aerodroma u Kraljevu u aerodrom za civilne potrebe“, rekao je Gul u intervjuu za RTS.\nUgljanin, inače kopredsedavajući Mešovitog komiteta za ekonomsku saradnju Srbije i Turske, dodao je da su „ulaganja turskih firmi u našu zemlju, kao i kredit EXIM banke o kojem se dogovara, rezultat rada Komiteta“.\nSledeća prilika za nastavak ekonomske saradnje biće krajem februara kada se u Ankari održava sastanak Mešovitog komiteta.


Ubisoft omogućio besplatnu probu za For Honor i Ghost Recon Wildlands - Tom Clancy's Ghost Recon: Wildlands\nUbisoft omogućio besplatnu probu za For Honor i Ghost Recon Wildlands\nTom Clancy's Ghost Recon: Wildlands / 08 08 2017\nProbajte dve najveće Ubisoft igre iz ove godine, potpuno besplatno\nUbisoft je najavio da će For Honor i Ghost Recon Wildlands dobiti besplatne trial periode ovog meseca, u okviru kojih će igrači biti u prilici da potpuno besplatno isprobaju dva AAA naslova koja su izašla ove godine.\nKako je objavljeno na official Ubisoft blogu, For Honor za Xbox One, PS4 i PC je moguće besplatno isprobati ovog vikenda, u periodu od 10. do 13. avgusta. Trial igračima donosi pristup celoj kampanji, svim multiplayer medovima i mapama, kao i 14 različitih karaktera sa kojima je moguće igrati. Sav progres koji zabeležite u trial verziji, prenosi se u full igru, u slučaju da se odlučite za kupovinu. Ubisoft će (vrlo prikladno) igru u periodu od 10. pa do 20. ovog meseca, nuditi po sniženoj akcijskoj ceni.\nOvog meseca ćemo inače dobiti i For Honor Season 3 update, koji nam između ostalog donosi i dedicated servers, od kojih se očekuje da značajno unaprede celokupno online iskustvo.\nSa druge strane, Ghost Recon Wildlands free trial je dostupan već danas na Xbox One i PS4 konzolama. Igrači koji se odluče da besplatno isprobaju igru, dobijaju pet sati full igre, uključujući i co-op mode. Nakon pet sati, trial period se završava, a slično kao i kod For Honor, sav progres koji ste zabeležili moguće je preneti u full verziju igre, ako se odlučite za kupovinu.


Politika: Incident po završetku sednice RIK-a - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nIncident po završetku sednice RIK-a\nPo završetku sednice RIK-a, gde su proglašeni rezultati izbora sa 99,82 odsto obrađenih biračkih mesta, došlo je do incidenta kada su predstavnici pokreta Dveri verbalno napali predsednika RIK-a Dejana Đurđevića i direktora Republičkog zavoda za statistiku Miladina Kovačevića.\nNezadovoljni najnovijim rezultatima, prema kojima su ostali ispod cenzusa sa 4,99 odsto osvojenih glasova, predstavnici Dveri, među kojima i lider Boško Obradović, uzvikivali su "kako vas nije sramota, smete li pred narod...".\nU gužvi je došlo i do koškanja, a incident je prekinut pošto su Đurđević i Kovačević napustili prostorije Skupštine Srbije, javio je Tanjugov izveštač.\nĐurđević je novinarima u parlamentu rekao da je slučaj prijavljen policiji i da RIK očekuje od nadležnih organa da omoguće toj komisiji da izbore, budući da se ponavljaju na 15 biračkih mesta, sprovedu do kraja u normalnoj atmosferi, bez uvreda, napada, pritisaka.\n"Želeo bih da u ime RIK-a i u svoje lično ime najoštrije osudim incident koji se dogodio posle sednice RIK-a, gde su saopšteni preliminarni rezultati glasanja. Iako su u pitanju preliminarni rezultati, jer će se glasanje ponoviti na 15 biračkih mesta, lista koja je na samom cenzusu i koja ima velike šanse da uđe u parlament vršila je od nedelje strahovit pritisak", rekao je Đurđević, podsećajući da im je dozvoljen uvid u birački materijal i prisustvo sednicama RIK-a. Taj pritisak je, kako je rekao, kulminirao noćas, gde su najpre sa galerije uzvikivali uvrede, a posebno je nedopustivo da napadnu članove RIK-a, među kojima jednu koleginicu, u prostorijama Skupštine.\n"Ja sam od nedelje govorio da RIK trpi velike pritiske, nikada se nije dešavalo da se svakodnevno drže konferencije za novinare ispred sale u kojoj RIK radi", naveo je Đurđević, odbacujući navode Dveri da su izbori pokradeni.\nKako je napomenuo, nedopustivo je da se u Skupštini na takav način primitivno vređaju članovi RIK-a i da se nasrće na koleginicu.\n"Niko nije fizički napao članove RIK-a, mogli ste da vidite upravo suprotno, članovi RIK-a su nasrnuli na nas iz pokreta Dveri, koji smo rekli: kako vas nije sramota, kako ćete izaći na oči javnosti Srbije, kako ćete izaći na ulicu, kako ćete izaći pred narod, kako ćete se suočiti sa narodom, kako da objasnite da četiri dana niste mogli da izbrojite glasove", rekao je Boško Obradović.


