AUSTRIJA ZA JAČANJE VEZA SA BIH | Hayat.ba\nAUSTRIJA ZA JAČANJE VEZA SA BIH\nAmbasador Austrije u BiH Ulrike Hartman izjavila je večeras na prijemu povodom 26. oktobra Nacionalnog praznika te države da austrijska ambasada želi da učini sve što može kako bi dodatno jačale čvrste veze dvije zemlje u oblasti politike, privrede, kulture, ali i među ljudima.\nHartmanova je obraćajući se brojnim zvanicama iz društvenog, političkog i vjerskog života BiH, istakla da je riječ o prazniku koji je za austrijance simbol slobode.\nOna je istakla da je Austrija od 1955. godine do danas doživjela ubrzan privredni i društveni razvoj, kao i da je značajno prifitirala od članstva u EU.\n“Od tog vremena do danas Austrija se izvan, ali i unutar EU, nije umorila od naglašavanja kako je važno da BiH, zajedno sa ostalim zemljama regiona Jugoistočne Evrope, bude dio te zajednice sa istim pravima i istim obavezama”, poručila je Hartmanova.\nHartmanova je napomenula da se Austrija uvijek trudila da BiH bude pouzdan prijatelj čemu svjedoče i desetine hiljada ljudi koje su kao izbjeglice došli i ostali u toj zemlji.\n“Ne smijemo zabroraviti ni mnogobrojne ponosne Austrijanke i Austijance koji su prije nekoliko decenija kao radnici došli u našu zemlju i znatno pomogli pri privrednoj i socijalnoj obnovi zemlje”, dodala je Hartmanova.\nPrijemu u Sarajevu prisustvovao je i ministar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević, predsjedavajući Savjeta ministara u tehničkom mandatu i aktuelni predsjedavajući Predstavničkog doma Denis Zvizdić, šef Delegacije EU u BiH Johan Zatler, te tužilac Međunarodnog rezidualnog mehanizama za krivične sudove Serž Bramerc.\nŠirom svijeta su, povodom 26. oktobra – austrijskog Nacionalnog praznika, organizovani prijemi koji označavaju proglašenje trajne neutralnosti Austrije, čime je ta zemlja i dobila svoju nezavisnost.


Epidemiolog: Po broju i procentu novozaraženih, Srbija u crnoj zoni - Glas Zaječara\nHome Društvo Epidemiolog: Po broju i procentu novozaraženih, Srbija u crnoj zoni\nEpidemiolog Zoran Radovanović ocenio je danas da je po broju novoinficiranih na dnevnom nivou kao i po procentu zaraženih od broja testiranih, Srbija trenutno u „crnoj“ zoni.\n„Mi smo u crnoj zoni, ako uzmete procenat novozaraženih situacija je dramatična ali mi od Djurdjevdana ne preduzimamo prave mere“, kazao je Radovanović za televiziju N1.\nUpitan za najave ublažavanja mera i otvaranja bašti ugostiteljskih objekata, on je kazao da Srbija trenutno ima blaže epidemiološke mere nego ostatak Evrope i ocenio da bi bilo „apsurdno“ dalje ih ublažavati u situaciji koja je „gora nego u ostalim zemljama“.\nRadovanović je pozdravio što je državljanima susednih zemalja omogućeno da se vakcinišu u Srbiji ali i dodao da i to mora biti uradjeno epidemiološki bezbedno.\nPrethodni tekstU Zaječaru promenljivo oblačno vreme\nNaredni tekstBrnabić: Danas neće biti sednice Kriznog štaba, zasedaće sutra ili prekosutra


Vučić: Telekom Srbije ostaje u rukama Republike Srbije\nM. D. 11. decembra 2015. 16:50\n„Telekom Srbija ostaje u rukama Republike, odluka Vlade bila je jednoglasna, kao i Komisije za privatizaciju Telekoma, nismo dobili zadovoljavajuću cenu i sada nam predstoji da reorganizuje tu kompaniju kako bi ogla da pobeđuje na tržištu,“ izjavio je danas premijer Aleksandar Vučić.\nOn je na konferenciji za novinare objasnio da to znači uvođenje profesionalnog menadžmenta, verovatno po ugledu na ono što je urađeno u Železari, ali je i napomenuo novinarima da ga ne drže za reč, jer je sve vreme razmišljao o privatizaciji, pa, kako je rekao, o ovoj opciji nije dovoljno razmislio.\nNajozbiljnija ponuda došla je od američkog investicionog fonda, rekao je Vučić, navodeći da zbog ugovora ne može da iznese više detalja, ali da na tu ponudu nije bilo drugih primedbi osim visine cene. Vučić je rekao da nismo hteli da se kockamo iako je cena bila blizu odgovarajuće.\nAleksandar VučićTelekom Srbije\nTelekom Srbije kupuje Telekom Albanije?!


