Devizna štednja građana premašila je sredinom jula četiri milijarde evra, pošto je u prvih šest ovogodišnjih meseci porasla za 618,3 miliona evra\nRekordi: Štednja dostigla 700 miliona evra\nKomercijalna banka postigla je nov rekord – 700 miliona evra devizne štednje, što je 18 odsto ukupne štednje u stranoj valuti u Srbiji. Svoju pet godina dugu lidersku poziciju u deviznoj štednji KB je, kako reče zamenik predsednika Izvršnog odbora Predrag Mihajlović, još jednom potvrdila u veoma jakoj konkurenciji 37 banaka, od kojih su 22 sa stranim kapitalom. "Svakog meseca stičemo oko 5000 novih klijenata, a štednja raste u proseku za 560.000 evra dnevno", naveo je Mihajlović i istakao da je struktura ročnosti poboljšana: 2003. je 38,8 uloga bilo dugoročno, a ove godine je to 61,2 odsto. Mihajlović je najavio akciju stimulativne devizne štednje, od 15. jula do 15. avgusta. Kamate na devizne uloge tokom ove akcije u evrima su: na 12 meseci 5,15 odsto, na 24 meseca 5,5 i na 36 meseci 6 odsto. Na uloge u dolarima kamate su: na 12 meseci 4,1, na 24 meseca 4,5 i na 36 meseci 4,8 odsto.\nKampanje: Proglašeni "Srećni pirati"\nNa kraju nagradne igre "Pirati sa Kariba", u kojoj je od 1. maja do 15. juna podneto 56.000 prijava, Visa International je 17. jula u Beogradu dobitnicima uručila poklone. Zahvaljujući kupovini preko svoje Visa kartice, Marina Miljković iz Beograda otputovaće sa svojih pet prijatelja i džeparcem od 1000 evra na sedmodevno krstarenje grčkim ostrvima. Prodavačici "srećne ruke", Sanji Ilić (Tempo, Beograd), koja je obavila prvonagrađenu transakciju, pripao je kućni bioskop. Pet korisnika Vise nagrađeno je kožnim torbama a prodavačica koja je obavila najviše transakcija Visa karticama, Dolores Dragoj (Esprit, Novi Sad), osvojila je desetodnevni boravak u Grčkoj. Nagrade je uručio potpredsednik Vise International za jugoistočnu Evropu Žan-Mark Tonti.\nTakmičenja: Zlatna krigla\nOd 25 polufinalista nacionalnog takmičenja u točenju piva "Zlatna krigla" iz Beograda, minule sedmice izabrano je pet barmena koji će nastupiti u finalu 11. septembra. Sva regionalna polufinala su takođe završena, tako da će se po pet pobednika naći u finalu u Beogradu. "Cilj ove akcije je da pronađemo najboljeg barmena koji će nositi titulu Zlatni barmen Srbije i da promovišemo kulturu točenja i konzumiranja piva", rekla je za "Vreme" Ivana Šašo, marketing menadžer Apatinske pivare, organizatora ovog takmičenja. Nagrada za prvog i drugog najveštijeg barmena i vlasnike lokala u kojima rade jeste poseta Svetskom takmičenju u točenju piva Stella Artois, koje će se održati u Belgiji 26. oktobra.\nPromocije: Pravo sa farme\nImlek je "Moje sveže mleko" plasirao i u pakovanju od pola litre, a potrošačima je dostupno direktno sa farme, najduže za 24 sata od muže. Unapređenjem procesa pasterizacije, rok trajanja ovog mleka produžen je na šest dana, i nije ga potrebno kuvati. "Moje sveže mleko" pakuje se u ekološku kartonsku "Fresh box" ambalažu, koja čuva njegovu svežinu i hranljive sastojke.\nDonacije: Železara biblioteci\nU.S. Steel Serbia uložiće više od 100.000 dolara u rekonstrukciju Univerzitetske biblioteke "Svetozar Marković", a radovi u zgradi staroj osam decenija počeli su. Prema rečima Nemanje Brkovića, direktora za odnose sa javnošću kompanije, kompletno će biti obnovljeni glavni ulazni hol, velika sala, studentske čitaonice i galerija, kao i hol na prvom spratu, koji predstavljaju najvažnije delove biblioteke. On dodaje da će U.S. Steel i nakon renoviranja biblioteke nastaviti ulaganje u obrazovanje mladih i poboljšanje uslova njihovog rada.\nPriznanja: Najbolja banka\nPoznati britanski finansijski magazin "Euromoney" proglasio je UniCredit Grupu za "Najbolju banku u zapadnoj Evropi u 2007", u skladu sa njenim aktivnostima i dostignućima u prethodnoj godini. Ovaj magazin dodelio je još nekoliko prestižnih nagrada UniCredit Grupi: "Najbolja banka u Italiji", "Najbolja banka u Austriji", "Najbolja Banka u Bugarskoj" i "Najbolja banka u Poljskoj". Takođe, Grupa je dobila i nagradu za "Najbolji servis za investitore u zemljama centralne i istočne Evrope" i za "Najbolju investicionu banku u Bugarskoj". Ove godišnje nagrade postavljaju standarde u bankarskom poslovanju, a članice Unicredit Grupe na teritoriji centralne i istočne Evrope dobile su ih preko 250.\nBanke: Prednosti spajanja\nPiše: Silvio Pedraci, zamenik predsednika Izvršnog odbora Banca Intesa\nIntegracije banaka i drugih finansijskih institucija su tokom poslednjih godina postale svetski trend, zbog očiglednih prednosti koje proističu iz sjedinjenih potencijala i veće finansijske snage. Spajanjem, banke postižu znatne uštede, ostvaruju rast prihoda kroz veću tržišnu snagu, a potrošači dobijaju još kvalitetnije usluge uz niže cene.\nPrateći ovaj trend, početkom 2007. godine, dve italijanske banke, Banca Intesa i Sanpaolo IMI, intregrisale su se u grupaciju Intesa Sanpaolo. Intesa Sanpaolo je na ovaj način postala najmoćnija grupacija i neprikosnoveni lider u Italiji, sa prosečnim tržišnim učešćem od preko 20 odsto u svim segmentima poslovanja, što je duplo više u odnosu na prvog konkurenta. Zahvaljujući integraciji, Intesa Sanpaolo je treća banka u evrozoni po vrednosti tržišne kapitalizacije i među prvih 15 u svetu. Grupacija opslužuje preko 18 miliona klijenata posredstvom poslovne mreže od 7076 ekspozitura u 35 zemalja. Spajanjem dve banke znatno je unapređeno prisustvo u regionu srednje i istočne Evrope, o čemu svedoči i brojka od sedam miliona klijenata i 1237 ekspozitura u 12 zemalja.\nU Srbiji grupacija Intesa Sanpaolo posluje posredstvom Banca Intesa i Panonske banke i, prema podacima o rezultatima bankarskog sektora u prva tri meseca ove godine, postala je i vodeća bankarska grupacija u Srbiji, kako po ukupnoj visini bilansne sume, tako i po iznosu ukupnih plasmana i depozita. Ove dve banke zajedno na kraju prvog kvartala imaju bilansnu sumu od 1,86 milijardi evra (152 milijarde dinara) i tržišni udeo od 12 odsto, što Grupaciju pozicionira na vodeće mesto u bankarskom sektoru Srbije. Naša grupacija planira dalje aktivnosti u pravcu konsolidacije tržišne pozicije u Srbiji.\nPoslovno geslo: Sreća je samo kada imate sa kim da je podelite\nPiše: Radomir Živanić, vlasnik Verano Group\nUspeh je moguć i pripada vama, samo ga treba žarko želeti.\nPazite se jedino kada postavljate ciljeve, jer veliki ciljevi zahtevaju veliki trud i nose veliki rizik.\nKada postignete uspeh i ostvarite zadati cilj, mnogo je važno da na tom putu ne ostenete sami.\nPotpuna sreća je samo kada imate sa kim da je podelite.\nGRADI: Austrijski proizvođač sokova Rauch gradi nove objekte na prostoru Voćara u Koceljevi, koji je kupio prošle godine, da bi od septembra proizvodio i punio sokove u 15.000 boca i 6000 tetrapaka na sat.\nROK: Zakonski rok za privatizaciju društvenih preduzeća produžen je do kraja 2008. i do tada bi 1178 firmi trebalo da dobije novog vlasnika ili da ode u stečaj.\nKUPAC: Zemunski hotel Central (sa restoranima Venecija, Gardoš, Zemunski cvet, Vatrenka i Dunav) kupio je za 124 miliona dinara Zoran Joksimović iz Beograda, uz obavezu da namiri dug od 202 miliona dinara.\nODBRANA: Beogradska firma Pacifik Link počela je prodaju ultrazvučnih aparata, veličine mobilnih telefona, za odbranu od pasa lutalica.\nSPAS: Jugoslovenska krznarska industrija iz Inđije, pet godina u stečaju, prodata je na aukciji beogradskom Outletu za 74,3 miliona dinara.\nŠefket Hadžibegović, direktor G.M.T. d.o.o. Beograd: Sve zavisi od programa\nDOBITNICI: Oni koji su se zatekli u pravim firmama na pravom mestu i, što je ključno, imali su prave programe. Mnogi ljudi su kroz privatizaciju došli do preduzeća, ali samo oni koji su imali pravi program i ideju šta sa tim da urade uspeli su u biznisu.\nGUBITNICI: Svi koji su se zatekli u preduzećima koja su privatizovana, kao i biznismeni koji su kupili firme a nisu imali pravi program.\nGoran Pekez, direktor korporacionih poslova Japan Tobacco za Jadranski region: Uspešni su uveli svetske standarde\nDOBITNICI: Firme koje su ili od ranije poslovale u profitabilnim industrijama ili postale deo multinacionalnih sistema, jer su uspostavile svetske standarde u proizvodnji, marketingu i tržišnoj utakmici. U društvenom smislu, dobitnici su vlasnici privatnih firmi, menadžeri i mladi, fleksibilni radnici.\nGUBITNICI: Tranzicija neće biti završena dok se za neprofitabilne industrije i glomazne sisteme ne nađe rešenje, jer će nastaviti da opterećuju budžet, usporavaju industrijski rast i ograničavaju Vladu u ekonomskoj liberalizaciji.


Obilazak radova na izgradnji kružnog toka u goraždanskom naselju Vitkovići\nProjekti modernizacije JP „Ceste FBiH“ na području BPK Goražde\nPremijerka Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Aida Obuća i gradonačelnik Grada Goražda Muhamed Ramović danas su posjetili lokalitet u goraždanskom naselju Vitkovići, gdje je u toku realizacija Projekta izgradnje kružnog toka na dionici magistralnog puta M-20. Vrijednost projekta je oko 1.000.000 KM, a sredstva za njegovu realizaciju obezbijedilo je JP „Ceste Federacije BiH“ u sklopu Projekta rekonstrukcije i sanacije magistralnih cesta u FBiH.\nPrema riječima predstavnika nadzora, radovi na ovom kružnom toku teku planiranom dinamikom, pa je u vezi s tim iskazano zadovoljstvo predstavnika gradske i kantonalne vlasti, posebno zbog činjenice što se radovi izvode prema savremenim standardima, što je slučaj i kod ostala tri projekta JP „Ceste FBiH“ koji se trenutno realizuju na području Goražda.\n„Kako smo mogli čuti od izvođača radova, prilikom izgradnje pazi se na svaki detalj i nadam se da ćemo u konačnici imati jedno savremeno rješenje, dakle, kružni tok koji će omogućiti bolje i lakše odvijanje saobraćaja na ovom području“ – kazala je premijerka Aida Obuća.\nKako je naglašeno, ovaj projekt je od posebnog značaja, prvenstveno zbog činjenice što se na ovom lokalitetu nalazi industrijska zona u okviru koje posluju veliki privredni subjekti za koje je putna infrastruktura važan faktor u poslovanju.\n„Na ovom lokalitetu imamo jednu veliku industrijsku zonu te odvijanje pojačanog saobraćaja, tako da smo mi nastojali da ovaj projekat realizujemo kako bismo izbjegli gužve te eventualne komplikacije u sabraćaju. Nakon prihvatanja projekta od strane JP „Ceste FBiH“, mi smo izvršili eksproprijaciju koja obuhvata i privatnu imovinu naših građana, gdje nismo imali nikakvih problema jer su građni bili savjesni, tako da smo mi sa svoje strane izvršili sve pripreme a JP „Ceste FBiH“ je imalo razumijevanja prema ovom projektu“ – istaknuo je ovom prilikom gradonačelnik Muhamed Ramović.