Hrabri Partizan četvrti u Evropi, "drim tim" iz Rijeke bolji tek u finišu :: Sportal\nD. Nikolić - Vest objavljena: 22:29 - 20.11.2015\nŠtaviše, golovi Ćuka i 18-godišnjeg Stojanovića rešili su prvu deonicu sa iznenađujih 2:0 za beogradski tim, a onda su se razigrale internacionalne zvezde kluba iz Rijeke.\nMađar Danijel Varga i, dvaput, Španac Havijer "Ćavi" Garsija pronašli su rupe u bedemu Vujasinovićeve ekipe, prvi sa ditance, a drugi najpre sa desnog krila a onda i sa kontre, pa je Rijeka na poluvreme otišla sa prednošću od 2:3.\nA onda je počeo pravi vateprolo šou, jer je u trećoj deonici postignuto čak osam golova. Sve vreme je Partizan pokušavao da nadmaši jačeg od sebe, a nije bilo lako držati taj ubitačni ritam. Sa jedne strane Radu, Obradović, Sukno i Deneš Varga, mahom sa igračem više, ali i srećnim pogocima posle odbijanja lopte od prečke, a sa druge novi talas našeg vaterpola, Ćuk, Nedović, Vico i Tomašević. Bilo je samo 6:7 u korist Riječana pred poslednju deonicu, a onda je apsolutni favorit dodao gas.\nU poslednjih osam minuta, tim Vladimira Vujasinovića kažnjen je rezultatski čak i za najmanji propust. Najpre je neumoljivi Danijel Varga, bez da je gledao ka golu na kome je bio Slobodan Soro, uspeo da ga savlada udarcem sa distance, odmah potom je drugi Varga, Deneš, realizovao peterac, a za četvrti uzastopni gol Rijeke, a treći u toj deonici, Danijel se potrudio realizujući kontru.\nPali su tada i definitivno crno-beli, pa im je u finišu, na asistenciju iskusnog Sukna, mrežu zatresao i Šetka, potom i Radu za konačnih 6:12, što možda jeste realan odnos snaga, ali ne i realan odnos prikazanog u bazenu pred finale Lige šampiona između Radničkog i Barselonete.\nSportovi na vodi VK Partizan VK Primorje Liga šampiona u vaterpolu


Ekonomisti: Sve će poskupiti ako se poveća cijena električne energije u privredi - Bug.ba - Info portal Bugojno\n“Nekome će vjerovatno i 3-4% biti puno. Vlada, koliko smo čuli, zagovara diferenciran pristup da se posebno razgovara sa velikim, jer 10 najvećih troši 70%, a svi ostali su u ovih 30%. Tako da je namjera da se diferencirano pristupa”, navodi Adnan Smailbegović, predsjednik Upravnog odbora Udruženja poslodavaca FBiH.\n“Imamo situaciju da je cijena električne energije prema građanima niža od proizvodne cijene Elektroprivrede. U EP danas imate proizvodnu cijena 52 eura po megavat satu, a prema građanima je 32. Mora se dogovoriti način korekcije… i to svake godine povećavati kako bi uhvatili priključak sa zemljama EU”, poručio je Džindić.\n“Realnost je i da će sve poskupiti ako se poveća cijena električne energije privredi. Niko ne govori o povećanju struje građanima, ali indirektno će sve to opet platiti građani. Šta mislite šta će se desiti ako se pekaru poveća cijena struje? Hoće li cijena hljeba ostati ista? Sumnjam da hoće”, komentariše Faruk Hadžić, ekonomski analitičar.\n“Moglo bi se time omogućiti da građani imaju 100 do 200 maraka veće plate, o tome se već priča u javnosti. To je rasterećenje privrede?! Upravo tako… da se smanji opterećenje na rad, a da dugoročno Vlada neke druge namete poveća. To je izgledno u okviru dobrog modela, a manje je izgledno ako znamo da je naredne godine izborna godina i da tada imamo najviše blokada. To se reflektuje na ekonomiju”, objašnjava ekonomski analitičar, Admir Čavalić.\nObavijest Sportskog saveza općine Bugojno za raspodjelu finansijskih sredstava namijenjenih sportu


19.06.2019 / 18:41 BiH - Saopćenje\nUpravni odbor Udruženja/udruge BH novinari izražava zabrinutost radi najave Tužilaštva BiH da će saslušavati “osobe koje putem medija daju negativne poruke o radu pravosuđa sa ciljem destabilizacije pravosudnog sistema”.\nU današnjem saopćenju iz Tužilaštva BiH su poručili kako su formirali poseban predmet, te da će “sa dužnom pažnjom i u skladu sa zakonom” ispitati osobe koje su povezane sa slučajem navodnog “primanja i davanja dara” u okviru kojeg su iskaze već dali Marko Pandža, uposlenik agencije SIPA, Nermin Alešević, biznismen i Milan Tegeltija, predsjednik VSTV, saopćeno je iz UO Udruženja /udruge BH novinari.\nČlanovi UO BH novinara vjeruju kako se iza ovog saopćenja ne krije namjera Tužiteljstva BiH da privodi i isljeđuje novinare i urednike čiji su mediji objavili sporni video snimak iz takozvane afere “potkivanje”. Vjerujemo da Tužiteljstvo BiH poznaje medijske slobode i prava novinara na način kako su ona regulirana domaćim i međunarodnim zakonima i propisima, i da neće posezati za pravosudnim pritiskom na medijske profesionalce na način kako se to desilo u aprilu i martu ove godine, kada su glavana tužiteljica Gordana Tadić i jedan broj postupajućih tužitelja na nedozvoljen način pokušali prisiliti novinare portala Žurnal na otkrivanje izvora informacija i, protivno Krivičnom zakonu BiH, prisiliti ih na kršenje profesionalne tajne.\n- Svaka drugačija reakcija iz Tužiteljstva BiH ili drugih pravosudnih institucija za nas u BH novinarima će predstavljati nedopušteno kriminaliziranje novinara i medija, kao i javno demonstriranje institucionalne i pravosudne sile nad medijskim slobodama u BiH, poduzetih sa namjerom ograničavanja prava novinara na slobodu izražavanja. Ukoliko se to desi, BH novinari će pokrenuti sve raspoložive domaće i međunarodne mehanizme zaštite slobode medija i individualnih prava novinara u BiH - navodi se u saopćenju Upravnog odbora Udruženja /udruge BH novinari.