Problematična diploma Nikolićevog savetnika - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Problematična diploma Nikolićevog savetnika\nBujanovačke14. mar 2016.DRUŠTVO, NASLOVNA, POLITIKA0\nSavetnik predsednika Nikolića za privredu Predrag Mikić upisao je nezakonito jednu višu školu, a potom se prebacio na drugu, koju je završio mimo procedura za samo godinu dana\nBEOGRAD, LESKOVAC, BUJANOVAC, (14. mart 2016; BIRN) – Predrag Mikić, dugogodišnji bliski saradnik Tomislava Nikolića, nezakonito je upisao Višu tehničko-tekstilnu školu u Leskovcu 2006. godine, pokazuje presuda do koje je BIRN došao.\nU istom gradu, godinu dana kasnije, prebacio se u Višu poslovnu školu gde je za manje od godinu dana položio svih dvadeset ispita. Prvi ispit je položio u decembru 2007. godine, a diplomu više škole stekao je u oktobru 2008. godine.\nSpisak položenih ispita\nPostupak sticanja diplome u ovoj školi u nezabeleženo kratkom roku nije bio predmet krivične prijave, istrage i optužnice koja je podignuta 2010. godine za delo falsifikovanja upisne dokumentacije.\nU optužnici stoji da je Predrag Mikić diplomirani ekonomista, što ukazuje da je posle više škole završio i fakultet, ali BIRN nije došao do kredibilne potvrde o načinu na koji je on stekao ovu akademsku titulu.\nPravosnažnom presudom Višeg suda u Leskovcu, 29. jula 2014. godine, za delo zloupotrebe službenog položaja osuđen je direktor Više tehničko-tekstilne škole u Leskovcu Ljubiša Milenković na uslovnu kaznu zatvora u trajanju od godinu dana\nU Predsedništvu Srbije su odbili da daju podatke gde i kada je Mikić završio fakultet, dok Mikić nije želeo za BIRN da komentariše način na koji je upisao i završio višu školu.\nPravosnažnom presudom Višeg suda u Leskovcu, 29. jula 2014. godine, za delo zloupotrebe službenog položaja osuđen je direktor Više tehničko-tekstilne škole u Leskovcu Ljubiša Milenković na uslovnu kaznu zatvora u trajanju od godinu dana.\nDokazano je da je Milenković falsifikovao dokumenta o upisu Predraga Mikića koji nikada nije polagao prijemni ispit. Ovom presudom nije obuhvaćen Mikić jer na suđenju nije utvrđena njegova odgovornost za falsifikovanje dokumenata prilikom upisa u školu.\nMikiću je pomogla profesorka iz Leskovca Miroslava Stojanović, i to, kako sama kaže, bez njegovog znanja. Ona je „na svoju ruku“ pitala direktora Više tehničko-tekstilne škole da upiše Mikića, a potom ga je sa tom upisnicom prebacila na Višu poslovnu školu gde je radila u to vreme.\nMiroslava Stojanović je svedočila da je Mikić zakasnio na prijemni ispit za upis na Višu poslovnu školu u školskoj 2006/2007. godini, ali da mu je ona poručila da je moguće da se naknadno pojavi neko mesto.\n„Sa Predragom nije razgovarala, niti joj je on dao odobrenje da ga eventualno upiše na Višoj tehničko-tekstilnoj školi, ali je sama došla na tu ideju“, navodi se u njenom svedočenju pred sudom u Leskovcu.\nTakođe, Stojanović je svedočila da Mikića nije poznavala, a kao razlog za upis kandidata koji nije prošao redovnu upisnu proceduru navela je želju da se poveća broj studenata iz drugih gradova. Ona je uzela od Mikića 20 hiljada dinara i dokumenta, i otišla kod Milenkovića u Višu tehničko-tekstilnu školu.\nDirektor Više tehničko-tekstilne je potpisao upisnicu za Mikića iako ovaj nije ni polagao prijemni. Na kraju je direktor osuđen zbog falsifikovanja službenih isprava i zloupotrebe službenog položaja na uslovnu kaznu zatvora od godinu dana.