Dok ga uprava i igrači prozivaju, Grobari se moćno zahvalili Asanu na svemu što je uradio za Partizan\nGoran 04/05/2021, 13:13\nPartizanov najbolji igrač ove sezone, Japanac Takuma Asano, šokirao je sve u Humskoj na Vaskrs, pošto je svojevoljno napustio ekipu i raskinuo ugovor sa crno-belima. Razlog je to što mu nisu bile isplaćene plate i što i pored toga što je kontaktirao čelnike kluba, nije dobio odgovor.\nUprava je tako “popila” jedan od najtežih šamara u istoriji kluba, ali je dobila izgubila i veliki novac, jer je ostala bez “zlatne koke” i jedinog igrača kojeg je mogla da proda na leto da klub može da preživi.\nAsano je upravi kluba zadao udarac poput japanskih samuraja, koji se teško preživljavaju, pa je pitanje kakva će biti sudbina kluba nakon ovog potresa, jer se gnev navijača posebno nakupio posle četiri godine bez titule, a kada vam beže najbolji igrači iz tima zbog neisplaćenih plata, onda je jasno da i za narednu sezonu ne mogu da se stvaraju velika očekivanja.\nNavijači Partizana, su stali na stranu Asana, njihovog miljenika, koga ne smatraju izdajnikom, kao što to smatraju Vučelić, Vazura, Iliev, Vladimir Stojković i Lazar Marković…\nSalva nezadovoljstva viđena je na društvenim mrežama kluba, a navijači su za Asana napravili i oproštajnu ilustraciju kojom su mu zahvalili na svemu što je uradio za Partizan.\nGrobarski Trash Romantizam, koji godinama već širi “grobarstvo” muralima koje crtaju širom Beograda, ali i u drugim gradovima gde žive navijači Partizana, prikazao je Asana kao japanskog samuraja, dok je u pozadini bio i jaguar, životinja sa kojom su poredili Asana.\nPrevious article Ostao je RAČUN ZA BOBEKOVU RAKIJU i sećanje na ovacije! Jugoslovenski fudbaleri su tada PRVI PUT kročili na Ostrvo – Partizan je pozvan na Festival Britanije…\nNext article Konferencija za medije pred utakmicu 35. kola Linglong Tire SLS FK Partizan – FK TSC 14h30min


EU upozorava: Pogoršana sloboda medija u Sloveniji - Sindikat novinara Srbije\nKomesarka Saveta Evrope za ljudska prava Dunja Mijatović upozorila je danas na „uočljivo pogoršanje“ slobode izražavanja i medija u Sloveniji, u vladi desničarskog premijera Janeza Janše i pozvala zvaničnike da zaustave taj trend.\n“Neprijateljski javni diskurs, kao i kampanje ocrnjivanja i zastrašivanja uperene protiv aktivista civilnog društva i onih koji izražavaju kritična mišljenja nanose štetu slobodi izražavanja i imaju zastrašujući uticaj na slobodu medija”, napisala je Mijatović.\n“Komesarka poziva slovenačke vlasti da preduzmu mere da smire tenzije u društvu i ohrabre uzajamno poštovanje i razmenu mišljenja”, navodi se u memorandumu.\nPosebno je ukazala na odgovornost političkih vođa u ovom smislu i pozvala članove vlade da na dostojanstven i odgovoran način koriste društvene mreže.\nSlovenačke vlasti su pozvane da preduzmu akcije da smire te tenzije i “ohrabre uzajamno poštovanje u razmeni mišljenja”.\nMijatović je navela “niz problema” oko medijskih sloboda uključujući “uznemiravanje, zastrašivanje i krivične prijave protiv novinara, restrikcije pristupu javnim informacijama, vladino delovanje protiv medija javnog servisa”.


Cirkus umesto auto-puta - JUGPRESS\nOdluka ministarke građevine, saobraćaja i infrastrukture Zorane Mihajlović da svoje ministarstvo izmesti u Grdeličku klisuru, gde se radi na deonici auto-puta na Koridoru 10 predstavlja populistički i nestručan čin koji ima za cilj pridobijanje jeftinih političkih poena smatra stručna javnost Srbije.\nEkonomski analitičar Branko Pavlović u izjavi za “Vesti” kaže da je potez ministarke Mihajlović dovoljan razlog za njenu smenu.\n– Odluka je zaista skandalozna. Ministarstva i državni organi su zamišljeni tako da funkcionišu u regularnom radnom vremenu od 9 do 17 časova. Ukoliko u regularnom radnom vremenu ne mogu da reše pitanja oko radova jedne kapitalne investicije treba da se zapitaju šta se zaista zbiva sa njima – kaže Pavlović, dodajući da je reč o dokazu ministarkine nesposobnosti.\nEkonomista Miroslav Prokopijević ne želi da komentariše potez ministarke infrastrukture, jer smatra da njena odluka nije pitanje za ozbiljnog ekonomistu, nego pre za komediografa. Njegov kolega Danilo Šuković napominje da je na delu čist marketing.\n– Preseljavaju kancelarije u Grdeličku klisuru i prave čist cirkus. Reč je o postizanju rejtinga i pokušaju kamuflaže kojom se prikriva nerad – navodi Šuković.\nPrema njegovim rečima na deonici kod Uba napravljene su greške zbog korupcije i nestručnosti, a onda se plasira informacija da treba raditi 24 sata dnevno. Međutim ukoliko odete na lice mesta vidite da “mašine spavaju”.\n– Mora sistematski da se radi i da se donose stručne odluke. Kad se desi da padne potporni zid, besmisleno i beskorisno je da ministarka tamo sedi po ceo dan, jer to ništa dobro neće doneti – kaže Šuković.\nI konsultant za strana ulaganja Mahmut Bušatlija smatra da ne postoji nijedan valjan razlog da ministrka sa saradnicima bude na licu mesta, mada kako ističe tamo nešto mogu i da nauče.\n– Odluka ministarke Mihajlović je besmislena i iracionalna, selidbom se bespotrebno troše pare građana, što i nije najgora posledica, gori je veliki gubitak vremena. Osim marketinga, mislim da je na delu iznuđen potez ministarke Mihajlović, jer ima loš položaj unutar stranke pa je ovo pokušaj dodvoravanja i pokazivanja da radi i brine o kapitalnim investicijama – ocena je ekonomskog analitičara Mijata Lakićevića.\nVaterpolisti leskovačke “Vidre” drugi u Burgasu\nArhive Odaberite mjesec August 2019 (356) Juli 2019 (451) Juni 2019 (389) Maj 2019 (512) April 2019 (472) Mart 2019 (487) Februar 2019 (411) Januar 2019 (461) Decembar 2018 (485) Novembar 2018 (477) Oktobar 2018 (495) Septembar 2018 (455) August 2018 (521) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)


Beta 16. januara 2021. 10:00\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama izdanja za subotu 16. januar pišu o ruskim i kineskim vakcinama koje treba da stignu u Srbiju, o novom soju virusa korona, o odnosima Rusije i Amerike posle izbora novog predsednika SAD.\nALO – „Stiže nam 1.000.000 doza kineske vakcine“, o nastavku procesa imunizacije u Srbiji. „Onlajn diktatura na delu“, povodom brisanja brojnih profila na društvenim mrežama.\nBLIC – List prenosi rezultate istraživanja „Sve što treba da znate o novoj kineskoj vakcini“. Pojedinosti iz života predsednika SFRJ u tekstu „Tito – šta je Josip Broz nosio u novčaniku“.\nVEČERNJE NOVOSTI – O kineskim vakcinama „Rukav do utorka zavrće 100.000 gradjana“. O otvorenom pismu SANU koje su potpisala 93 intelektualca „Traže ostavku Kostića zbog izjava o KiM“.\nDANAS – O radnicima Zidjinovog rudnika u Rakiti „Kinezi u Srbiji rade po 250 sati mesečno“. Profesor Farmaceutskog fakulteta Miroslav Savić o bezbednosti cepiva protiv korone „Primite onu vakcinu koja je dostupna“.\nINFORMER – „Stiže više od 200.000 vakcine“, o dolasku kontigenta kineskih i ruskih cepiva. „Tačija ‘ubijaju’ Albanci“, navodi da bivšeg lidera OVK za najteže zločine optužuju sunarodnici.\nKURIR – „Crvena dinastija“, o deci funkcionera Socijalističke partije Srbije. Razgovor sa dr Milošem Babićem o bezbednosti imunizacije u: „Veći je rizik od aspirina nego od vakcine“.\nPOLITIKA – O pomoći evropskih država gradjanima i privredi u pandemiji „Srbija na prvom mestu u jugoistočnoj Evropi“. O odnosima ruskog predsednika Vladimira Putina sa izabranim predsednikom Amerike Džozefom Bajdenom „Šta Kremlj ne zaboravlja novom šefu Bele kuće“.\nSRPSKI TELEGRAF – „Novi soj korone iz Brazila najopasniji“, o novoj mutaciji virusa koje dolazi iz Južne Amerike. List u tekstu o dešavanjima u Crnoj Gori navodi: „I Dritan hapsi zbog srpskih zastava i pesme“.


EU lideri postigli dogovor o budžetu - NOVA portal\nSvet Autor:Agencije10. dec. 202019:58\nMišel, koji predsedva sastankom lidera EU27 u Briselu, na svom tviter nalogu poručuje da sada može da se krene u primenu budžeta i rad na opravku evropskih ekonomija.\nLideri EU: Bregzit-drama, nagodba s Poljskom i Mađarskom…\nNovi postupak EU protiv Mađarske zbog azilanata\nMađarska i Poljska su u prethodniom periodu blokirali EU budžet za narednih sedam godina i paket za oporavak u ukupnoj vrednosti od 1 825 milijarde evra zbog protivljenja novom mehanizmu koji uslovaljava finansiranje iz budžeta poštovanjem vladavine prava u zemljama članicama.\nNemačka, kao predsedavajuća Savetom EU, pred ovaj sastanak predsatvila je kompromisni predlog koji daje garancije za fer primenu mehanizma, uključujući i procenu Suda pravde i mogućnost žalbe Evropskom savetu zemalja protiv kojih bi mehanizam eventualno bio pokrenut .\nVećina lidera je, uključujući i mađarskog premijera Viktora Orbana, dolazeći na današnji samit izrazila očekivanje da će do dogovora o mehanizmu za praćenje vladavine prava, a samim tim i deblokada važnog bužeta za opravak EU od posledica pandemije, doći večeras.


DERVENTA: Više od stotinu preduzetnika u debati – Glas Regije\nDERVENTA: Više od stotinu preduzetnika u debati\nDERVENTA – Više od stotinu preduzetnika učestvovalo je danas u Derventi, koja ima najmanju stopu nezaposlenosti u BiH, u debati o ulozi lokalne zajednice, kao i izazovima i mogućnostima u procesu pristupanja EU.\nDomaćini debate bili su zamjenik šefa Delegacije EU u BiH Kaldon Sinon i ambasador Velike Britanije u BiH Edvard Ferguson, te stručnjaci za socio-ekonomski i održivi razvoj iz Hrvatske, Srbije, Crne Gore i BiH.\nU debati, u okviru projekta “Lokalna zajednica preuzima inicijativu”, su učestvovali predstavnici javne uprave, javnih preduzeća i organizacija civilnog društva, te poljoprivrednici, mladi i stručnjaci za ekonomski i održivi razvoj lokalnih zajednica.\nPrije debate Sinon i Ferguson razgovarali su sa načelnikom opštine Derventa Miloradom Simićem o unapređenju opštinskih službi i vremenu koje je potrebno za registraciju firme u ovoj lokalnoj zajednici.\n– Po tom pitanju, situacija u Derventi je dobra. Nije riječ o takmičenju – koja će opština biti bolja, već o tome da jedna od druge koriste dobre prakse – naveo je Sinon.\nFerguson je istakao da su lokalne zajednice veoma važne u sveobuhvatnom pristupu poboljšanja ekonomije.\n– Kao britanska Vlada, ulažemo u Derventu, a riječ je o projektu od 200.00 KM. Cilj je da u narednih godinu dana budu poboljšani uslovi poslovnog okruženja u ovom mjestu, u smislu pojednostavljenja procedura za registraciju novih kompanija – naglasio je Ferguson.\nSimić kaže da u Derventi postoji veoma dobro privredno okruženje i da ova lokalna zajednica ima najmanju stopu nezaposlenosti u BiH.\n– Kod nas posluje 30 kompanija sa austrijskim, njemačkim, italijanskim kapitalom, ali i znatan broj uspješnih domaćih preduzeća. Nama nedostaje radne snage – rekao je Simić.\nOn je dodao da investitori prepoznaju Derventu kao normalnu sredinu, u kojoj nema korupcije.\n« DOBOJ: Biće šljiva ponovo u Osječanima\nŠAMAC: Ove godine biće deminirano 300.000 metara kvadratnih »\n15. Decembra 2018., 3:42


Porodice nestalih traže mapu stradanja srpskih žrtava\nsubota, 10. decembar 2016. | 13:32\nDragan PjevačBEOGRAD - Predstavnici Koordinacije srpskih udruženja porodica nestalih, ubijenih i poginulih lica sa prostora bivše Jugoslavije zatražili su da se što pre napravi jedinstvena evidencija i mapa stradanja srpskih žrtava.\nPredsednik udruženja Dragan Pjevač, rekao je na konferenciji "Ljudska prava porodica nestalih i poginulih" da je ta evidencija potrebna jer u međunarodnoj zajednici nije jednak tretman srpskih žrtava i njihovih porodica u odnosu na druge žrtve.\n"U međunarodnoj zajednici je percepcija da su žrtve Hrvati i Bošnjaci, a ne srpske žrtve. Slobodno se može reći da se i za te žrtve kolektivno nameće krivica srpskom narodu. Mi moramo kroz izradu jedinstvene evidencije i mape stradanja srpskih žrtava to dokumentujemo i kažemo da su svi u ratovima bili žrtve", naglasio je predsednik udruženja.\nPjevač je naveo da u Srbiji još uvek nije zakonski rešeno pitanje i status nestalih lica, niti je rešeno pitanje zaštite porodica žrtava iz Hrvatske, naglašavajući da se stiče utisak da se to pitanje namerno ignoriše.\nPredsednik udruženja je rekao da su porodice nestalih svesne kako ne mogu da očekuju privođenje pravdi zločinaca, ali da se posledice mogu rešiti donošenjem sistemskog zakona koji regulišu prava porodica nestalih.\nPredsednik republičke organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Republike Srpske Nedeljko Mitrović rekao je da se još 1.665 Srba vodi kao nestalo u ratu u BiH, navodeći da su Srbi izloženi diskriminaciji u BiH kada je u pitanju procesuiranje ratnih zločina i traženje nestalih.\nPrema njegovim rečima, od ukupno 100.000 poginulih ili nestalih u BiH, oko jednu trećinu čine Srbi, i oni su za stvarne ili navodne ratne zločine osuđeni na preko 1.600 godina zatvorske kazne, dok su za oko 10 puta manje kažnjeni Bošnjaci i Hrvati.\nNa današnjem skupu je istaknutio, da ima porodica koje svoje najbliže traže više od 25 godina i da bi status svih žrtava trebalo da bude jednak.\nNaglašena je i potreba donošenja sistemskog zakonskog rešenja uz veću saradnju sa vlastima, kako bi se došlo do pravde za žrtve i podice nestalih u ratovima 1990-tih.