Blokada u najavi: Crvena zvezda ne može da putuje na utakmicu Lige Evrope - ovo je razlog | BL Portal\nBugarska je Srbiju stavila na crvenu listu samo dvije nedjelje pred odigravanje meča Ludogorec – Zvezda.\nOzbiljan problem se pred crveno-bijelima pojavio iznenada. Srbija je od srijede na crvenoj listi Bugarske što znači da državljani Srbije ne mogu da putuju u zemlju sa kojom graniči na jugoistoku,prenosi Kurir.\nS obzirom na to da je utakmica Ludogorec – Crvena zvezda, u drugom kolu grupne faze Lige Evrope, zakazana za četvrtak 30. septembra, pitanje je pod kojim uslovima će ona biti odigrana i da li će crveno-bijelima biti dozvoljeno da polete ka Bugarskoj.\nUkoliko delegacija šampiona Srbije ne dobije dozvolu za put, pravila UEFA su u takvoj situaciji poprilično jasna.\nKlubovi su u obavezi da obavijeste nadležne organe evropske kuće fudbala da postoji prepreka u odigravanju utakmice, a zatim UEFA odlučuje da li će odložiti meč i zakazati ga na nekom od rezervnih termina, ili će, što djeluje kao realnija opcija, dozvoliti odigravanje na neutralnom terenu, u drugoj državi.\nU takvom spletu okolnosti, najviše bi naravno ispaštao domaćin koji je na Ludogorec Areni u Razgradu napravio neosvojivu tvrđavu na početku ove sezone.\nLudogorec je igrao osam mečeva na stadionu koje prima nešto više od 10.000 navijača u domaćim i evropskim takmičenjima i ostvario je svih osam pobjeda. Najvažnija je bila protiv Olimpijakosa u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona kada su se Bugari radovali nakon izvođenja jedanaesteraca.\nNeosvojiv je Razgrad bio i za crveno-bijele 2016. godine u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona. Prvi meč je u Bugarskoj završen rezultatom 2:2 zahvaljujući golovima Kataija i Kange, a nedjelju dana kasnije na Marakani je Ludogorec slavio poslije produžetaka.\nU završnici prethodne sezone smo već vidjeli situacije da se utakmice igraju na neutralnom terenu kada je Budimpešta bila domaćin utakmica Lajpcig – Liverpul i Menhengladbah – Siti u Ligi šampiona, ali srpski klubovi se još uvijek nisu susreli sa tim.\nTags: Bugarska, Crvena zvezda, fudbal, Sport\nZaštita “dostojanstva i položaja” kraljice: Testament princa Filipa ostaće tajna najmanje 90 godina


У ПОТПУНОСТИ ИСТРАЖИТИ ИСТИНУ О СРЕБРЕНИЦИ - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nObjavljeno: 11 juna, 2014\nU POTPUNOSTI ISTRAŽITI ISTINU O SREBRENICI\nBANjALUKA, 11. JUNA /SRNA/ – Predsjednik Opštinske organizacije zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Srebrenica Mladen Grujičić izjavio je Srni da preživjele srpske žrtve muslimanskog terora u Srebrenici očekuju da budu razotkriveni svi ciljevi i motivi koji su prouzrokovali događaje u Srebrenici, zbog čega Republika Srpska i njen narod trpe velike i raznolike posljedice.\nPovodom 10 godina od usvajanja preliminarnog izvještaja o događajima u i oko Srebrenice od 10. do 19. jula 1995. godine, Grujičić je rekao da očekuje da se u potpunosti istraži istina o Srebrenici, uključujući i stradanje Srba.\nOn je zapitao do kada će sve porodice žrtava u Srebrenici od 1992. do 1995. godine biti predmet manipulacija i laži.\nGrujičić je napomenuo da je bivša Komisija za Srebrenicu, kako nije ispunila zadatke prema viđenju naredbodavca Pedija Ešdauna jer nije navela dovoljno “naručenih” podataka na osnovu kojih bi sudovi mogli presuđivati Srbima, morala da nastavi dopunjavati svoj izvještaj, što je i radila sve do 15. oktobra 2004. godine.\nOn je podsjetio pod kakvim je političkim terorom od visokog predstavnika bila Vlada Republike Srpske i da je u takvim okolnostima prvoimenovani predsjednik Komisije za Srebrenicu Marko Arsović podnio ostavku, kao častan čovjek i profesionalac.\nGovoreći o brojnim propustima i netačnostima koje sadrži izvještaj bivše Komisije za Srebrenicu, Grujičić je rekao da su ekshumacije isključivo radili predstavnici Međunarodne komisije za nestala lica /ICMP/ i federalne komisije, dok je srpskoj strani bilo onemogućeno prisustvo.\nOn je naglasio da brojne tvrdnje koje se navode u ovom izvještaju nisu ničim dokazane, dok Komisija 28. diviziju takozvane Armije BiH naziva “mješovitom kolonom”, što čini i Tužilaštvo Haškog tribunala, čime se zanemaruje činjenica da je to bila čista vojna formacija, a time i legitimni vojni cilj.\nPrema njegovim riječima, u Izvještaju se na više mjesta ističe da su vođene žestoke borbe, ali se ne navodi da je ijedan pripadnik pomenute divizije poginuo, te se od tada, pa i sada, koristi termin da su stradali dječaci, muškarci, umjesto vojnici i civili.\nGrujičić ističe i da Komisija, kao i drugi, nije konstatovala kako su nastradali oni koji su ekshumirani, odnosno da li je neko pogubljen,\npoginuo u borbi ili nagazio na minu, da li se sam ubio, što je bio zadatak Komisije, jer su i sami zaključili da će nastaviti istraživati, a nisu.\n“Komisija navodi da nije mogla utvrditi koliko je primarnih, sekundarnih ili tercijarnih grobnica, pa stoga nije bilo moguće utvrditi broj ekshumiranih, cijelih ili pojedinačnih skeletnih ostataka, a tvrdi da je pogubljeno više od 7.000 lica”, naglasio je Grujičić.\nOn je istakao da iz svega proizilazi da Izvještaj Komisije za Srebrenicu nije sastavljen iz pouzdano utvrđenih činjenica, a posebno je značajno to da federalna komisija nije dostavila svoj spisak nestalih.\n“Izvještaj predstavlja nedovršenu istražnu radnju, ali ga sudovi uzimaju kao gotovu činjenicu”, podsjeća Grujičić.\nOn je zaključio da zbog svega navedenog još nije utvrđena centralna evidencija nestalih u BiH /CEN/, jer bi se na taj način utvrdila istina koja nekima iz međunarodnih organizacija i institucija ne bi odgovarala, ali bi i tadašnjoj Vladi i tadašnjem predsjedniku Republike Srpske dokazala da su svoje postupke definisali slijedom pritisaka i ucjena, a ne činjenica i istine.