\nZa manje od deset meseci Mikić je položio dvadeset ispita sa tri različite godine studija i već u oktobru 2008. godine stekao zvanje ekonomiste. Iako se talentovanim studentima u izuzetnim okolnostima omogućava da studiraju po ubrzanom programu, prema saznanjima BIRN-a u slučaju studenta Mikića ova procedura nije sprovedena\nKada je napokon upisao željenu Višu poslovnu školu, Mikić je veoma brzo i uspešno završio studije. Viša poslovna škola iz Leskovca je akreditovana državna visokoškolska ustanova sa tradicijom od 40 godina i trenutno ima oko hiljadu studenata. U rukovodstvu Više poslovne škole kažu za BIRN da se ne sećaju još nekog studenta sem Mikića koji je ovu školu završio za godinu dana.\nZa manje od deset meseci Mikić je položio dvadeset ispita sa tri različite godine studija i već u oktobru 2008. godine stekao zvanje ekonomiste. Iako se talentovanim studentima u izuzetnim okolnostima omogućava da studiraju po ubrzanom programu, prema saznanjima BIRN-a u slučaju studenta Mikića ova procedura nije sprovedena.\nNa pitanje da li je Mikić studirao po ubrzanom programu, sekretar škole Radomir Stojanović kaže:\n-Ne. Mi imamo sistem koji se primenjuje kod vrhunskih studenata, mada se to vrlo retko dešava, ali Mikić nije ubrzano studirao.\nČlan 101. Zakona o visokom obrazovanju predviđa da se diploma može oglasiti ništavom ako „imalac diplome nije ispunio sve ispitne obaveze na način i po postupku utvrđenim zakonom i studijskim programom visokoškolske ustanove“.\nMikić po svemu nije ispunio sve predispitne obaveze, niti je pohađao predavanja, tako da je validnost njegove diplome pod znakom pitanja. Na pitanje, pod kojim okolnostima trogodišnje studije mogu da se završe za godinu dana, u Ministarstvu prosvete kažu da je neophodno tražiti izjašnjenje direktora i izvršiti uvid u dosije studenta kako bi se moglo konkretno odgovoriti.\nPredrag Mikić slovi za bliskog prijatelja Tomislava Nikolića još iz vremena dok je predsednik bio jedan od vođa Srpske radikalne stranke. Njihovu blisku vezu možda najbolje demnostrira podatak iz Katastra nepokretnosti da je Mikić vlasnik više od četiri hektara zemlje u Bajčetini\nMikićev dosije je u policiji više od šest godina, dok direktorka Više poslovne škole Milena Marjanović nije želela da komentariše slučaj pod izgovorom da je ona rukovodilac škole tek nešto više od godinu dana.\nIpak, nije mogla da sakrije čuđenje: „To je neobično, nema govora da je tako nešto uobičajno“.\nPredrag Mikić slovi za bliskog prijatelja Tomislava Nikolića još iz vremena dok je predsednik bio jedan od vođa Srpske radikalne stranke. Njihovu blisku vezu možda najbolje demnostrira podatak iz Katastra nepokretnosti da je Mikić vlasnik više od četiri hektara zemlje u Bajčetini nadomak Kragujevca, rodnom mestu i omiljenom prebivalištu predsednika Nikolića.\nDovoljan, dva: Uverenje o završenoj srednjoj školi\nMikić je od 2012. godine na funkciji savetnika za privredu predsednika Srbije. Pored bliske veze sa Tomislavom Nikolićem, na mesto savetnika predsednika ga je preporučila i bogata poslovna karijera. Mikić ima, ili je imao, upravljačke funkcije u brojnim firmama, pretežno trgovinskim i građevinskim. Rođen je u Prištini, a veći deo života i radne karijere proveo je u Kraljevu.\nPre nego što je stekao diplomu ekonomiste na Višoj poslovnoj školi u Leskovcu, imao je zvanje prodavca mešovite robe koje je stekao u Ekonomsko-trgovinskoj školi u Prištini. Ovu zanatsku školu završio je 1982. godine sa dovoljnim uspehom i prosečnom ocenom 2,2.\n(Ovaj tekst nastao je u okviru projekta “Digitalna lupa: saradnja online medija u potrazi za političkom odgovornošću” koji je podržala ambasada Velike Britanije u Beogradu. Sadržaj ovog teksta ne odražava stavove ambasade Velike Britanije)\nPrevious PostBujanovačka čaršija (8): Dima Dodić Baron Next PostStrah i nada zbog dolaska Tenisa u Srbiju