Srbija i Nemačka odlučuju o pobedniku Superkupa u Hamburgu! - Meridianbet Vesti\nKošarka Author:\tCentrala Bg - 20/08/2017\nOčigledno da je kritika Aleksandra Đorđevića urodila plodom, pa je Srbija zabeležila i četvrtu uzastopnu pobedu , a poslednji tim koji je pred Orlovima položio oružje je protivnik iz grupe, selekcija Rusije.\nAko se računa i duel sa univerzitetskom selekcijom naše zemlje, onda je to zapravo peti trijumf srpskih košarkaša posle poraza od reprezentacije SAD u finalu Olimpijskih igara u Riju. Naravno da takvi rezultati imponuju, ali se niko, a pogotovo ne Đorđević, ne zanosi da pripremni mečevi imaju sličnosti sa utakmicama koje se igraju na takmičenjima.\nRusija je ”pala” sa deset poena razlike (85:75), što je jedna vrsta poruke koju je Srbija poslala rivalu sa kojim će se sresti već u drugoj utakmici prve faze FIBA Evropskog prvenstva. Ekipe se nalaze u grupi čija je ”baza” u Istanbulu, a snage će odmeriti drugog septembra.\nI ovu utakmicu je propustio kapiten Miloš Teodosić, koji će se saigračima pridružiti u Atini, na poslednjem turniru pred početak Eurobasketa. Milan Mačvan je bio najbolji sa 17 postignutih koševa, Vladimir Lučić je ponovio odličnu igru iz meča sa Poljskom i dodao 15, dok je Bogdan Bogdanović bio šuterski neraspoložen (5/17), ali je imao devet uspešnih dodavanja.\nBolji od ostalih u selekciji Rusije su bili Aleksej Šved (17), Vitalij Fridzon (16) i Timofej Mozgov (14).\nSrbija učešće na Superkupu u Hamburgu završava duelom sa Nemačkom, koju su pobedili na šampionatima Evrope 2011. i 2015, ali i izgubili na Svetskom prvenstvu 2010. godine.\n19.8.2017. Srbija spremna za rivala iz grupe – na redu je Rusija!\nTags:Evropsko prvenstvo, FIBA, kvote, Meridianbet, Nemačka, Rusija, Srbija, Superkup


Na Sarajevskoj berzi ove sedmice ostvaren promet od 1.152.374,89 KM – Biznis.ba\nNa Sarajevskoj berzi ove sedmice ostvaren promet od 1.152.374,89 KM\nobjavljeno 09. nov 2018. u 16:14\nU ovom periodu minimalno jedna trgovina obavljena je sa 33 simbola emitenata. Od toga osam emitenata su ostvarila porast vrijednosti zvaničnog službenog kursa, dok je pad vrijednosti zabilježilo 15 emitenata.\nIndex BIFX je ove sedmice pao za 4,16 indeksnih poena na 734,21 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 0,56 posto.\nVrijednost indexa SASX-10 je u ovoj sedmici pala za 2,81 indeksni poena na 631,13 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 0,44 posto.\nVrijednost indexa SASX-30 u ovoj sedmici je pala za 0,89 indeksnih poena na 1.088,83 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 0,08 posto.\nVrijednost SASE Islamskog indeksa – u saradnji sa BBI, SASX-BBI, pala je za 22,46 indeksnih poena na 10.271,48 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 0,22 posto.\nVrijednost indeksa SASX- Fundamentals, SASX-FN, pala je za 7,95 indeksnih poena na 12.542,49 poena, što u odnosu na prošlu sedmicu iznosi pad od 0,06 posto.\nNa Kotaciji privrednih društava u ovoj sedmici trgovalo se dionicama emitenta Bosnalijek DD Sarajevo (simbol: BSNLR ) u iznosu od 87.117,98 KM.\nU segmentu Kotacije fondova u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu od 11.163,49 KM, od čega je najveći promet ostvaren dionicama ZIF BIG Iinvesticiona grupa DD Sarajevo (simbol: BIGFRK3 ) u iznosu od 7.668,55 KM.\nNa slobodnom tržištu – ST1 u ovoj sedmici trgovalo se u iznosu od 843.409,48 KM, od čega je najveći promet ostvaren dionicama emitenta Unioninvestplasitka DD Sarajevo (simbol: UNPLR) u iznosu od 722.200,00 KM.


Vučić: Lično ću zamoliti Merkur da ne bude retrogradan - Njuz.netNjuz.net\nBEOGRAD, 30. januar 2021, (Njuz) – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas da će tokom vikenda lično zamoliti Merkur da ne bude retrogradan.\nOn je tom prilikom saopštio da će razgovarati sa Merkurom i da će pokušati da ga ubedi da tokom narednih nekoliko meseci ne bude retrogradan za građane Srbije.\n– Moliću Merkur za našu zemlju. Klečaću na kolenima jer kada je Srbija u pitanju ništa mi nije teško. Retrogradni Merkur treba da počne 31. januara, a ja ću ga zamoliti da sačeka barem do septembra. Pokušaću da ga ubedim da ne bude uopšte retrogadan ove godine jer će to značiti našoj ekonomiji. Reći ću mu “Merkure, dok mi ne obećaš da nećeš biti retrogradan u Srbiji, ja odavde ne idem”. I znam da će mi izaći u susret jer Srbija dramatično povećala svoj ugled među planetama i nije slaba kao pre 2012.godine kada smo svake godine imali retrogradni Merkur – izjavio je predsednik.\n– Videćete, jedna mala Srbija u februaru neće imati retrogradni Merkur, a velike svetske sile hoće. Ja znam da Srbija smeta mnogima u svetu zbog toga što je cene i Merkur i Jupiter i Saturn i Uran i Neptun, ali ja zbog toga neću nikome da se pravdam. Doduše, ne ide nam na ruku retrogradni uticaj Venere pošto malo usporava pozitivne saturnalije u Jupiterovom dodekatnom sazvežđu, ali ću sa Merkurom razgovarati i o mogućnosti da to neutrališe svojim kretanjem u tranziciji ka Marsu jer nam pogoduje dobar položaj Saturnove dispozicije bipolarnosti – objasnio je Vučić.\nPredsednik je istakao da ga uskoro očekuju i razgovori sa Suncem.\n– Bićemo prva zemlja u regionu koju će Sunce posetiti nakon izlaska iz sedme kuće – rekao je on.\nTagovi: Aleksandar Vučić, Merkur, Pregovori, Retrogradni Merkur, Srbija\nDavor 31/01/2021 u 14:10\nTrebalo bi da ode i poseti neku planetu za dobrobit Srbije i njenih građana . Kažu da spremaju da pošalju ljude na Mars pa eto prilike .\nVladimir Nikolic 01/02/2021 u 01:41\nPovratak u Pakao iz koga je izgmizao ovaj AV reptil bi spaslo Srbiju.


Opština Žabalj sednicom Skupštine obeležila Mitrovdan -\nOpština Žabalj sednicom Skupštine obeležila Mitrovdan\n8. novembra 2020.095\nOpština Žabalj obeležila je Dan opštine – Mitrovdan svečanom sednicom Skupštine opštine u sali Doma kulture u Žablju, a prethodno je upriličeno tradicionalno sečenje slavskog kolača.\nZbog nepovoljne epidemiološke situacije, a uz poštovanje svih propisanih mera zaštite, ove godine izostala je svečana akademija, a prisutni su bili predsednik Opštine, predsednik Skupštine opštine, odbornici i ovogodišnji dobitnici mitrovdanskih priznanja.\nMitrovdanska nagrada dodeljena je Domu zdravlja Žabalj, čiji su zaposleni danonoćno radili, kako bi sačuvali zdravlje građana, u čemu su uspeli. Njihova borba protiv virusa Kovid 19 i dalje traje, a Dom zdravlja Žabalj je konstantno na visini zadatka.\nDOO „Čakara promet“ iz Đurđeva zaslužilo je Mitrovdansku povelju, jer su tokom vanrednog stanja obezbedili zaštitne maske i rukavice, kao i dezinfekciona sredstva za one kojima je to bilo najpotrebnije, kao što su volonteri koji su svakodnevno bili na terenu.\nZahvalnicu su dobile članice Udruženja „Kreativna radionica Gospođinci“, koje su šile besplatne zaštitne maske onda kad ih u apotekama nije bilo.\nPredsednik opštine Uroš Radanović obratio se prisutnima, istakavši je da je, osim borbe protiv virusa, opština napredovala i u drugim segmentima.\nPlaniramo još veća ulaganja u zdravstvo, socijalnu zaštitu i obrazovanje, kao i izgradnju otporne infrastrukture. Aktivnim merama, u saradnji sa višim nivoima vlasti, nameravamo da privučemo domaće i strane investitore u sektor prerađivačke industrije. U budućem radu lokalne samouprave, kao i do sad, građani će biti na prvom mestu, nastaviće se ulaganja u škole i obdaništa i vodiće se briga o najstarijim sugrađanima, kroz različite besplatne programe, podvukao je Radanović.\nDirektor Doma zdravlja Žabalj dr Nikola Jakšić, koji je ove godine primio Mitrovdansku nagradu, zahvalio se svima koji su učestvovali u borbi za zdravlje građana.\nPrvenstveno želim da se zahvalim svima koji su nam mnogo pomogli i olakšali rad, kao što su lokalna samouprava, volonteri i svi građani koji su ozbiljno shvatili situaciju i pridržavaju se mera zaštite. Osim toga što imamo izdvojenu kovid ambulantu, mi ćemo sledeće nedelje otvoriti posebnu ambulantu, za decu koja su potencijalno zaražena korona virusom, kazao je dr Jakšić i apelovao na građane da se strogo pridržavaju propisanih mera.\nIako smo svedoci nepovoljne epidemiloške situacije, koja traje skoro cele godine, Opština Žabalj ovaj dan dočekala je u dobrom raspoloženju, jer je uspela da sačuva građane od virusa, da pomogne najugroženijima i da, pored toga, ostvari i druge ciljeve, koji su doprineli razvoju opštine.\nIzvor: Opština Žabalj\nRelated tags : dan opštine žabaljdr nikola jakšićmitrovdanopština žabaljuroš radanović\nVeliki uspeh pančevačkih pištoljaša – zlatne medalje na Walther kupu za mlade u Smederevu\nRvači Dinama osvojili su devet medalja na Prvenstvu Srbije\n24. novembra 2020.048\n24. novembra 2020., 21:06


Panda zaštićena kao beli medved /video/ - Sputnjik Srbija\n10:26 05 Decembar 2020\n11:07 22.11.2019 Preuzmite kraći link\nObožavaoci pande Bei Bei iskoristili su 19. novembra poslednju priliku da se oproste od životinje u vašingtonskom zoološkom vrtu „Smitsonian“, pre nego što je prebačena u Kinu.\nU okviru sporazuma Zoološkog vrta sa kineskim Udruženjem za očuvanje retkih vrsta, sva mladunčad pande se sele u Kinu kada napune četiri godine.\n„Dok se pozdravljamo sa našom voljenom pandom Bei Bei, naši naučnici nastaviće saradnju da bi sprečili nestanak ove vrste, pružajući im priliku da opstanu u divljini, nadahnjujući i podučavajući generacije koje dolaze“, navodi se na na sajtu zoološkog vrta.\nPanda će biti prevezena u specijalnom sanduku, letom dugim 16 časova, u organizaciji „Fedeksa“, a u okviru inicijative „Isporuči za dobrobit“.\n„Bei Bei će biti jedini putnik u sanduku, uz 30 kilograma bambusa, grickalica i vode“, naveo je „Fedeks“ na društvenim mrežama.\nBei Bei će putovati u pratnji jednog čuvara i jednog veterinara. Slična operacija izvedena je i za njenu stariju sestru Bao Bao 2017. godine, starijeg brata Tai Šana 2010, godine, kao i za njegove roditelje Mei Džanga i Tian Tiana, koji su u SAD stigli 2000. godine.