Danas je na ELTA HD televiziji upriličeno gostovanje povodom najave završnice jedinstvenog projekta za mlade šahiste u Republici Srpskoj i BiH. Naime 22. decembra je na programu finalni turnir, 18. "Automatikon SUPER Grand Prix" koji se rejtinguje kod FIDE za blitz rejting listu. Tokom čitave 2018. godine odigrano je 17 kvalifikacionih turnira a na završnicu se plasiralo 18 najboljih.\nDanas je na Radio Televiziji Republike Srpske upriličeno gostovanje povodom najave završnice jedinstvenog projekta za mlade šahiste u Republici Srpskoj i BiH. Naime 22. decembra je na programu finalni turnir, 18. "Automatikon SUPER Grand Prix" koji se rejtinguje kod FIDE za blitz rejting listu. Tokom čitave 2018. godine odigrano je 17 kvalifikacionih turnira a na završnicu se plasiralo 18 najboljih.\nU nedelju 28. oktobra 2018. godine (od 19.00h do 21.30h) slijedi 13. "Automatikon Grand Prix" u seriji šahovskih turnira za mlade koji možete pratiti uživo putem LIVE prenosa na našoj FB stranici: @gambit.banjaluka. U nastavku možete pogledati kompletan raspored preostalih turnira, spisak prijavljenih učesnika kao i uslove za učešće na "Automatikon SUPER Grand Prix-u".


Objavljeno: 7 januara, 2018\nStjepan Mesić: Ustašizacija ne dozvoljava Hrvatskoj da diše, u Katoličkoj crkvi obitavaju „čisti fašisoidi“; da je Vens-Ovenov plan bio prihvatljiv, ostao bih uz Tuđmana\nZa današnje stanje u Hrvatskoj, bivši predsednik te zemlje Stjepan Mesić je rekao da se „događa jedna pošast“, da se menja istorija i da je za to krivo obrazovanje, jer se „mladim ljudima nude falsifikati istorije“.\nOcenio je da „ustašizacija ne da Hrvatskoj da diše“ i da u Katoličkoj crkvi u Hrvatskoj postoje „čisti fašisoidi“.\nVens-Ovensov plan najodgovorniji za etničko čišćenje u BiH\nMesić je izjavio je da je za etničko čišćenje u Bosni i Hercegovini najodgovorniji Vens-Ovenov plan i da pred Haškim tribunalom nije svedočio ništa lično o generalu Slobodanu Praljku koji je izvršio samoubistvo u haškoj sudnici.\n„Za etničko čišćenje BiH najodgovorniji je Vens-Ovenov plan, jer je predviđao prostore za Hrvate, Bošnjake i Srbe, pa je od tog plana nastupilo najžešće etničko čišćenje“, rekao je Mesić u emisiji „Nedeljom u 2“ na HRT, prenosi Hina.\nUpitan da li je Hrvatska učestvovala u udruženom zločinačkom poduhvatu u BiH, kako stoji u haškoj presudi, Mesić je rekao da Hrvatski sabor nikada nije doneo odluku da vojska pređe hrvatsku granicu.\nNa opasku da je u BiH bilo više hrvatskih brigada, odgovorio je voditelju da to mora da pita „one koji su takvu odluku doneli“, dodavši da je on nije doneo.\nNaveo je da ga zbog svedočenja u Hagu napadaju „oni koji su pokušavali sakriti istinu“ i da bi bilo dobro da se „prikaže“ šta je govorio u sudnici.\n„Kao svedok, u Hagu sam govorio ono što znam, govorio sam istinu“, rekao je Mesić.\nOn je dodao da smatra da je Tribunal u Hagu odigrao pozitivnu ulogu, a kao negativnu stranu izdvojio je to što mu je bilo potrebno „dugo vreme“ za donošenje odluka.\nNa pitanje da li je prvi predsednik nezavisne Hrvatske Franjo Tuđman odgovoran za hrvatsko-bošnjački sukob tokom rata u BiH, Mesić je rekao da se na Tuđmanovu ulogu ne može gledati jednostrano.\nRekao je da je „na početku Hrvatska pomagala odbranu BiH“, ali da je posle Vens-Ovenovog plana ta politika promenjena, pa je, iako je prvobitno „bila pozitivna“, njemu postala neprihvatljiva.\n„Da je bila prihvatljiva, ja bih ostao uz Tuđmana“, rekao je Mesić, koji se s prvim hrvatskim predsednikom razišao sredinom 1994. godine.\nBesmislice da sam sarađivao sa Udbom\nTvrdnje da je sarađivao s komunističkom tajnom policijom, Udbom, Mesić je nazvao „notornim besmislicama“. Upitan da li je bivši predsednik Hrvatskog sabora Vladimir Šeks svojevremeno sarađivao s Udbom, kazao je da za to „postoje sumnje“.\nZa odnose Hrvatske sa Slovenijom i pitanje arbitraže oko granice okrivio je hrvatsku diplomatiju, navodeći da ona nije uradila posao kako treba.