Delegacija DS-a posetila baka Olgu – simbol građanskih protesta 1996/97. – Palanačke novine\nPredsednik Demokratske stranke Dragan Đilas i potpredsednica DS Nataša Vučković posetili su gospođu Olgu Radovanović, Beograđanku koja je bila simbol građanskih protesta devedesetih godina.\nPopularna baka Olga danas ima sto godina i jako dobro pamti vreme u kojem je podržavala i bodrila one koji su se borili za modernu, evropsku Srbiju.\nPrilikom posete, Dragan Đilas je istakao da baka Olga, koja je pozdravljala sa balkona one koji su protestovali 1996. godine, predstavlja simbol otpora.\nPodsećamo, mnogi Palančani su tada, pored učešća u protestima na Trgu slobode u svom gradu, više puta odlazili u prestonicu radi pružanja podrške istomišljenicima u Beogradu i imali su prilike da otpozdrave gospođi Olgi Radovanović.\nTi protesti protiv režima Slobodana Miloševića zbog izborne krađe, trajali su 88 dana i završeni su „Gonzalesovim planom“, odnosno prihvatanjem zahteva opozicije, koja je preuzela vlast u 40-ak opština, među kojima je bila i Smederevska Palanka.\nZa predsednika Opštine tada je, prvo na improvizovanoj sednici koja je održana pod otvorenim nebom u ulici Svetog Save nadomak Opštinskog suda pred naoružanim policijskim kordonom (predsedavao je sada pokojni prvak palanačkog pozorišta Aleksandar Mitrović) a potom i na zvaničnoj sednici u sali Skupštine opštine, izabran sada već legendarni dr Dušan Narić – prvi demokratski izabrani gradonačelnik Smederevske Palanke.\nNext story Lokalni uličar – štetočina\nPrevious story Tragičan događaj na pijaci u Selevcu


Fiskalni savet Srbije: Odustati od davanja 100 evra pomoći građanima\nČlanovi Fiskalnog saveta, ilustrativna fotografija\nFiskalni savet Srbije ocenio je da je u načelu opravdano planirano veliko zaduživanje Srbije, veće od tri milijarde evra za smanjenje negativnih ekonomskih posledica pandemije korona virusa, uz uslov da mere budu ekonomski racionalne, da se na vreme obezbedi njihovo finansiranje i da budu sprovedene bez kašnjenje, ali se ističe da Vlada Srbije treba da odustane od najavljene pomoć od 100 evra punoletnim građanima.\n"Iako Fiskalni savet načelno podržava snažnu državnu intervenciju koja je u ovom trenutku i opravdana i potrebna, naša analiza pokazuje da uspeh planiranog programa presudno zavisi od sledeća tri činioca: da sve mere iz programa budu ekonomski racionalne, da se na vreme obezbedi njihovo finansiranje i da njihovo sprovođenje bude efikasno i pravovremeno, odnosno bez kašnjenja", navedeno je u saopštenju.\nPrema oceni Fiskalnog saveta "većina planiranih mera opravdana i u skladu je sa dobrom međunarodnom praksom, osim isplate 100 evra punoletnim građanima koja je potpuno neprimerena".\nMere koje su usmerene ka privredi i zaposlenima u privatnom sektoru odnose se na odlaganje poreskih obaveza, budžetsku pomoć za isplatu zarada i za povećanje likvidnosti, a koštaće budžet oko 2,5 milijarde evra i Fiskalni savet ih ocenjuje pozitivno.