Korona srpski turizam košta milijardu evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Korona srpski turizam košta milijardu evra\nLj. Bukvić04.05.2020. 14:30\nNe postoji zemlja na svetu u kojoj epidemija virusa korona nije pogodila turizam.\nProcenat zemalja u kojima postoje neke restriktivne mere koje pogađaju između ostalih i ovaj sektor je, prema podacima Svetske turističke organizacije – 100 odsto, a u 83 odsto zemalja sveta mere u vezi sa aktuelnom pandemijom traju četiri i više nedelja. Kako vreme prolazi, predviđanja su sve sumornija, a smanjenje turističkog prometa od četiri odsto iz druge polovine februara sada deluje kao bajka. Krajem marta, STO je predvideo pad od 30 odsto ili gotovo 500 milijardi dolara, što je trećina od ukupnog prošlogodišnjeg prometa u ovoj industriji.\n„Gledano kroz rast, to bi bilo nekih pet do sedam godina rasta“, rekla je pomoćnica ministra za turizam Renata Pindžo na onlajn diskusiji posvećenoj ovoj temi.\nNezvanični podaci, kako je rekla, pokazuju da se ovih dana barata sa smanjenjem globalnog turističkog prometa za nekih 60 odsto. Za prvih dva do tri meseca globalni avio-prevoz je za 53 odsto umanjen, a za narednih šest meseci buking avio-karata u svetu opao je za 87 odsto, dok je buking smeštaja u hotelima pao između 75 i 80 odsto.\nSrbiju ne možemo odvojiti od sveta, a drastičan pad turističkog prometa kod nas već se naslućuje. Od sjajna prva dva meseca, tokom kojih je naša zemlja beležila rast od 21 do 22 odsto u broju dolaska gostiju, stigli smo do toga da je tokom marta u Srbiju došlo 56 odsto turista manje nego istog meseca prošle godine. Zvanična statistika kaže da je tokom marta ove godine zabeleženo 58 odsto manje noćenja gostiju iz inostranstva, dok je broj noćenja domaćih gostiju bio 37,2 odsto manji.\n„Za prva dva meseca devizni priliv u turizmu bio je 196 miliona, što je 16 odsto više nego u istom periodu prošle godine. Imali smo godinu koja je naslućivala da će biti najbolja turistička godina od 1989“, rekao je ministar turizma Rasim Ljajić pre nekoliko dana.\nUmesto najbolje godine u poslednjih 30, imaćemo verovatno jednu od najgorih, a sam ministar procenio je da će šteta po osnovu deviznog priliva ove godine biti blizu milijardu evra. Prošle godine turizam je prihodovao 1,4 milijarde evra, zemlju je posetilo 3,6 miliona turista, što je bio rast od osam odsto.\nTokom prva dva meseca ove godine u Srbiji je bilo 453.728 turista, ostvareno je ukupno 1,4 miliona noćenja, a najviše gostiju iz inostranstva bilo je iz Rumunije, Crne Gore, Rusije, Bosne i Hercegovine i Severne Makedonije.\nU martu je gostiju bilo malo više od 100.000, a taj pad je ništa spram onog što nas čeka kada RZS krajem maja objavi podatke za april. Tada će statistika pokazati da turizam tokom aprila nije postojao, jer smo od 15. marta u vanrednom stanju, koje osim karantina podrazumeva i zatvaranje granica, ukidanje letova, međugradskog saobraćaja.\nAvio-kompanija Er Srbija zbog pandemije trpi štetu veću od 30 miliona evra, a turističke agencije očekuju gubitak planirane dobiti od nekih pet miliona evra, i to u slučaju da se spasi letnja sezona. Ukoliko se to ne desi, a postoji realna opasnost za to, šteta za agencije u Srbiji mogla bi da idu i do 50 miliona evra. Sagovornici iz turističkih agencija, ali i ugostitelji ne žele da predviđaju šta bi moglo da bude, niti, kako kažu, mogu još da sagledaju sve posledice krize koja očigledno još traje i ne vidi joj se kraj. Nemaju jasan uvid ni u to koliko je izgubljenih radnih mesta.\nPredsednik Skupštine HORES-a Tomislav Momirović podseća da je ova kriza svetska i da putovanja sada nisu tema. Na pitanje da li zbog najave početka rada ugostitelja danas, ali i otvaranja avio-saobraćaja 18. maja može da se očekuje pokretanje sezone, Momirović kaže da je velika stvar da nešto kreće.\n„Dobro je da nešto kreće, ali za sada nikakvog bukinga nema. To je nula“, ističe Momirović.\nKratkoročno, kako kaže, ne vidi da će se išta promeniti, dugoročno je teško razmišljati, ali je najvažnije, kako napominje, brinuti o tome da ostanemo zdravi.\n„Svi smo ugroženi, svi smo svesni problema i toga da moramo da sačuvamo industriju, ali nam je najvažnije u ovom trenutku zdravlje“, napominje Momirović.\nDržava je reagovala određenim merama, te tako omogućila pomoć privredi, kojoj pripada i turizam. Nedavno je Ministarstvo turizma saopštilo da će dve milijarde dinara biti izdvojeno za dodatnih 400.000 vaučera za subvencionisani odmor u našoj zemlji. Ta mera bi, prema najavama iz ovog Ministarstva, mogla da krene već ove nedelje. Pre dva dana, Ministarstvo saobraćaja najavilo je i da će Er Srbiji pomoći u, kako je navedeno, prevazilaženju gubitaka, odnosno „štete koju ova kompanija trpi zbog zabrane avio-prevoza putnika za sve vreme trajanja recesije u vazdušnom saobraćaju“. Država će Er Srbiji pomoći, kako je istaknuto u saopštenju ovog Ministarstva, i u pokriću troškova izvršenog avio-prevoza putnika i robe.\nEU se 2,5 godine oporavljala posle krize 2008.\nKada je 2003. bila epidemija SARS-a, Kini koja je najviše bila pogođena trebalo je tri do četiri meseca za oporavak, rekla je na panel diskusiji Renata Pindžo. Posle 11. septembra 2001. SAD je, kako je istakla, trebalo 3,5 godine da dođe do prometa koji su imali pre toga događaja, dok je EU bilo potrebno 29 meseci da dođe na početnu poziciju nakon svetske finansijske krize 2008. godine.\nKorona virusSrbijaTurizamVanredno stanjeBeograd


Nuri al-Maliki obelodanio plan preuzimanja bezbednosne kontrole nad situacijom u Iraku\nIrački premijer Nuri al-Maliki je obelodanio novi plan pomoću kojeg će bezbednosne snage brzo da preuzmu kontrolu nad situacijom u zemlji, da bi američke trupe mogle da odu.\nMaliki međutim nije odredio nikakve vremenske rokove za odlazak američkih trupa, ali je glavnokomandujući američkih snaga u Iraku, general Džordž Kejsi, sada objavio plan na osnovu kojeg bi američke trupe počele da se vraćaju kući već krajem leta, ili početkom jeseni. Da li će se to obistiniti – preostaje da se vidi.\nDa bi američke trupe mogle da počnu da se vraćaju kući, Iračka vlada treba da uspostavi kontrolu nad pobunjenicima. Upravo je to ono što se premijer Maliki nada da će uspeti uz pomoć novog plana za pomirenje koji sadrži 24 tačke. Pored ostalog, pobunjenicima koji nisu učestvovali u terorističkim akcijama ili ubijanju i prihvate vlast, nudi se amnestija. Ipak, neizvesno je da li će prekidanje sektaškog nasilja biti tako jednostavno kao što je pružanje maslinove grančice.\n«Bolje je ne pouzdati se u nešto što dobro zvuči, dok se ne vide stvarne posledice», kaže analitičar Majkl O’Henlon.\nIsto bi moglo da se kaže i za novi plan za ubrzanje povlačenja američkih trupa.\n«Ono što stalno govorimo jeste da će tokom vremena, kako iračke snage budu preuzimale veću i veću kontrolu, doći do postepenog smanjenja snaga», kaže general Kejsi.\nMeđutim, u tome ima mnogo «ako»: ako iračke snage preuzmu kontrolu, ako dođe do smanjenja nasilja i ako se pobuna ne proširi. U međuvremenu, rezultati ankete TV mreže ABC i lista «Vašington post» pokazuju da se smanjuje broj Amerikanaca koji misle da Bela kuća ne bi trebalo da odredi rok za povlačenje iz Iraka. 51 odsto ispitanika smatra da rokove ne treba određivati, što je manje u odnosu na prošlogodišnjih 60 odsto. Broj pristalica čvrstih rokova se povećao za 8 odsto.\nU međuvremenu, predsednik je saopštio da u potpunosti podržava generala Kejsija.\nDanas pre podne, tokom sastanka sa predstavnicima organizacija koje podržavaju akcije američke vojske u Iraku i Avganistanu, predsednik Buš je rekao da se sastao sa generalom Kejsijem i da ga je on izvestio o planovima za postepeno smanjenje američkih trupa u Iraku do kraja 2007. Američki predsednik je takođe odlučno potvrdio da lično donosi konačne odluke u vezi sa ratom u Iraku. Na pitanje u vezi sa mogućnošću da Severna Koreja lansira novu balističku raketu, predsednik Buš je rekao da bi ta otpadnička zemlja trebalo da kaže svetu šta će da radi sa tim oruđem.


Lepši ljudi su i uspešniji - Šljaka Karijera\nLepši ljudi su i uspešniji\nPrema istraživanju Harvard poslovne škole se tvrdi da zgodni muškarci, kako menadžeri, tako i preduzetnici pre sklapaju poslove nego oni manje privlačni. Slična je situacija i kada su žene u pitanju, odnosno zgodnije koleginice će pre napredovati na poslu od onih koje su manje privlačne.\nDalje u istraživanju se navodi da i stariji muškarci treba da brinu o svom izgledu, jer postoje velike šanse da će njihovo mesto uzeti mladji i privlačniji kolega. Tako će mladji i zgodniji muškarac pre uspeti da sklopi posao od svog starijeg i manje privlačnog kolege.\nIpak, kada su u pitanju žene na menadžerskim pozicijama, podjednake šanse da sklope posao imaju one privlačne kao i manje atraktivne koleginice.\nNejednakost poslova u poslovnom svetu je ipak i dalje prisutna. Tako će muškarac pre sklopiti isti posao od svoje koleginice, buduči da potencijalnom investitoru će delovati ubedljivije od svoje koleginice.


Vijeće za provedbu mira najoštrije osudilo poteze RS o "mirnom razlazu"\nUpravni odbor Vijeća za provedbu mira na najstrožiji mogući način osuđuje trenutni politički diskurs u čijem centru se nalazi tzv. “mirna disolucija” Bosne i Hercegovine, a posebno konkretne korake koje čine predstavnici iz RS i nosioci funkcija na državnom nivou u pravcu pregovora o razdruživanju.\nPIC navodi da to uključuje i osnivanje pregovaračkih timova i zagovaranje raspada zemlje putem kampanje oglašavanja na internetu.\n“UO PIC-a je ranije naglasio da neodgovorna i razdorna retorika i aktivnosti destabiliziraju zemlju i skreću pažnju sa stvarnog posla koji lideri ove zemlje trebaju uraditi na izgradnji povjerenja i zaživljavanju vladavine prava te provedbi izbornih i ekonomskih reformi u korist svih građana”, saopćeno je.\nDalje se kaže da nesigurnost i nestabilnost, i posljedična potreba za stalnom međunarodnom supervizijom stvarna su cijena koju plaćaju građani dok se njihovi lideri bave jalovim poslovima.\nUO PIC-a ponovo potvrđuje svoju nedvosmislenu privrženost teritorijalnom integritetu i temeljnoj strukturi Bosne i Hercegovine kao jedinstvene, suverene države, koja se sastoji od dva entiteta, i u kojoj su sva tri konstitutivna naroda, Ostali i svi građani jednaki, te podvlači da entiteti nemaju pravo na otcjepljenje od BiH i pravno postoje isključivo na osnovu Ustava BiH.\n“Teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine zagarantiran je Općim okvirnim sporazumom za mir i međunarodnim pravom, i njena unutrašnja struktura se jedino može mijenjati u skladu sa Ustavom BiH, koji sve strane i dalje moraju u potpunosti poštovati. Stalna zapaljiva retorika, aktivnosti koje imaju za cilj disoluciju ili secesiju, te druge tvrdnje koje se odnose na prekrajanje granica predstavljaju ozbiljnu prijetnju za mir i stabilnost, te kao takve podrivaju Opći okvirni sporazum za mir. Retorika kojom se dovodi u pitanje postojanje bilo kojeg od entiteta ili referiranje na potencijal za rat je isto tako destabilizirajuća i neprihvatljiva”, poručeno je.\nPIC smatra da stanovnici Bosne i Hercegovine žele da njihovi politički lideri i predstavnici prestanu sa ovom opasnom retorikom i da se umjesto toga fokusiraju na hitnu borbu protiv pandemije Covida-19, jačanje vladavine prava i provođenje ekonomskih i drugih reformi koje bi pokrenule ovu zemlju naprijed na njenom evropskom putu, na koji su se svi više puta obavezali.\nRuska Federacija se, kao i ranije, nije složila sa ovom izjavom.\nTreba istaći da je za sutra zakazana sjednica NSRS-a na kojoj će teme biti pokretanje inicijative za dijalog između dva entiteta o budućnosti BiH, ali i zahtjev Valentina Inzka da oduzmu priznanja ratnim zločincima.\nOznačeno IstaknutoPICVijeće za provedbu mira\nIvica Dačić tvrdi da će četiri ili pet država povući priznanje Kosova\nPogledajte kakve je poruke dobila majka koja je ostavila djevojčicu u kontejner u Sarajevu


Zainteresovanost za ulaganje u gumarsku i hemijsku industriju u Srbiji\nKineska kompanija "Huaxia Hanhua Chemical Equipment Corporation" izrazila je zainteresovanost za ulaganje u gumarsku i hemijsku industriju u Srbiji. Predstavnici te kineske kompanije sastali su se u Beogradu sa predstavnicima Privredne komore Beograda i Privredne komore Srbije, Agencije za privatizaciju i Agencije za s\nKineska kompanija "Huaxia Hanhua Chemical Equipment Corporation" izrazila je zainteresovanost za ulaganje u gumarsku i hemijsku industriju u Srbiji. Predstavnici te kineske kompanije sastali su se u Beogradu sa predstavnicima Privredne komore Beograda i Privredne komore Srbije, Agencije za privatizaciju i Agencije za strana ulaganja promociju izvoza Srbije (SIEPA).\nTa kompanija deo je korporacije "China National Chemical Equipment", i radi na rukovođenju projektima i učešće na javnim nadmetanjima, a specijalizovana je za kargo transport, uvoz, izvoz, kao i snabdevanje hemijske opreme, elektromehaničkih uredjaja, automatizovane opreme i hemijskih proizvoda.\nNa sastanku su predočene i brojne povoljnosti za strane investitore u Srbiji, poput poreskih olakšica za novozaposlene, "slobodnih zona" i izvoza oslobodjenog carine na rusko tržište, na osnovu sporazuma sa Ruskom federacijom.\nSledeća ⇨ Kina dozvolila direktnu trgovinu između juana i evra\nPrethodna ⇦ Potpisano pismo namjere o uspostavi čarter letova između Kine i Hrvatske


A medical staff attends to a woman as she arrives to test for coronavirus, at a hospital in Sarajevo, Bosnia and Herzegovina, 08 July 2020.\nRezidentna koordinatorica Ujedinjenih nacija (UN) u Bosni i Hercegovini (BiH) Ingrid Mekdonald i šef kancelarije Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) u BiH Victor Olsavski uputili su zajedničku poruku o povećanju broja slučajeva COVID-19 u BiH i neophodnosti praćenja kontakata kako bi se epidemija suzbila i privreda otvorila.\nU poruci se navodi da su UN i WHO u BiH zabrinute izvještajima zdravstvenih ustanova širom ove zemlje o dostizanju krajnjih granica kapaciteta sa posljednjim oštrim rastom broja zaraženih korona virusom.\n"Iako održavanje zaliha testova, zaštitne opreme i prihvatnih kapaciteta zdravstvenih ustanova ostaje neophodno, zabrinjava potreba za pojačavanjem praćenja kontakata, nadzorom slučajeva i pojačavanjem specijalističkih ljudskih resursa, posebno doktora i medicinskih sestara i tehničara", navodi se u zajedničkoj izjavi.\nPredstavnici UN-a i WHO u BiH upozorili su da se BiH ne može ostaviti sama u borbi protiv korona virusa, navodeći da su Ujedinjene nacije kroz svoj Razvojni program (UNDP) i stručnost Svjetske zdravstvene organizacije dostavile više od dva miliona komada lične zaštitne opreme.\n"Trenutno se radi na dostavljanju još dva miliona", navodi se u izjavi.\nDodaje se da je BiH dostavljeno i više od 40.000 testova i blizu 15.000 zaštitnih odela, uz mašine za obradu testova, ventilatore, EKG i rendgen mašine.