Manje narušavanja javnog reda i mira u Januaru\nNaslovna Hercegovina Manje narušavanja javnog reda i mira u Januaru\nPolicijska uprava Trebinje u januaru je evidentirala manje slučajeva narušavanja javnog reda i mira i saobraćajnih nezgoda nego u istom mjesecu prošle godine, a stanje bezbjednosti na području ove uprave tokom januara je zadovoljavajuće, rekao je načelnik Policijske uprave Trebinje Siniša Laketa.\n„Ove godine je januar bio miran što se tiče praznika, čemu je najviše doprinijela odgovornost građana, ali i privrednih subjekata koji su poštovali epidemiološke mjere koje su na snazi“, rekao je Laketa na konferenciji za medije na kojoj je predstavljen izvještaj o radu Policijske uprave Trebinje za januar sa uporednim pokazateljima iz 2020. godine.\nOn je naveo da je u januaru evidentno smanjenje broja narušavanja javnog reda i mira i broja saobraćajnih nezgoda, dok je broj krivičnih djela povećan za pet u odnosu na januar 2020. godine.\n„Od krivičnih djela istakao bih krivično djelo nedozvoljena trgovina, što je otkrila i dokumentovala Policijska stanica Bileća gdje je oduzeto oko 59.000 kutija cigareta, a u januaru su evidentirana dva krivična djela krađa i tri krivična djela teška krađa kojih nije bilo evidentiranih u januaru 2020. godine“, naveo je Laketa.\nOn je dodao da pripadnici Policijske uprave Trebinje ovih dana sprovode aktivnosti usmjerene na sprečavanje daljeg vršenja krivičnih djela, rasvjetljavanja postojećih i podizanja stanja bezbjednosti na viši nivo.\n„Rasvijetljena su određena krivična djela na području Trebinja što se tiče Eparhije zahumsko-hercegovačke, pronađen je veći broj lica u ugostiteljskim objektima, odnosno stavljena su pod kontrolu lica koja su se odlučila na korištenje opojno-narkotičkih sredstava na javnim mjestima“, rekao je Laketa.\nOn je dodao da će ove aktivnosti biti nastavljene u narednom periodu.\nGovoreći o bezbjednosti saobraćaja, načelnik Sektora policije Policijske uprave Trebinje Petar Kozjak rekao je da je tokom januara evidentirano 26 saobraćajnih nezgoda, od kojih je osam imalo za posljedicu lakše povrijeđena lica, a 18 manju materijalnu štetu.\n„Ukupno je evidentirano 1.270 prekršaja iz oblasti bezbjednosti saobraćaja. Iz saobraćaja je isključeno 98 vozača, više za 24 vozača ili 32,4 odsto u odnosu na isti mjesec prethodne godine“, naveo je Kozjak.\nNačelnik Sektora kriminalističke policije Policijske uprave Trebinje Velibor Vukoje rekao je da je ova uprava u januaru ove godine zabilježila 24 krivična djela, što je više za pet u odnosu na isti period prošle godine.


Turnir Marija Magdalina: Glogonjski „Crveni đavoli“ podigli pobednički pehar - GLAS OPOVA\nTurnir Marija Magdalina: Glogonjski „Crveni đavoli“ podigli pobednički pehar\nGlogonjski „Crveni đavoli“ podigli pobednički pehar\nSEFKERIN, 30. jul 2021 – Ovogodišnji turnir u malom fudbalu „Marija Magdalina“ osvojila je glogonjska ekipa Crveni đavoli. Oni su u finalu pobedili Radnički iz Barande rezultatom 4:1. U utakmici za treće mesto sefkerinska ekipa Novaković savladala je Perionicu 2:1.\nNagradu za ferplej dobila je ekipa Dare metal, najbolji strelac je bio Aleksandar Divljački, najbolji golman je Vladimir Jovčevski, dok je za najboljeg igrača turnira proglašen Milan Šušnjar.\nPredsednik opštine Miloš Markov je pozdravio sve učesnike i čestitao pobednicima i nagrađenima uz želju da turnir napreduje narednih godina. Ispred organizatora turnira Saša Jovičin se zahvalio Mesnoj zajednici Sefkerin i lokalnoj samoupravi na podršci, kao i svim sponzorima koji su pomogli organizaciju i održavanje turnira, a pehare i plakete su uručili predsednica Saveta mesne zajednice Sefkerin Kristina Krunić, zamenik predsednika SO Opovo Dragan Ugrinov, zamenica predsednika opštine Anka Simin Damjanov, predsednik SO Opovo Nenad Josić, pokrajinski poslanik Predrag Ginculj i predsednik opštine Miloš Markov.\nNakon uručivanja nagrada priređen je vatromet.\nSaobraćaj: Montiraju se usporivači brzine u Barandi i Sakulama\nSaveti vozačima: Bezbedna vožnja u putničkom automobilu na visokim temperaturama