\n"Trošak nesprovođenja ovakvih mera bio bi daleko veći od 2,5 milijardi evra. Međutim, najavljena isplata 100 evra svim punoletnim građanima Srbije koja će koštati budžet skoro 600 miliona evra (kojima budžet ne raspolaže) – višestruko je loša", naveo je Fiskalni savet.\nKako je objašnjeno, "ova mera je ekonomski neefikasna jer ne može da utiče na osetno i održivo ubrzanje domaće privrede, socijalno nefokusirana jer najveći deo sredstava nije usmeren ka objektivno materijalno ugroženim građanima kojima je potrebna finansijska pomoć (što bi jedino imalo smisla u ovom trenutku) i fiskalno neodgovorna jer nameće dodatno i veliko zaduženje zemlje u godini u kojoj će i fiskalni deficit i javni dug imati snažan rast".\n"Nejasan je bilo kakav smisao politike koja defakto znači da će država pokloniti građanima po 100 evra tako što će ih pre toga zadužiti za tih istih 100 evra, ali s kamatom", naveo je Fiskalni savet i pozvao Vladu Srbije da odustane od ove mere.\nU oceni antikriznog programa ekonomskih mera Fiskalni savet podseća da je Srbija, kao i gotovo sve zemlje pogođene epidemijom, odlučila da reaguje na ekonomsku krizu snažnom državnom intervencijom sa idejom da se pomogne što većem delu privatnog sektora da opstane, odnosno da trenutni pad poslovne aktivnosti ne dovede do trajnog i prekomernog gašenja radnih mesta i ogromne štete za građane, privredu, a posledično i za same javne finansije.\nFiskalni savet je međutim ukazao da će planirane mere koštati poreske obveznike više od tri milijarde evra, što je trošak za koji država trenutno nema raspoloživih sredstava, zbog čega će Srbija morati u kratkom roku snažno da se zaduži, "a taj dug vraćaće s kamatom svi građani u godinama nakon završetka krize".\n"Država za finansiranje svih budžetskih obaveza u 2020. godini, uključujući i planirane mere, mora kod kreditora da obezbedi oko 6,5 milijardi evra što će biti veliki izazov", naveli su iz Fiskalnog saveta i istakli da je najvažnije ekonomsko pitanje u ovom trenutku od koga i pod kojim uslovima će se država zadužiti tokom 2020. godine za finansiranje svih svojih obaveza.\nUkupne obaveze koje mora da finansira država tokom 2020. iznosiće nešto više od sedam milijardi evra, a samo manji deo toga, odnosno nešto više od 500 miliona evra, država može da finansira iz svojih rezervi (depozita), naveo je Fiskalni savet.\nČlanovi Fiskalnog saveta smatraju da bi Vlada Srbije morala da efikasno usvoji sve neophodne uredbe za sprovođenje nespornih mera i da do kraja definiše delove paketa koji nisu precizirani.\nU Fiskalnom savetu su ukazali da odlaganje sprovođenja mera povećava rizik prekomernog rasta nezaposlenosti i širenja nelikvidnosti.\n"Praktično jedina planirana mera koja odmah stupa na snagu jeste odlaganja plaćanja nameta na rad, a ukoliko bi se druge mere efektuirale tek sredinom maja, kao što je prvobitno najavljeno za budžetsku isplatu minimalnih zarada, to bi se za veliki broj preduzeća moglo ispostaviti kao prekasno", naveo je Fiskalni savet.\nOcenili su kao loše to što deo planiranog paketa mera, koji se odnosi na državno garantovanje kredita za likvidnost privatnom sektoru, i dalje nije do kraja definisan.\n"Nije poznato u kojoj meri će država preuzeti rizik na sebe, a u kom će to učiniti poslovne banke, što ima i budžetski i širi ekonomski značaj", objasnili su iz Fiskalnog saveta.\nInfografika: Strana pomoć Srbiji u borbi protiv korona virusa, 27. mart 2020.