Centar za demokratiju predstavio predlog praktične politike za suzbijanje rada na crno. Fondacija Centar za demokratiju\nProblem rada na crno jedan je od najvećih društvenih i ekonomskih problema u Srbiji, a inspekcija rada jedan je od ključnih aktera koji može da doprinese suzbijanju tog problema, rečeno je na predstavljanju predloga praktične politike "Srbija bez rada na crno – unapređenje uloge inspekcija rada u suzbijanju neformalne zaposlenosti" koji je izradila Fondacija Centar za demokratiju.\nPredlog je rezultat detaljne analize, ankete o stavovima inspektora rada o ulozi i mogućnostima inspekcija rada u suzbijanju rada na crno i saradanji sa drugim institucijama u pogledu smanjenja ove pojave i konsultativnih sastanaka na kojima su učestvovali predstavnici Inspektorata za rad, sindikata, Unije poslodavaca Srbije, Međunarodne organizacije rada, nevladinih organizacija, kao i predstavnici akademske zajednice.\nFondacija Centar za demokratiju se kroz predlog praktične politike zalaže i daje preporuke da se uspostavi jedinstveni informacioni sistem kojem će pored inspekcije rada pristup imati i Centralni registar obaveznog socijalnog osiguranja, prekršajni sudovi, druge inspekcije, MUP, kao i Agencija za privredne registre, rečeno je na prezentaciji u Medija centru.\nAutor predloga praktične politike, profesor Univerziteta u Beogradu u penziji Ksenija Petovar rekla je da je prvi zaključak do koga se došlo u istraživanju to što ne postoji koordinacija različitih aktera koji mogu da utiču na smanjenje sive ekonomije. Uspostavljanje automatizovanog i javno dostupnog sistema omogućilo bi da se evidentiraju svi slučajevi kod kojih se utvrdi da je podneta prijava ili da je izvršena inspekcijska kontrola.\nTakođe, omogućiće da se dobije brža i detaljnija informacija o kontrolisanom predmetu, poređenje sa postojećim evidencijama u drugim službama o subjektu koji je predmet kontrole ili prijave, dodala je Petovar.\nJedinstveni informacioni sistem bi, prema njenim rečima, mogao da svede na minimum probleme koje anketirani inspektori rada navode kao najčešće u svojim aktivnostima u vezi sa suzbijanjem neprijavljenog rada, među kojima je iz izbegavanje poslodavca, odnosno ovlašćenih lica u firmi da odgovore na zahteve inspektora i pruže im potrebnu dokumentaciju.\nPreporučila je, takođe, da bi bilo korisno uspostaviti internet stranicu odnosno sajt Inspektorata za rad, kao i nastavak saradnje sa članicama Međunarodne asocijacije inspekcije rada i regionalne asocijacije. Ona je ukazala da je u anketi učestvovalo 38 inspektora od 250 njih, tačnije oko 15 odsto njih se odazvalo i učestvovalo u anketi.\nRečeno je i da je veoma važno povećanje medijske vidljivosti i aktivnosti koje su usmerene ka upoznavanju javnosti sa radom inspekcija, a jedan od modaliteta mogle bi da budu nacionalne kampanje širenja znanja o ulozi inspekcije rada u suzbijanju neformalnog rada i štetnosti te pojave za društvo.\nImplementacija preporuka Fondacije, kako kažu njeni predstavnici, doprineće unapređenju rada inspekcija rada i drugih institucija uključenih u informacioni sistem, a doprineće i ukupnoj borbi protiv sive ekonomije.\nKoordinator projekta i autor predloga praktične politike Milena Vujović ocenila je da rad na crno predstavlja veliki problem za građane Srbije.\nOna je na prezentaciji praktične politike rekla da inspekcije rada imaju brojna ovlašćenja i značajnu ulogu u pogledu kontrole i suzbijanja neprijavljenog rada.\nPrema rezultatima ankete sprovedene u okviru projekta, kao najveće probleme u tehničkoj opremljenosti inspekcija rada, inspektori su naveli nedovoljno umrežene i dostupne podatke i nepostojanje baze podataka, dodala je Vujović.\nTrenutna stopa neformalne zaposlenosti, prema Anketi o radnoj snazi, iznosi 21,2 odsto, a u aprilu je bila 17 odsto, ukazala je Milena Vujović.\nOna je podsetila da je od aprila 2012. godine stopa neprijavljenog rada u Srbiji u porastu.\nNacionalni koordinator za Srbiju Međunarodne organizacije rada (MOR) Jovan Protić ukazao je da bi od velike koristi bila razmena iskustva i sugestija sa inspekcijama rada u regionu i da će aktivnosti MOR-a od polovine iduće godine biti usmerene ka tome.\nKako je kazao, plan je da se od iduće godine radi na suzbijanju dečjeg rada, odnosno tome kako da se podigne nivo prepoznavanja ove pojave među inspektorima rada.\nJovan Protić je najavio da će MOR pomoći u povećanju tehničke opremljenosti Inspekcije rada i njenom povezivanju sa policijom.\nMaja Ilić iz Inspektorata za rad rekla je da se svake nedelje povećava broj inspekcijskih nadzora i da inspektori sada kontrolišu silose, kao i one koji su angažovani u proizvodnji derivata nafte.\nFokus je, kako je kazala, na smanjenju rada na crno, kao i na kontroli bezbednosti zdravlja na radu budući da je primetno da se u poslenjih pet, šest godina na radu povređivalo oko 20 odsto onih koji rade na crno.\nMaja Ilić je dodala je da nedovoljna sredstva nisu omogućila bolju informatičku opremljenost inspekcije.\nFondacija Centar za demokratiju je predlog praktične politike "Srbija bez rada na crno – unapređenje uloge inspekcija rada u suzbijanju neformalne zaposlenosti" izradila u okviru projekta "Efikasnija uloga inspekcija rada u suzbijanju rada na crno", koji sprovodi u periodu od 1. aprila do 30. novembra 2014. uz podršku Solidar Suisse – Kancelarije u Srbiji.\nPozivamo Vas da podržite naš predlog praktične politike – pošaljite nam svoje ime, prezime ili naziv organizacije i e-mail (na milena@centaronline.org ili putem Facebook / Twitter poruke) i postanite deo Mreže podrške za reformu, reorganizaciju i modernizaciju inspekcije rada.\nPredlog praktične politike podržala je koalicija Crno na belo i u okviru nje Udruženje građana Zajedno zajedno, Timočki klub, Fondacija Dokukino i Resurs centar Majdanpek.\nNaš predlog praktične politike podržan je i od strane UGS Nezavisnost, Centra modernih veština i ENECA (Economic Expert Community Association) iz Niša.


Dan domaćeg filma u bioskopu Kulturnog centra u Vrnjačkoj Banji | Vrnjačka Banja\nDan domaćeg filma je program posvećen promociji domaćeg filmskog stvaralaštva koji se sastoji od besplatnih projekcija dokumentarnih filmova čiju je proizvodnju pomogao Filmski centar Srbije. Nakon projekcije, gledaoci će imati priliku da razgovaraju sa nekim od članova autorskog tima.\nDan domaćeg filma održaće se 05. septembra u Kulturnom centru Vrnjačka Banja sa počekom u 20h, a film koji će biti prikazan je «Žućko – priča o Radivoju Koraću» reditelja Gordana Matića. Ovo je film o јеdnоm od najboljih košarkaša svih vremena, najboljem strelcu olimpijskih igara, svetskih i evropskih prvenstava, film o čoveku po kojem je najmasovnije klupsko košarkaško takmičenje nosilo ime. Rade Korać istovremeno je bio i prva prava zvezda svog vremena promovišući popularnu kulturu koje socijalističko društvo nije osetilo do tada, a uz to što je bio jedan od najznačajnijih promotera zapadne kulture iza «gvozdene zavese», bio je i najbolji košarkaš Evrope dugo godina, kao i najbolji student elektrotehnike.


DODIKOVE PORODIČNE FIRME „OBRNULE“ 10 MILIONA KM – Mreza\nPortal CAPITAL otkrio je da je ova firma otvorena za biznismenima Ivanom Bošnjakom i Stojanom Vujkom iz Beograda za koja je otkriveno da je ministar finansija Srbije Siniše Malog ustupio stan i automobil.\nFirma „Interkont – Komerc“ u vlasništvu Spasoja Željkovića, suprug Dodikove sestre, lani je imala prihod od 3,91 miliona, dobit od 93.124 KM.\nIako je u budućnosti ostvaren manji pad (3,96 miliona u 2018. godini), dobitak je prepolovljen u odnosu na godinu ranije (187.755 KM u 2018. godini).\nOvo poduzeće zapošljavalo je posljednjih devet radnika i bavilo se trgovinom na veliko metalnom robom, instalacijskim materijalima, uređajima, opremom i cijevima za vodovod i grijanje.\nNaziv Spasoje Željkovića nalazi se za firmu „Interkont armatura“, ali podataka o poslovanju ovog preduzeća nema.\nJa Dodikov sestrić Vico Zeljković ima više firmi koje su prošle godine naš problem u problemu, o čemu je CAPITAL napisao u tekstu „Gase se preduzeća Dodikovog sestrića“.\nOkružni sud u Banjalucima doneo je odluku o likvidaciji firmi „Sport Professional“ i na prijedlog Željkovića. U stečaju je uspela i njegova firma „Global Star“.\n„Prointeru“ pala dobitka, ATV završio u gubitku\nPrema neslužbenim informacijama porodica Dodik stoji i iza dvije banjalučke firme, odnosno iza „Prointera ITSS“ i Alternativne televizije (ATV).\nPromjena vlasničkih struktura ATV-a i ulazak firmi „Grand trade“ Mile Radišića i „Integra“ Slavice Stanković, dovela je točku da ova medijska kuća završi prošlu godinu u gubitku od 389.088 KM, iako su joj prihodi zaradili 4,22 miliona, malo manje nego godinu ranije (4,51 milion u 2018.).\nBroj radnika na ATV-u je povećan sa 96 na 107.\n„Prointer ITSS“ je prošle godine zabilježio prihod od 44,59 miliona, dobit od 1,98 miliona KM, sa 74 zaposlena radnika.\nIako su dobili milionske tendere institucija Srpske, prikazani dobitak im je pala u odnosu na 2018. godinu, kada je iznosila 2,73 miliona.\nFirma „Prointer“, osnovana u Sarajevu,, prošle godine je popravila poslovanje i zaradila 22.815 KM, a prihod im je iznosio 144.327 KM. Godinu su ranije bili bez prihoda i u gubitku.\nDodik je u julu prošle godine potvrdio da je grijeh i rekao je firmi „Prointer“ kada je na sjednici Narodne skupštine Republike Srpske rekao da je njegov grijeh završio fakultet u Milanu i da se bavi „novim tehnologijama“.\n„Nije vlasnik, niti ovlašteno lice nije bilo saradnik u firmama, a bavi se novim tehnologijama, sarađuje sa inostranim firmama i ima onog trenutka prihvaćanja“, rekao je između ostalog Dodik i odgovarajući opozicionim poslanicima.\nO raduju se firmi CAPITAL je pisao i prošle godine u tekstu „Poslovna imperija porodice Dodik zarađuje milione“.