Banane - čudesno voće: Gastronomad, nova epizoda u ponedeljak, 8. februara, u 12:15, na RTS 1 - Gastronomad\nBanane – čudesno voće: Gastronomad, nova epizoda u ponedeljak, 8. februara, u 12:15, na RTS 1\nTeško je pronaći osobu koja ne voli da jede banane. Uzgajaju se u više od 100 država sveta i predstavljaju četvrtu najvredniju kulturu, posle pšenice, kukuruza i pirinča. Zna se da su je ljudi uzgajali i konzumirali i pre 10 hiljada godina, a neki naučnici veruju da su baš banane najstarije voće na Zemlji. Ljudi su se kroz istoriju sa posebnom pažnjom odnosili prema njima, a Hindusi su verovali da raste u čast njihove boginje Kale. Jedna od najvećih zabluda koju imamo u vezi sa ovim čarobnim voćem jeste ta da rastu na drveću – plodovi, naime, niču na jednoj stabljici koja se nisko odiže sa tla.\nBanane sadrže malo natrijuma, ali dosta kalijuma, što je odlično za regulaciju krvnog pritiska i zdravlje srca. Naučnici su ustanovili da svakodnevno konzumiranje banana može da smanji rizik od nastanka srčanog udara za čak 40 odsto. Banane se koriste u pripremi i slanih i slatkih specijaliteta, a Katarina Petrović Kaja, u novoj epizodi Gastronomada, naučiće nas da napravimo slane francuske kroasane sa slaninom i bananama i banana duhove.\nNova epizoda Gastronomada u ponedeljak, 8. februara, u 12:15, na RTS 1.\nPrethodno Ječam: Puding od ječma iz Rudna\nSledeće Banane: Francuski kroasani sa slaninom i bananama i banana duhovi


Potpisan ugovor sa nacionalnim trenerom muških selekcija – Stonoteniski savez Crne Gore\nPotpisan ugovor sa nacionalnim trenerom muških selekcija\nJuče je u Tivtu potpisan ugovor sa gospodinom Sašom Dragaš, istaknutim trenerom iz Slovačke, koji je do sada vodio reprezentacije Slovačke i Engleske.\nStonoteniski Savez Crne Gore je angažovao g. Sašu Dragaša iz Slovačke, aktivnog priznatog trenera za nacionalnog trenera muškuh selekcija. On će, zajedno sa sportskim radnicima iz crnogorskih klubova, osim reprezentacije, raditi i sa trenerima iz svih klubova, radi unapređenja kvaliteta ovog sporta i na lokalnim novoima.\nPlan je ambiciozan i posebno je usmjeren i na stvaranje nove baze igrača, kao i na rad sa početnicima, kako bi se od samih početaka formirala i brižno gradila nova crnogorska reprezentacija. Kroz rad nacionalnog trenera očekujemo da ćemo iznaći i kvalitetna rešenja za podizanje kvaliteta i ženskog stonog tenisa, upravo kroz saradnju sa trenerima iz Crne Gore.\nOtvorene prijave za Turnir Mimoza 2020\n6 months ago\tby\tSunčica Rogić 1 min read\tNo comments\nU okviru Praznika Mimoze, 7. i 8. marta, biće održan stonoteniski međunarodni tunir – Mimoza…\nPrevious Snežana Ćulafić i Filip Radović – seniorski prvaci Crne Gore za sezonu 2019/20\nNext Obavještenje: Odlaganje Super lige i Ženske lige


U selu Šalinac kod Smedereva juče je puštena u rad fabrika vode čija je izgradnja koštala 3,2 miliona evra i koja može da snabdeva 25.000 korisnika.\n- Uprkos globalnoj nestašici pijaće vode, Srbija mora da sačuva svoja izvorišta pijaće vode i da ostane jedna od retkih zemalja u kojoj će svi građani imati pristup zdravoj i pijaćoj vodi, istakla je Mihajlovićeva.\n- Otvaranje ove fabrike predstavlja primer dobre bilateralne saradnje dve zemlje i znak da Nemačka podržava Srbiju na putu ka EU, rekao je Ditman.\n« Uskoro odluka o pristaništu u Smederevu Srbija dobila novog predsednika, Vučić stupio na dužnost »\nNЕDIMOVIĆ: VLADA SRBIJЕ 2014. GODINЕ DONЕLA JE PRO…\nNЕDIMOVIĆ: INSPЕKCIJSKЕ SLUŽBЕ UČINITI DOSTOJNЕ DRŽAVNOG APA…\nFOTO VEST: Šta vrede rampe kad su autoprevoznici bahati!\nVUČEN OSUDIO IZJAVE STOJKOVIĆA: Zvonko, pa šta ti je to treb…


EU donosi 2 miliona evra pomoći preduzetnicima - Bujanovačke\nPočetna EKONOMIJA EU donosi 2 miliona evra pomoći preduzetnicima\nEU donosi 2 miliona evra pomoći preduzetnicima\nBujanovačke21. feb 2019.EKONOMIJA, NASLOVNA0\nBujanovac, Beograd 21. februar 2019.(foto N1) – Šef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici boraviće u četvrtak i petak, 21. i 22. februara, na jugu Srbije u poseti Bosilegradu, Preševu, Vranju i Bujanovcu.\nDrugog dana posete, u petak 22. februara, Fabrici će u Bujanovcu na odeljenju Ekonomskog fakulteta iz Subotice uručiti sertifikate o odobrenim projektima preduzetnicima i preduzetnicama, kao i predstavnicima mikro i malih preduzeća koji će uz podršku Evropske unije dobiti novu opremu vrednu više od dva miliona evra.\nKako se kaže su saopštenju, Evropska unija će tako doprineti da 106 mikro i malih preduzeća unapredi svoju proizvodnju i kvalitet proizvoda i doprinese povećanju zaposlenosti kroz otvaranje novih radnih mesta.\nU Bujanovcu će sertifikati biti uručeni grupi od 38 preduzeća koja posluju u Zaječarskom, Jablaničkom, Nišavskom, Pirotskom i Pčinjskom i Topličkom okrugu, dok će ostala preduzeća sertifikate dobiti u narednom periodu.\nIstog dana ambasador Fabrici će u Vranju zajedno s gradonačelnikom Slobodanom Milenkovićem obići hirurški blok pri vranjskoj bolnici u čiju je izgradnju EU uložila 2,8 miliona evra kako bi se unapredio kvalitet zdravstvenih usluga koje ova ustanova pruža za preko 250.000 stanovnika i stanovnica Pčinjskog okruga.\nTokom posete Bosilegradu, Preševu, Vranju i Bujanovcu, Fabrici će se sastati s predstavnicima lokalnih vlasti, kao i sa predsednikom Nacionalnog saveta bugarske nacionalne manjine Stefanom Stojkovim, predsednikom Nacionalnog saveta albanske nacionalne manjine Ragmijem Mustafom i sa Koordinacionim telom Vlade Srbije za opštine Preševo, Bujanovac i Medveđa, dodaje se u saopštenju Delegacije EU u Srbiji.\nPrevious PostBujanovčanin koji je nestao pre dva dana pronađen mrtav Next PostHitna: Žena iz Žuželjice kritično


Lasta pred privatizaciju ostala i bez stare i bez nove autobuske stanice | Insajder\nSaobraćajno preduzeće Lasta u većinskom državnom vlasništvu, odlukom države, a zbog realizacije arapske investicije, projekta Beograd na vodi, ostala je bez glavne autobuske stanice u Beogradu. Samo po tom osnovu, Lasta čija je privatizacija predviđena za ovu godinu, od jula 2017, kada je stanica uklonjena, pa do danas ostala je bez zarade od oko 1,2 miliona evra. Umesto na privremenoj stanici u Bloku 42, kako su gradske vlasti to najavljivale, Lasta i dalje polaske obavlja sa privatne BAS-ove stanice.\nLastina stanica, peroni i objekti u centru Beograda uklonjeni su u julu 2017. godine. Plan je bio da nakon toga Lasta obavlja polaske sa privremene nove stanice u Bloku 42.\nPrema “Izveštaju o aktivnostima za izmeštanje autobuske stanice Lasta –Avala” u Blok 42, do kojeg je došao Insajder, Grad Beograd je u januaru 2015. obavestio rukovodstvo Laste da je zbog projekta Beograda na vodi planirano preseljenje autobuske stanice na privremenu lokaciju u Bloku 42.\nOd januara pa do februara 2016. godine Radna grupa za izmeštanje stanice održala je više sastanaka. U izveštaju se navodi da na njima nisu vođeni zapisnici iako su predstavnici Laste to tražili, te da je sam izveštaj napravljen na osnovu internih beleški predstavnika Laste.\nKako se u Izveštaju navodi, na jednom od poslednjih sastanaka, 1. februara 2016. Grad Beograd je obavestio predstavnike Laste da će im za privremenu lokaciju u Bloku 42 obezbediti pet dodatnih kontejnera za osnovne sadržaje stanice poput hola, šalter sale… priključak na kanalizacionu i hidrantsku mrežu i da će ispitati stanje javne rasvete na lokaciji.\nOd tada je prošlo više od tri godine. Privremena stanica u Bloku 42 još nije završena, a Lasta umesto sa nje kako je prvobitno predviđeno, polaske obavlja sa privatne BAS-ove stanice.\nZbog rušenja stanice Lasta mesečno bez 6,5 miliona dinara zarade\nPomoćnik generalnog direktora BAS-a Dragan Vučičević kaže za Insajder da će prema ugovoru u čijem sklapanju je posredovao Grad Beograd, Lasta peronske usluge do kraja godine koristiti besplatno. Šta će biti nakon toga sa sigurnošću niko ne zna. Na pitanje Insajdera u kabinetu direktora SP Lasta odgovaraju da je to je stvar pregovora sa BAS-om koji će se “odvijati neposredeno pre isteka ugovora”.\nPrema podacima koje je Lasta dostavila Insajderu, ovo preduzeće je u 2016. samo od usluga na beogradskoj stanici zaradilo oko 83 miliona dinara. Od momenta od kada je u junu 2017. počelo uklanjanje stanice gubitak po tom osnovu je na mesečnom nivou u proseku 6,5 miliona dinara.\nPosebno je interesantno da je, kako se navodi u Izveštaju o aktivnostima za izmeštanje autobuske stanice, Lasta u aprilu 2016. godine Skupštini Grada Beograda dostavila pismo o zainteresovanosti za izgradnju i upravljanje autobuskom stanicom u Bloku 42.\nMeđutim, taj posao je na kraju dat privatnoj firmi BAS, a ne Lasti u kojoj je država vlasnik 70 odsto kapitala, od čega grad Beograd ima 11 odsto. Lasta je tako, uoči najavljene privatizacije, ostala i bez stare i bez nove autobuske stanice.\nBrend Laste procenjen na nula dinara\nSve to se dešavalo pre nego što je urađena procena vrednosti kapitala preduzeća. Privatizacioni savetnik, revizorska kuća BDO, je u nacrtu procene koji je nedavno dostavljen Ministarstvu privrede, naveo da sto odsto kapitala Laste vredi između 16 i 23 miliona evra. Reč je o najvećem i najstarijem preduzeće za prevoz putnika u Srbiji, koje godinama unazad posluje u plusu, ali je dobit tog preduzeća poslednjih godina sve manja. Osim toga, za četiri godine u tom preduzeću smenjena su čak četiri direktora.\nZaposleni i rukovodstvo Laste smatraju da ova procena nije realna i da preduzeće vredi znatno više. Zbog toga su tražili da se procena ispravi i dopuni u pojedinim delovima. Između ostalog, tražili su da se uradi nova procena brenda Laste koji je procenjen na nula dinara.\nOvo nije prvi pokušaj privatizacije najvećeg saobraćajnog preduzeća. Država je prvi put pokušala da proda Lastu 2007. godine kada je i raspisan tender. Rok za dostavljanje ponuda je čak šest puta produžavan da bi na kraju 2008. godine tenderska komisija konstatovala da je jedina pristigla ponuda nepotpuna. U međuvremenu je država uvećala svoj udeo u vlasništvu Laste na 77 odsto i to tako što su opraštani dugovi ovog preduzeća prema državi.