Republika / Tramp crta granice: Nepravda prema Srbima mora biti ispravljena!\nTramp crta granice: Nepravda prema Srbima mora biti ispravljena!\nčetvrtak, 17. 1. 2019.| 05:00\nNa Balkanu se moraju iscrtati nove granice, nepravda učinjena Srbiji mora da bude ispravljena i zato Kosovo treba podeliti.\nOvo je stav troje najvažnijih ljudi u Vašingtonu koji kreiraju američku spoljnu politiku: predsednika Donalda Trampa, državnog sekretara Majka Pompea i savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona. Suštinu njihove strategije koja predstavlja veliki zaokret najavio je u svojoj analizi u Forbsu Dag Bandou, jedan od najuglednijih komentatora ovog magazina i čovek za koga kažu da u malom prstu ima sve tajne Bele kuće.\nU opširnom tekstu koji je objavio Forbs i sam Bandou insistira da je na Balkanu potrebno novo crtanje granica kako bi se ispravila istorijska nepravda prema Srbima, koji su, kako navodi, ostali zarobljeni iza neprijateljskih linija. On piše da ranija politika zvaničnog Vašingtona prema Srbiji nikada nije imala mnogo smisla, ali da se dolaskom Trampa sve promenilo.\n- SAD su želele da neke nacije očuvaju, a druge da razore. U jednom slučaju su naglašavale i osuđivale etnička čišćenja, a u drugom okretale glavu na drugu stranu i negirale zločine. Jedina zajednička stvar koja je konstantna posledica američke politike je ta da Srbi uvek gube. Iz Prištine i Beograda dopiru neprijateljski tonovi i pretnje i baš zbog toga je vreme da SAD i EU ponovo umešaju prste i ovoga puta učine pravu stvar - navodi autor.\nDupli aršini i raspad SFRJ\nU svom tekstu Bandou još ističe da je Jugoslavija bila veštačka tvorevina Versajskog sporazuma, te da je u narednim decenijama preživela zahvaljujući diktaturi Josipa Broza Tita i strahu od sovjetske invazije. Međutim, kako primećuje autor, Titova smrt je razbila jedinstvo koje je na okupu držalo nekoliko nacija.\n- Nakon toga stvoren je politički vakuum koji su iskoristili nacionalisti i Balkan je eksplodirao. Prva Bušova administracija priznavala je suverenitet Jugoslavije, ali, kako su Nemci podržali nezavisnu Sloveniju, tako je započeo serijski raspad. SAD i Evropa podržale su stvaranje BiH i Hrvatske. Međutim, nakon što su podržali raspad SFRJ, američko-evropski saveznici su iznenada počeli da se protive podeli i secesiji etničkih Hrvata i Srba iz Bosne, ali i Srba iz Hrvatske - napominje Bandou.\nRazrađujući nepravdu kojoj su Srbi kao narod izloženi, Bandou ističe dvostruke aršine velikih sila.\n- Dok su zločini koje su činili Srbi razglašavani na sva zvona, muslimanski i hrvatski su prećutkivani. Vašington i Brisel su očekivali da srpska manjina ćuti i pristojno pati i trpi represiju ostalih, većinskih grupa, čak i onda kada je suočena sa etničkim čišćenjem. Na primer, Hrvatska je, snažno potpomognuta od Amerike, počinila etničko čišćenje i proterivanje više stotina hiljada Srba iz njihovih domova u Krajini. Kada sam nekoliko godina nakon te akcije posetio taj region, sve što sam video su srušene i zapaljene pravoslavne crkve, napuštena imanja i fasade sa rupama od metaka i gelera. Uprkos svemu tome, Vašington je odbio ne samo da prizna te zločine nego se ogradio od svake kritike tog bezumnog etničkog čišćenja - piše Bandou.\nTači popušta pred američkim pritiskom: Priština ukida tarife na srpsku robu?\nDobre vesti iz SAD: Evo šta je Pompeo poručio Dačiću a tiče se Kosova!\nAnalitičar, međutim, poručuje da ovakva politika Amerike nije više na snazi iako SAD ostaju dokazani neprijatelj u očima srpskog naroda.\n- SAD i Evropa su 2008. konačno zbacile masku lažne diplomatije i priznale Kosovo kao nezavisnu državu. Hteli su da je ubace i u EU, ali se suprotstavila Rusija i blokirala taj zahtev. Iako je administracija Džordža Buša uporno ponavljala da Srbi imaju prijatelja u Americi, on nije shvatao da je učinio potpuno suprotno. Novi pregovori su neophodni, ali oni u kojima SAD i EU neće biti na strani Albanaca, već na strani Srba. Mora se pronaći rešenje iz koga će zajedno profitirati i Kosovo i Srbija - zaključuje se u članku.\nSrbija Kosovo Donald Tramp Balkan Granice Majk Pompeo Džon Bolton Dag Bandou


Stvarajmo ambijent za veće učešće mladih u procesu donošenja odluka\nMladi ljudi predstavljaju veliku prednost za napredak i, kao takvi, zaslužuju podršku. Sa druge strane, mladi takođe snose odgovornost da postanu aktivni i promovišu svoju agendu kroz postojeće načine djelovanja koje olakšavaju njihovo učešće, kao što su parlamenti škola i univerziteta, omladinske orgazacije i slično, imajući u vidu nedostatak mehanizama na lokalnom nivou.\nSvrha projekta je prevažilaženje posmatranja učešće mladih kroz tradicionalne građanske aktivnosti kao što su glasanje, konsultacija i na kraju usvajanje kvota mladih.\nOvaj projekat ima za cilj podsticanje učestovanja mladih na lokalnom nivou i jačanje postojećih mehanizama za njihovo učestovanje, kroz dijalog i identifikovanje potreba mladih, jačanje kapaciteta opštinskih službenika radu sa mladima, kao i multisektorskim sastancima za unapređenje sveukupnog ambijenta za podršku učestvovanja mladih na lokalnom nivou. Kroz realizaciju aktivnosti usmjerenih na podizanje svijesti o značaju učešća mladih na lokalnom nivou, identifikovanje potreba mladih i razvoj kulture učešća, te jačanje kapaciteta službenika nadležnih za pitanja mladih u lokalnim samoupravama podstaknuće se razvoj kulture učešća.\nU okviru ovog projekta sprovešće se Istraživanje na temu političke participacije i građanskog aktivizma mladih Crne Gore i izraditi analiza postojećeg stanja i efektivnosti djelovanja mladih u strukturama na lokalnom nivou, kao i niz događaja poput okruglih stolova, info tribina ali i predstavljanje ključni nalaza i seta preporuka za lokalne vlasti, škole, omladinske organizacije i mlade za povećanje građaskog aktivizma i razvoja kulture učešća uz obuku opštinskih službenika za rad sa mladima.\nProjekat se realizuje uz finansijsku podršku Ministarstva sporta i mladih Crne Gore.


EXPRES - Dug vojnim penzionerima 21 milijarda dinara\nDug vojnim penzionerima 21 milijarda dinara\nKRAGUJEVAC - Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin izjavio je večeras da država vojnim penzionerima duguje 21 milijardu dinara zato što je, kako je rekao, vlast Demokratske stranke bila bahata.\n"Ova Vlada vratiće im ono što im je oduzela Demokratska stranka kada je 2008. godine vojne penzionere prebacila na civilni fond PIO, a potom donela odluku o povećanju svih penzija za 11,06 odsto, a koja vojnim penzionerima tada nije uvećana", rekao je Vulin Radio televiziji Kragujevac.\nNaglašavajući da su sredstva za isplatu tih dugovanja obezbeđena, Vulin je rekao da će oko 57.000 vojnih penzionera i njihovi naslednici-korisnici porodičnih penzija, u decembru dobiti novembarsku penziju uvećanu za odgovarajući procenat, a u januaru po oko 305.000 dinara, na ime razlike zbog ranije uskraćenog povećanja penzija.\n"Potrebno je, ukoliko je vojni penzioner tužio državu, da odustane od tužbe", rekao je Vulin i dodao da vojni penzioneri treba da se obrate filijalama PIO fonda u gradovima u kojima žive, kao i da sa sajta mogu da skinu formular koji treba da popune.\nMore in this category: « Vučić opoziciji: Prošlo je vreme devedesetih\tPutovanje na posao mnogo stresnije za žene »


Završne reči na haškom procesu Stanišiću i Simatoviću krajem marta 2021. - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Završne reči na haškom procesu Stanišiću i Simatoviću krajem marta 2021.\nTo je saopštio sudski Mehanizam u Hagu, pravni naslednik Haškog tribunala, nakon što je predsedavajući sudija Barton Hol (Burton Hall) konstatovao da je jučerašnjim iskazom poslednjeg svedoka Simatovićeve odbrane Stojana Novakovića završeno izvodjenje dokaza na ovom sudjenju.\nSudija Hol dao je rok optužbi i odbrani da do 26. februara sledeće godine podnesu svoje završne pisane podneske.\nStanišić (70), bivši načelnik Službe državne bezbednosti Srbije, i Simatović (70), glavni Službin operativac, optuženi su za progon, ubistva, prisilno premeštanje i deportaciju Hrvata i Muslimana u Hrvatskoji i BiH, 1991-95.\nPrema optužnici, te zločine su počinile specijalne jedinice SDB Srbije koje su Stanišić i Simatović organizovali, opremili, obučavali, finansirali i kontrolisali, poput „crvenih beretki“, Srpske dobrovoljačke garde Željka Ražnatovića-Arkana i „Škorpiona“.\nPonovljeni proces je počeo 13. juna 2017, a tužioci su izvođenje svojih dokaza završili krajem februara 2019. Sud je saslušao 51 svedoka optužbe.\nDokazni postupak odbrane počeo je 18. juna prošle godine, ali je dugo bio u prekidu zbog pandemije korona virusa. U odbranu Stanišića i Simatovića iskaz je dalo 29 svedoka.\nProces Stanišiću i Simatoviću poslednji je u kojem haški sud odlučuje da li su zvaničnici Srbije bili odgovorni za ratne zločine u Hrvatskoj i BiH. Do sada nijedan funkcioner Srbije nije osuđen za te zločine u Hagu.\nFrank Simatović FrenkiHaški TribunalJovica Stanišićratni zlocinHag/Beograd


Vučić: Znaju Kosovski Srbi šta će se desiti, ako najavljenom NATO vežbom bude ugrožan mir\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, komentarišući najavu da će na Kosovu biti održana vojna vežba NATO-a, rekao je da veruje da će biti sačuvana stabilnost i mir.\nNajavljeno je da će Kosovske bezebednosne snage učestvovati u vojnoj vežbi “Trenutni odgovor 21”, u sklopu multinacionalne vežbe SAD i NATO saveznika “Branilac Evrope 21”.\n“A nije ni prvi ni poslednji pokušaj albanske strane da pokaže kako su oni ti koji mogu da čine šta hoće bez previše odgovornosti. Ukoliko postoji bilo kakva ozbiljna opasnost ili ugroženost po srpski narod – ne moram da nastavljam. Znaju Srbi sa Kosova sve”, naglasio je Vučić i povodom najava da će u Južnoj Mitrovici biti otvorena vojna baza KBS.\nPosle obilaska radova na deonici auto-puta “Miloš Veliki”, od Preljine do Požege, Vučić je rekao da ne vidi da bi priznanje nezavisnosti Kosova doprinelo stabilizaciji ili bilo čemu dobrom u regionu.\n“Ako neko misli da je moguće stabilnost Zapadnog Balkana graditi tako što će Srbi biti poniženi i poraženi, to nije moguće”, rekao je predsednik Srbije.


Beograd će biti domaćin Evropskog prvenstva u atletici 2017!\nNaslov: Beograd će biti domaćin Evropskog prvenstva u atletici 2017! Ned 4 Maj - 0:18\nDomaćin Evropskog dvoranskog prvenstva u atletici 2017. godine biće Beograd, potvrđeno je iz Atletskog saveza Srbije (ASS).\nGeneralni sekretar ASS Slobodan Branković rekao je da će EP održati u Beogradskoj Areni i da očekuje da će Srbija tada imati sedam, osam kandidata za medalje.\n"Prvenstvo će biti održano u Areni, to je multifunkcionalna dvorana, proverili smo sve što je bilo potrebno. Delegacija Evropske atletike organizacije već je bila u Beogradu. Od ponedeljka počinjemo. Naš cilj je da našim atletičarima omogućimo da pred svojom publikom osvoji medalje. Nadam se da ćemo tada imati sedam, osam kandidata za medalje. To garantuje punu Arenu", rekao je Branković agenciji Beta.\nSrbija je uspela da odličnom prezentacijom nadjača kolege iz Turske i Poljske i dobije većinu glasova Evropskog odbora.\n"Ugovor je već potpisan sa Evropskom atletikom od predsednika Atletskog saveza Srbije Veselina Jevrosimovića i generalnog direktora evropske atletike Kristijana Milca kao i predsednika evropske atletike Hansjorg Virca.\nOvo će biti najveće organizovano takmičenje u istoriji sprske atletike i čast nam je što će upravo Beograd biti domaćin ovog velikog događaja. Pripreme za Evropski šampionat u dvorani počeće već od ponedeljka“, izjavio je Branković.\nDelegacija Atletskog saveza Srbije u subotu je u Frankfurtu prezentovala prezentaciju za predstojeće Evropsko dvoransko prvenstvo i odlučeno je da će domaćin 2017.godine biti glavni grad Srbije.\n» Beograd domaćin EP u veslanju!\n» Da li je bolje biti sam(a), nego biti u lošoj vezi?


Ljubovija: Mostovi su simbol prijateljstva -\nLjubovija: Mostovi su simbol prijateljstva\nDržavni sekretar u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Enes Buhić je sa predstavnicima Javnog preduzeća „Putevi Srbije“ obišao opštinu Ljubovija i susreo se sa predsednikom opštine Milanom Jovanovićem i predsednikom skupšine opštine Goranom Josipovićem.\nTema sastanka bila je realizacija aktivnosti predviđenihSporazumom o održavanju i rekonstrukciji putnih mostova na granici između Republike Srbije i Bosne i Hercegovine.\nTom prilikom Buhić je istakao da je sa predstavnicima institucija Bosne i Hercegovine dogovorena zajednička saradnja i nadležnost za održavanje 11 mostova koji spajaju dve države.\n„Na granici izmedju Republike Srbije i Bosne i Hercegovine nalazi se 11 mostova, na tri granične reke: Savi, Uvcu i Drini. Dogovorili smo se da Republika Srbija održava šest mostova na Drini, a Bosna i Hercegovina pet mostova, od kojih dva preko Save i tri preko Uvca“\nBuhić je najglasio da je formirano zajedničko radno telo koje čine predstavnici institucija Republike Srbije i Bosne i Hercegovine i da je Republika Srbija za održavanje i rekonstrukciju mostova sa Bosnom obezbedila u budžetu 15 miliona evra.\n„Zadovoljstvo mi je što danas imam priliku da u Ljuboviji sa prvom čovekom opštine razgovaram o održavanju i rekonstrukciji dva mosta preko reke Drine, Ljubovija – Bratunac stari most i Ljubovija – Bratunac, novi most. Naš zajednički zadatak jeste da u saradnji sa kolegama iz Bosne i Hercegovine napravimo detaljan plan i program održavanja mostova, koji između ostalog sadrži izveštaj o stanju mostova, sa preporukama za posebne vrste radova, detaljnijom procenom finansijskih sredstava i dinamičkim planom“ – istakao je Buhić.\nDržavni sekretar je istakao da je se mostovi na teritoriji opštine Ljubovija nalaze na važnim putevima i da je od posebnog značaja njihovo održavanje i rekonsrukcija, ne samo u infrastrukturnom smislu već i u smislu trgovine odnosno lakšeg protoka robe a posebno zato što su mostovi simboli zajedništva i prijateljstva.\nPrevious Dragoslav Josipović na čelu FS Mačvanskog okruga (video)\nNext Džoni i Koma za preokret i vredne bodove (video)\nZdravstveni izveštaj (26.07.2021.)\nZAVRŠENA MEĐUNARODNA MULTIMEDIJALNA STUDENTSKA LIKOVNA KOLONIJA U TRŠIĆU


Otvoren Aerodrom "Morava" u Kraljevu\nAerodrom "Morava" u Kraljevu danas u podne pušten je u rad, a komercijalni letovi sa ovog aerdoroma najavljuju nadležni počeće već tokom zimske sezone 2019/2020. Svečanom otvaranju prisustvuju najveći drzažni zvaničnici.\nAerodrom je prvobitno otvoren 2012. godine, nakon završetka izgradnje novog terminala i kontrolnog tornja od 22 miliona eura, medjutim, piste dužine 2.265 metara učinila ga je neupotrebljivim za komercijalne letove. Od tada do danas obnovljena je pista, dok će Direkcija za civilno vazduhoplovstvo Srbije do kraja nedelje završiti proces sertifikacije aerodroma. Birokratske procedure izmedju bivšeg operatera aerodroma - vojske - i vlade odložile su njegovo otvaranje u više navrata.\nPrema informacijama kojima raspolažemo, aerodrom se po drugi put svečano otvara bez uslova da primi vazdhoplove kojima trenutno saobraća većina komercijalnih avio kompanije, pa je tako pista proširena za samo 65 metara što nije dovoljno za obavljanje redovnog avio saobrcaja avionima Airbus.\nMihajlo Zdravkovic potrvrdio da je aerodrom spreman za manje regionlane vazduhoplove tipa ATR do 80 mesta, a premna njegovim rečima pista će u u narednom periodu biti produžena ili izgradnjena nova paralelno sa starom. Zdravkovic nije mogao da precizira tačne rokove izgradnje i kako je rekao, o tome bi trebalo da konsultacije ministarstvom saobraćaja i infrastrukture.\nPodsetimo, ministarka gradjevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović ranije je izjavila da su u toku su razgovori sa kompanijama ne precizirajući sa kojim, koje žele da obavljaju putničke i transportne letove sa aerdoroma "Morava".\nKo bi mogao da leti iz Kraljeva?\nAvio Atr 72 kompanije Air Serbia, Foto: Alan Grubelic\nZbog trenutne veličine piste, eventualno zainteresovane avio kompanije u svojoj floti morale bi da imaju takozvane turboelisne avione. Trenutno u regionu takve avione imaju samo Air Serbia i Croatia Airlines, dok niskotarifne avio kompanije lete iskljucivo avionima Airbus i Boeing .\nImajući to u vidu nije isključeno da se ćemo u narednom periodu u Kraljevu videti novi tender za letove od javnog značaja, poput onog u Nišu, na kojima će Air Serbia uspostaviti nekoliko linija uz subvencije.\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da se očekuje da će od otvaranja aerodroma krajem juna, do kraja 2019. godine, nekoliko avio-kompanija uvesti letove iz Kraljeva, a da će u 2019. godini aerodrom imati preko 20.000 putnika, te da će taj broj u narednoj godini dostići izmedjui 100.000 i 150.000 putnika. Radićemo i na razvoju teretnog saobraćaja na aerodromu Morava ”, rekla je Mihjlović.\nSmešten u centralnoj Srbiji, predvidja se da će aerodrom Morava značajno ojačati lokalnu ekonomiju jer se nalazi izmedju nekoliko industrijskih gradova, kao i neposrednoj blizini italijanskog proizvodjača automobila Fiat-Zastava.\nPodsetimo, bivši generalni direktor Aerodroma Niš Dragan Bugarinović, koji je bio na dužnosti između 2008. i 2014. godine, imenovan je za prvog generalnog direktora Aerodroma Morava.


Soko Banja - Skyline travel\nVila se nalazi na dva minuta hoda od kupatila Banjica, gradske plaže Župan i restorana Čoka, pored kojih se dalje, pešačkom stazom, stiže do restorana Pećina, izletišta Lepterija itd.\nSmešteni su u mirnom delu Sokobanje, naselje Prevalac, na minut hoda od vile Milsa, jedne od najpopularnijih objekata u Sokobanji.\nBANBUS LUX STUDIO APARTMANI – Nalazi se u samom centru Sokobanje udaljen nepunih 100 metara od šetališne zone. Novo-otvoreni studio apartmani pružaju potpuni konfor i užitak za sve turiste koji odluče da borave u Sokobanji. Svi studio apartmani opremljeni su sa mini kuhinjama, ugradnom pločom sa dve ringle, aspiratorom, frižiderimom, velikim plazma televizorom, trpezariskim stolom […]


Strategija razvoja Banjaluke za narednih 10 godina, nova poslovna zona, jednošalterski sistem izdavanja dozvola… Sve to bi se moglo oceniti pozitivnim za razvoj privrede u gradu.\nBanjaluka je trenutno u procesu provere međunarodnog sertifikata o povoljnom poslovnom okruženju BFC SEE, koji je dobila 2015. i koji je pokazatelj investitorima da je lokalna zajednica opredeljena da unapredi privredni ambijent, privuče ulagače i podstakne razvoj lokalne ekonomije, piše Srpskainfo.\nSertifikacija gradova i opština podrazumeva ispunjavanje veoma zahtevnih 10 kriterijuma i više od 60 podkriterijuma za unapređenje kvaliteta usluga i informacija koje jedinice lokalne samouprave pružaju privrednicima i stranim investitorima.\n– Svake tri godine radi se resertifikacija, odnosno provera da li održavamo sistem na zadovoljavajućem nivou. Zadnja ocena evaluatora koju smo dobili je skoro 95 odsto ispunjenosti svih uslova, što je odličan rezultat. Moj utisak je da je međunarodna verifikaciona komisija više nego zadovoljna, ali njihov zvaničan odgovor dobićemo za petnaestak dana u pisanoj formi – rekao je načelnik Odeljenja za pivredu Radenko Komljenović.\nPoručuje da je Grad Banjaluka uradio puno na stvaranju povoljnog privrednog ambijenta kroz skraćenje procedura za registraciju preduzeća, olakšice i subvencije privrednicima, te smatra „da sve to daje određene rezultate“.\nKako naglašava, veliki napredak za grad jeste i što je urađena Strategija razvoja do 2027. godine, sa četiri cilja: grad povoljnog poslovnog okruženja, koncept „zelenog grada“, „pametnog grada“, te grada sporta, kulture i mladih.\nZvanični podaci iz ovog dokumenta pokazuju tako da ukupna vrednost investicija realizovanih na području grada od 2012. do 2016. godine iznosi 2,4 milijarde maraka.\nViše od 50 odsto vrednosti investicija odnosi se na izgradnju novih kapaciteta, na rekonstrukciju, modernizaciju i proširenje oko 40 odsto, a na održavanje postojećih kapaciteta do 10 odsto. Sa stanovišta tehničke strukture, najveće učešće imaju investicije u mašine, opremu i transportna sredstva – oko 50 odsto, i investicije u građevinske objekte do 40 odsto.\nNajznačajnije investicije ostvarene su u oblasti izgradnje javnih, pravosudnih i zdravstvenih ustanova, infrastrukturnih i komunalnih objekata, velikih tržnih centara, finansijskih ustanova, objekata za razvoj IT tehnologija. Međutim, učešće investicija u oblasti prerađivačke industrije je skromno.\n– Imamo dosta aktivne domaće investitore, pogotovo u poslovnoj zoni u Ramićima, ali nemamo stranih investitora. Ove godine bismo trebali da otvorimo i novu zonu „Jelšingrad“, radi se dokumentacija i priprema infrastruktura – ističe Komljenović.\nOn veruje da su se promenili i sumorni podaci iz 2017. godine, kada se čak 76 odsto anketiranih banjalučkih privrednika izjasnilo da lokalna samouprava nema definisanu politiku, niti bilo kakvog uticaja na razvoj ovog sektora.\n– Usvojili smo Strategiju razvoja grada i Plan kapitalnih investicija, a svi privrednici i udruženja mogli su u toj proceduri da kandiduju projekte. Mislim da Banjaluka ima određeni razvoj i napredak u ovom segmentu – zaključio je načelnik Odeljenja za privredu.\nNeke od najznačajnijih investicija na području Banjaluke od 2012. godine, kako se navodi u Strategiji razvoja grada, su:\n-Gradski sistem vodosnabdijevanja i odvođenja otpadnih voda u gradu – 40 miliona KM\n-Sanacija deponije u Ramićima – 16 miliona KM\n-Adaptacija kompleksa bivšeg poslovnog sistema „Unis-Valjaonica HVT” u zonu Ramići i izgradnja proizvodno-skladišnih objekata – 20 miliona KM\n-Izgradnja Tehnološkog centra za proizvodnju softvera i hardvera u Poslovnoj zoni „Incel” – 17 miliona KM\n-Izgradnja „Eko-Toplane” na drvnu sječku – 31 milion КM\n-Izgradnja poslovnog objekta Investiciono-razvojne banke RS – 5,2 KM\n-Izgradnja poslovne zgrade Centralne banke BiH – 13,72 miliona KM\n-Izgradnja i opremanje bloka Južno krilo UKC Banjaluka – 25 miliona dolara\n-Izgradnja nove zgrade Osnovnog suda i rekonstrukcija i Okružnog suda u Banjaluci – 5,2 miliona KM\n-Izgradnja trgovačkog centra Delta siti – 140 miliona KM.


Aleksandar Lkašenko, Foto AP\nLukašenkova portparolka Natalija Ejsmont je kazala da je Zapad prekinuo komunikaciju sa sadašnjim rukovodstvom u Minsku posle predsedničkih izbora, pa su oni ti koji sada treba da (telefonom) pozovu predsednika Belorusije.\nOdlazeća nemačka kancelarka Angela Merkel dva puta je telefonirala Putinu i molila ga da utiče na Lukašenka, ali joj je on odgovorio da bi najbolje bilo da iz Berlina direktno zovu u Minsk. Zapadni političari su do sada ponavljali da ne priznaju Lukašenka kao predsednika jer smatraju da je na izborima pobedila Svetalana Tihanovska. Ali ona nema uticaja na vlasti u Belorusiji pa će neko od evropskih lidera morati da pozove Lukašenka jer je zajednički interes da se migrantski problem reši.\nU međuvremenu je rukovodstvo Bavarske poručilo da je "iz humanih razloga", spremno da primi migrante u ovu nemačku pokrajinu, jer se oni smrzavaju u graničnoj zoni Poljske i Belorusije. Tri grada, Minhen, Erlangen i Nirnberg spremni su za njihov prihvat.\nHumanitarne službe u Nemačkoj primile su do sada 38 pismenih molbi migranata koji traže pomoć.\nAvio-kompanije iz Sirije i Iraka, koje se sumnjiče da su prevozile migrante sa Bliskog istoka u Belorusiju, stopirale su letove za Minsk. I u Turskoj su zabranili prodaju karata građanima Iraka, Sirije i Jemena koji žele da putuju u Minsk.\nDa i vlasti u Belorusiji žele da se što pre završi migrantska kriza dokaz je i to da je njihova avio-kompanija "Belavija" prestala da prevozi građane Iraka, Sirije i Jemena na letovima iz Turske u Minsk.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je odgovorio na optužbe kako je njegova zemlja umešana u migrantsku krizu na granici Poljske i Belorusije. Putin je u intervjuu TV kanalu Rusija kazao da su zapadne zemlje, ratujući u Iraku i drugim zemljama, isprovocirale izbeglice da krenu ka zapadnoj Evropi.\nInteresantno je da Putin ističe da je o migrantima na poljsko-beloruskoj granici saznao iz novina i da o tome uopšte nije razgovarao sa Aleksandrom Lukašenkom.\nŠto se tiče mogućeg zaustavljanja gasovoda Jamal - Evropa koji prolazi kroz četiri zemlje\n- Rusiju, Belorusiju, Poljsku i Nemačku i koji se pominje kao Lukašenkov adut u sukobu sa Zapadom, "Novosti" su već pisale da je Kremlj protiv toga. Naime, obustavljanjem protoka gasa, Belorusija bi prekršila ugovor o tranzitu, a osim toga napravila bi Rusiji a i sebi ekonomsku štetu.\nUkrajinci će pucati\nPREDSTAVNICI ukrajinskih vojnih snaga koje su zadužene da brane granicu poručili su preko medija da će pucati na migrante koji budu dolazili iz pravca Belorusije. Ranije su ukrajinske vlasti govorile da je kod njih zabranjeno da se puca na migrante čak ako i probiju granicu. Kijev će na granicu sa Belorusijom poslati oko 8.500 vojnika i policajaca, kao i 15 helikoptera.\nmigranti Angela Merkel Aleksandar Lukašenko prodaja karata avio-kompanija Belorusija vesti let za Minsk