Prikazivanje članaka po tagu uredenje - Radio televizija Bor\nPrikazivanje članaka po tagu uredenje\nMAJDANPEK - Izradom Plana detaljne regulacije zaštićenog područja Arheološkog lokaliteta „Lepenski Vir“, koja će uskoro ući u proceduru, biće stvorene osnove za uređenje ovog prostora, koje se smatra jednim od najznačajnijih arheoloških nalazišta u ovom delu Evrope.\n„Razlozi za donošenje Odluke o pristupanju izrade Plana sadržani su u tome što je potrebno uskladiti plan sa Zakonom o planiranju i izgradnji. Između ostalog, Planom detaljne regulacije predviđeno je razdvajanje pristana i marine, iz bezbednosnih razloga, a u skladu sa Zakonom o plovidbi i lukama na unutrašnjim vodama“, ističe Ivan Grmuša, šef Odeljenja za urbanizam, građevinarstvo i stambeno komunalne poslove Opštinske uprave Majdanpek.\nPovršina turističkog prostora Lepenski Vir iznosi 57 hektara i sredstva za izradu Plana, koja bi trebalo da traje 180 dana, biće obezbeđena iz budžeta Opštine Majdanpek.\nZAJEČAR- Radnici Javno komunalnog preduzeća "Timok održavanje" ovih dana zamenili su staru rasvetu novim LED osvetljenjem na mini golf terenu na zaječarskoj Popovoj plaži. Kako kažu u tom preduzeću, u narednom periodu biće promenjena rasveta i na ostalim terenima. U toku su i čišćenje kanala i uređenje zelenih površina i klupa u tom sportsko rekreativnom kompleksu.\nZavršena ograda na igralištu u Slatini\nBOR - Nakon dvomesečnih radova, igralište područnog odeljenja osnovne škole Vuk Karadžić u Slatini dobilo je novu pocinkovanu ogradu, čiju nabavku i postavljanje je sa blizu 2.600.000 dinara finansirala kompanija Rakita. Uređenje školskog igrališta najznačajnije je za najmlađe žitelje sela, koji i kroz obavezne školske aktivnosti, ali i igru, na ovom prostoru provode najviše vremena.\n„Meni i drugarima se mnogo sviđa igralište, jer je odlično ograđeno. Sada nećemo da polupamo prozore i nećemo da uznemiravamo komšije sa loptom“ rekla je Jefimija Jovanović, učenica 3. razreda OŠ Vuk Karadžić u Slatini\nŽelju kompanije Rakita da pomogne lokalnoj zajednici, pozdravili su i nadležni u slatinskoj školi, koji ističu da je usled nezaštićenosti prostora za sportske aktivnosti bezbednost đaka bila ugrožena.\n„Drago mi je što je kompanija Rakita uvidela neke od prioriteta naše škole i uspela da ogradi igralište, jer je bilo nebezbedno i zbog pasa lutalica a i jer je lopta izlazila na ulicu. Nastava i sportske aktivnosti koje ovde budu organizovane sada će biti bolje, kvalitetnije i bezbednije“ istakla je Ivana Pajkić, direktor Osnovne škole „Vuk Karadžić“.\nDobra saradnja kompanije Rakita i civilnog sektora doprinela je i ovoj investiciji, koja je realizovana podsredstvom Udruženja roditelja Bebironče, a na inicijativu Mesne zajednice Slatina.\n„Mesna zajednica Slatina se obratila kompaniji Rakita za donaciju za izgradnju ograde oko malog stadiona koji se nalazi u sklopu osnovne škole koji koriste kako deca školarci tako i stariji. Ja im se zahvaljujem što su nam izašli u susret i finasirali ovaj projekat koji ćekamo možda i više od 20 godina i pohvalio bih saradnju Mesne zajednice i kompanije Rakita posebno u poslednjih šest meseci“ dodao je Damjan Stanojević, predsednik Saveta Mesne zajednice Slatina.\nIzvođač radova na postavljanju ograde na igralištu, koje osim najmlađih, koriste i ostali meštani Slatine za organizaciju mnogobrojnih manifestacija tokom godine, bila je borska firma Montažer.\nZavršeno uređenje enterijera OŠ „12. septembar“ u Majdanpeku\nMAJDANPEK - Osnovna škola „12. septembar“ u Majdanpeku ponovo s pravom nosi naziv „nova škola“ kako je Majdanpečani zovu još od njene izgradnje, 1970. godine.\nNaime, ovih dana je završeno uređenje kompletnog enterijera, koje su zajednički finansirali lokalna samouprava i Ministarstvo privrede.\n„Pored kompletno zamenjenih podnih obloga u učionicama, holu škole i na stepeništu, renovirana je i đačka kuhinja, školska bina, a urađeni su i potpuno novi školski toaleti“, ističe Vesna Žikić, direktor ove obrazovne ustanove, dodajući da „predstoji uređenje ulaza u školu, kao i privođenje nameni bazena unutar škole, koji decenijama nije u funkciji“.\nOve godine, takođe, u Osnovnoj školi „12. septembar“ potpuno je renovirana i fiskulturna sala, u kojoj je zamenjen parket, urađene nove tuš kabine i uređene svlačionice, tako da se sada nastava fizičkog vaspitanja odvija u primerenim i bezbednim uslovima, što do sad nije bio slučaj.\nBOLJEVAC - Boljevac je jedna od 13 opština u Srbiji u kojima se sredstvima iz fondova Evropske unije finansiraju projekti za unapređenje uslova života romske populacije.\nU naselju Gaj, u kome žive pretežno pripadnici romske zajednice, završen je projekat rekonstrukcije ulica i izgradnje vodovodne i kanalizacione mreže, a ukupna vrednost ove investicije je blizu 172 hiljade evra. Iz evropskih fondova je odobreno 84 odsto od ukupne vrednosti projekta, a ostatak je izdvojila lokalna samouprava.\nProjekat je realizovan uz podršku Ministarstva finansija i Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, u saradnji sa lokalnim udruženjem ''Rom''.