Euforija u FBiH\nU Republici Srpskoj u nevjerici, u FBiH euforija - tako je dočekana drugostepena presuda Radovanu Karadžiću. Bez obzira na doživotnu kaznu, bosnjačka udruženja i bivši pripadnici Armije BiH, žale što nije dokazan genocid u sedam opština u Republici Srpskoj.\nDirektan prenos izricanja drugostepene presude Karadžiću je organizovan u sarajevskoj gradskoj vijećnici. Doživotna kazna za prvog predsjednika Republike Srpske je propraćena burnim aplauzom.\nHrvatski član Predsjedništva, Željko Komšić, požurio je da kaže da je, što se njega tiče, "današnja presuda minimum pravde za sve žrtve". U saopštenju objavljenom na sajtu Predsjedništva, Komšić poručuje da je "presuda Karadžiću istovremeno i presuda njegovoj ideologiji, na čijim temeljima danas pojedine etničke politike nastoje djelovati u političkom prostoru BiH."\nKomšić je pokušao da optuži cijelu Republiku Srpsku i sve Srbe, što je meni jasna poruka, odgovara mu predsjedavajući Predsjedništva i srpski član Milorad Dodik.\n"Odbacujem izjavu gospodina Komšića koji pokušava da Republici Srpskoj da etiketu koju ona ne zaslužuje, i to će otežati naše razgovore na političkom nivou. U tom pogledu ne može da bude genocidna Republika Srpska, da nije genocidna i BiH. To naravno ne može da bude", kaže Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nŠto se Šefika Džaferovića, bošnjačkog člana Predsjedništva tiče, Radovana Karadžića je "stigla zaslužena kazna". Za presude Karadžiću i drugim predstavnicima ratnog političkog i vojnog rukovodstva Republike Srpske kaže da ih ne doživljava kao presudu srpskom narodu, već presudu "političkom projektu koji je kreirao režim Slobodana Miloševića u Beogradu".\n"Suočavanje sa istinom nužno je zbog samih žrtava, suosjećanja i poštovanja prema njima, ali i zbog onih u čije ime su zločini činjeni. Samo na temelju takvih odnosa prema nedavnoj prošlosti, možemo vratiti povjerenje i graditi zajedničku budućnost", ističe Šefik Džaferović, bošnjački član Predsjedništva BiH.\nJavio se čak i Naser Orić, nekadašnji ratni komandant Armije BiH u Srebrenici, koji kaže da je Karadžić "zaslužio da trune u zatvoru". Većina političkih partija iz FBiH nije propustila priliku da pozdravi vijesti iz Haga. Iz SDA poručuju da presuda Karadžiću predstavlja "djelimičnu satisfakciju žrtvama", i pozivaju političke aktere u BiH da "hipoteku za počinjene zločine ne stavljaju cijelom srpskom narodu na teret, već Karadžiću i drugim presuđenim članovima udruženog zločinačkog poduhvata".\nSBB u zvaničnom saopštenju žali što Haški tribunal ne može izreći i smrtnu kaznu, dok lider SDP-a, Nermin Nikšić, poziva sve u BiH, a naročito političke lidere, da se odgovorno odnose prema svemu što je utvrđeno pred Sudom u Hagu.


Subvencionisano i leto 2021. | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Subvencionisano i leto 2021.\nVIDEO K9: U budžetu Srbije obezbeđena su sredstva za 100.000 vaučera za letovanje u našoj zemlji i u 2021. godini.\nZavršena je ovogodišnja akcija podele vaučera za subvencionisani odmor u Srbiji i sa 560.000 vaučera, zbog pandemije korona virusa, ove godine je postignut rekord u broju korisnikas ove popularne subvencije.\nBudžetom za 2021. godinu, Vlada Republike Srbije predvidela je izdvajanje pet stotina miliona dinara za novu akciju, što znači da će osnovna kvota koja će biti ponuđena građanima tokom naredne godine iznositi 100.000 vaučera, u vrednosti od po 5.000 dinara.\n“Veoma je bitno da u vreme pandemije, kada su onemogućena putovanja van naših granica, stanovništvu bude olakšano planiranje odmora u Srbiji”, izjavio je Milan Ristić iz udruženja “Moja Srbija” i dodao da psihološki pritisak koji građani trpe zbog zdravstvene opasnosti i ograničenog rada i kretanja, zahteva relaksaciju i opuštanje, koje je u ovoj situaciji, kako je naveo, moguće organizovati samo u našoj zemlji.\nOn je istakao da su brojni domaći hotelijeri i ugostitelji na osnovu uvećane potražnje podigli kredite i investirali u proširenje i unapređenje svojih smeštajnih kapaciteta, pa će im, rekao je Ristić, biti neophodna podrška i kada prođe opasnost od Kovida.\nAkcija podele vaučera za subvencionisani odmor u Srbiji tokom prethodnih pet godina pokazala kao jedna od najisplativijih i najpopularnijih subvencija u srpskoj privredi, smatraju u Udruženju “Moja Srbija, jer domaći turizam svake godine beleži dvocifrenu stopu rasta, a uvećani prihodi od domaćih turista neminovno dovode i do povećanja nivoa investicija u turističku infrastrukturu.\nSledeći tekstDan deteta u Galeriji Matice srpske


Od Baha do bugi vugija\ndanas.rs (R. Popović) 27. фебруар 2016. године Култура Коментари\nBiblioteka "Jovan Tomić" u Novoj Varoši bila je prošlog petka domaćin izuzetnog muzičkog događaja. Rečje o koncertu kvarteta "Sensartika" iz Beograda, sa čijim je stvaralaštvom domaća publika imala priliku da se prvi put upozna pre godinu dana kada su takođe gostovali u ovdašnjoj književnoj riznici.\nRaznovrstan repertoar popularnog sastava, koji varira od klasične muzike, preko svetskih folklora do neoklasika i neofolka, kao i odlično muziciranje četvoro umetnika na brojnim instrumentima - violina, flauta, gitara, violončelo, frula, tamburin, kastanjete, marakas, čak i prava stolarska testera, bili su dovoljni se u punoj sali gradske Biblioteke stvori odlična atmosfera. Publika je aplauzima i sa dva bisa nagradila umetnike na sceni za izvođenje popularnih kompozicija iz doba starih Kelta, preko baroka, rokokoa, klasike, poznog romantizma, ruske starogradske, do bugi-vugija. Posebno oduševljenje Novovarošana te večeri izazvalo je izvođenje poznatih Bahovih kompozicija, Vivaldijeve "Zime", bečkog valcera, Betovenovih bavarskih plesova, Štrausove polke, argentinskog tanga, kompozicija Bizea i Habanera...\n- Muzika "Sensartike" odgovara načelima harmonije duha i tela i senzibilitetu čoveka okrenutog radije tradicionalnijem, arhaičnijem i suptilnijem svetu. Njihov nastup ne predstavlja toliko bunt protiv modernog koliko, metaforički rečeno, radost stvaranja zelene oaze i podsticaja da se lični izvor kreativnosti i nadahnuća uzdigne iznad supkulturnih pustinja gradnjom individualnih, porodičnih ili prijateljskih oaza večnih vrednosti. Onih koje bez oklevanja vode naš duh ka putevima radosti, lepote, dobrote i istine. Ovi prelepi zvuci rehabilituju umornog i istrošenog čoveka današnjice, kome je potreban čist akustički, uravnotežen ritam reda i snaga kreativnog kvaliteta, kazala je direktorka Biblioteke Nera Čović, organizatorka programa koji su umetnici naslovili "Od Baha do bugi-vugija".\nJednočasovni umetnički program, uz puno muzičkog umeća, šarma i harizme na sceni, izveli su: Sonja Kalajić, multiinstrumentalista i kompozitor, čiji je rad zapažen i u segmentu filma, pozorišta i pedagogije, Dušanka Abramović, flautiskinja ( svira i na fruli, pikolu, glokenšpilu i udaraljkama), kao i braća Nebojša i Miodrag Janković, violončelista odnosno gitarista.\n"Sensartika" je, inače, u prethodnih 12 godina priredila preko stotinu koncerata širom Srbije i inostranstva, izdala je dva albuma u ediciji Centra za muziku Kolarčeve zadužbine, a zauzima i dominantno mesto na albumu "Saw Friendli", koji predstavlja prvi CD sa stolarskom testerom kao solističkim instrumentom na Balkanu.


UG Zlatiborski krug - predavanje o volonterizmu\nUdruženje građana Zlatiborski krug, u okviru projekta Unapređenje rada Dnevnog boravka za decu sa smetnjama u razvoju „Zračak“, koji je podržan od strane Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, organizuje predavanje o volonterizmu, 20. jula u biblioteci "Ljubiša R. Đenić" u Čajetini, sa početkom u 13 časova.\nPročitaj više o UG Zlatiborski krug - predavanje o volonterizmu\nU četvrtak, 11. juna u 19 časova, u Domu kulture u Čajetini, biće održana predstava Dramskog studija Medicinske škole iz Užica „Ptice u nedrima“.\nPročitaj više o Humanitarna predstava u Čajetini "Ptice u nedrima"\nPročitaj više o Započet projekat unapređenja Dnevnog boravka za decu sa smetnjama u razvoju "Zračak"\nU ponedeljak 20. aprila 2015. godine, predsedniku opštine Čajetina uručena je Velika povelja „Zelena planeta“, za učinjeno dobro prirodi, koju dodeljuje Društvo stručnjaka ekoloških nauka Srbije.\nPročitaj više o Opštini Čajetina svečano uručeno priznanje "Zelena planeta"\nPročitaj više o Pomozite Zlatiborskom krugu da nastavi da pomaže drugima\nU četvrtak, 25. decembra 2014. godine u Osnovnoj školi u Čajetini održana je treća sednica Eko-odbora u okviru programa Eko-škole, u koji se ova škola uključila u septembru 2013. godine.\nPročitaj više o Održana treća sednica Eko-odbora u okviru međunarodnog programa Eko-škole\nPročitaj više o Prodajna izložba radova korisnika Dnevnog boravka "Zračak"\nPročitaj više o Predstavljen rad UG Zlatiborski krug kao pružaoca socijalnih usluga\nPročitaj više o UG Zlatiborski krug pružaoc socijalnih usluga u Čajetini\nAudio-vizuelna kulturna baština, tu tradicija ima šansu!\nUNESKO je proglasio 27. oktobar za Svetski dan audio-vizuelne kulturne baštine. Muzej na otvorenom „Staro selo“ u Sirogojnu daje svoj doprinos očuvanju audio-vizuelne kulturne baštine tako što poseduje audio-vizuelni fond koji se redovno obnavlja. Osim fonda, Muzej se bavi i snimanjem i produkcijom dokumentarnih filmova sa istim ciljem.\nPročitaj više o Audio-vizuelna kulturna baština, tu tradicija ima šansu!


Objavljen je obrazac zahteva za povraćaj poreza i doprinosa po osnovu "starih" olakšica za novozaposlene\nIzmenama i dopunama Zakona o porezu na dohodak građana (u nastavku: ZPDG) i Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje (u nastavku: Zakon o doprinosima), koje su izvršene u decembru 2019. godine, između ostalog izvršeno je produženje važenja “starih” olakšica za novozaposlena lica do 31. 12. 2020. godine.\nOsim toga, u članu 21v ZPDG, odnosno u članu 45. Zakona o doprinosima dodat je novi stav 8, odnosno novi stav 10, koji se odnose na propisivanje obrasca zahteva za povraćaj plaćenog poreza i doprinosa po osnovu zarade novozaposlenih lica, za koja poslodavac ostvaruje pravo na povraćaj dela plaćenog poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje u procentu od 65% do 75%. Iste ove izmene, koje se odnose na uvođenje pomenutog obrasca, izvršene su i u članu 21d stav 10. ZPDG, odnosno u članu 45v stav. 10. Zakona o doprinosima, kojima se uređuje pravo poslodavca na povraćaj dela plaćenog poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje u procentu od 75%, po osnovu zarade novozaposlenih lica.\nPostupajući u skladu sa dobijenim ovlašćenjem, ministar finansija je doneo Pravilnik o obrascu zahteva za povraćaj plaćenih poreza i doprinosa po osnovu olakšica za zapošljavanje (u nastavku: Pravilnik), koji je objavljen u Službenom glasniku RS, broj 3/20 od 17. 1. 2020. godine. Završnom odredbom člana 8. Pravilnika je propisano da se primenjuje od 1. marta 2020. godine.\nPrema tome, počev od 1. marta 2020. godine zahtev za povraćaj plaćenih poreza i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje po osnovu zarada novozaposlenih lica za koje poslodavac koristi navede olakšice podnosiće se na Obrascu PPD. Prema odredbama člana 2. Pravilnika, Obrazac PPD podnosiće se isključivo u elektronskom obliku, na način kako se podnosi poreska prijava na Obrascu PPP-PD.


Ulice Kaira ukrašene tradicionalnim fenjerima uoči Ramazana - mediji.net\nUlice u Kairu, glavnom gradu Egipta, ukrašene su raznobojnim lampama i šarenim ukrasima povodom nastupajućeg ramazana, meseca posta muslimana.\nRamazanski fenjeri, jedan od najvažnijih simbola meseca ramazana u toj zemlji, krase balkone i ulice mnogih zgrada i egipatskih domova i ove godine.\nUprkos negativnim efektima pandemije koronavirusa na ekonomiju i porast cena, interesovanje građana za ramazanske fenjere i dalje je veliko.\nPosebnu pažnju privlače bazari i trgovi na kojima se prodaju ovi ramazanski...\negipatPreko 700 vesti\nNajlepši način za upoznavanje drevne egipatske civilizacije je krstarenje rekom Nil. Ukoliko odmarate u Hurgadi, izlet do Luksora je jedna od opcija koja će vam omogućiti da otkrijete sve lepote istorije ove zemlje.\nTri zdravstvene radnice paraćinske službe opšte medicine - Marija, Slovena i Radislavka, deo su zdravstvene delegacije koja je 11. aprila pošla put Egipta. U ekipi koja se uputila u Hurgadu, zajedno sa njima, našlo se ukupno 100 zdravstvenih radnika.\nProšlu godinu, u svima poznatim okolnostima, mnogi hotelijeri su iskoristili da unaprede i poboljšaju svoju uslugu, a promene su dovele do toga da i gosti budu zadovoljniji. Jedna od promena je i kod veoma popularnog hotela koji se nekada nazivao Hilton Resort, ...