KOŠARKA BiH PRED AMBISOM Raspada li se liga ili se formira novo takmičenje :: Dešavanja u Bijeljini ::\n28. November 2021. / 21:41\nUkoliko do toga ne dođe moguće je formiranje novog takmičenja na nivou Bosne i Hercegovine. Ovo je zaključak nakon današnje sjednice Upravnog odbora Košarkaškog saveza Republike Srpske u Istočnom Sarajevu i sastanka sa predstavnicima klubova iz Republike Srpske, članovima Premijer lige.\nNakon ovog večerašnjeg sastanka jasno je da šampionat Bosne i Hercegovine sigurno neće krenuti ovog vikenda.\nOdluka Upravnog odbora i klubova, ali i službenih lica, sudija, kontrolora, delegata je da se ne ide na utakmice:\n– Jednoglasna odluka svih iz Republike Srpske je da se ne pojave na terenima ovog vikenda. Nećemo pristati na ucjene i nelegitimne odluke, rekao je Aleksandar Đurđević, predsjednik Upravnog odbora Košarkaškog saveza Republike Srpske.\nDo ove situacije došlo se nakon nezakonite i nelegitimne odluke Amera Čolana generalnog sekretara Košarkšakog saveza Bosne i Hercegovine da zbog neigranja Fajnal fora kazni prebacivanjem u niži rang takmičenja Igokeu, Sparse i banjalučki Borac.\nPredsjednik Sparsa Nihad Selimović je istakao da je sve od tih kazni, do odluke o startu šampionata urađeno mimo statuta Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine.\n– Nikada nam nisu odgovorili na naše žalbe, a to su morali. Nema ni odluke ko je komesar takmičenja. Klubovi nisu izvršili licenciranje igrača, nije bilo sudijskog i delegatskog seminara. Dakle, šampionat bi trebao da počne bez i jedne validne odluke Upravnog odbora, kaže Nihad Selimović.\nKošarkaški savez Republike Srpske, će odmah zatražiti odgodu starta šampionata, hitnu sjednicu Upravnog odbora, a ako do toga ne dođe, imaju rješenje, šta i kako dalje:\n– Mi klubovima moramo ponuditi rješenje. Imamo ga. Ako nema dogovora možda bude neko novo takmičenje, zaključio je Aleksandar Đurđević.\nPrema informacijama iz košarkaških krugova nova košarkaška liga na nivou Bosne i Hercegovine bi se mogla brzo formirati, a njeni članovi ne bi bili samo klubovi iz Republike Srpske. Ima i onih, pored Sparsa, iz Federacije Bosne i Hercegovine koji su spremni da se nađu u tom takmičenju.


Serbica Americana - Nagrada za „Liniju života“\nUprkos pandemiji virusa, zasedao je žiri 53. Međunarodnog filmskog festivala u Hjustonu – WorldFest, i filmu „Linija života“ Darka Bajića dodelio nagradu „Zlatnu Remi nagradu“ u konkurenciji dokumentarnog filma.\nNakon uspešne premijere filma ,,Linija života“ koja je, u prepunoj sali Kombak Dvorane otvorila prošlogodišnji Beldocs, dobitnik godišnje nagrade UFUS-a za najbolji dokumentarni film 2019. godine, biće prikazan na Drugom programu RTS-a u utorak 5. maja u 20 časpoa. Tog dana navršava se 75 godina od oslobođenja logora Mauthauzen.\n„Linija života“ je film o čuvenom slikaru i profesoru Milošu Bajiću, ali film o životu u XX veku koji je podneblju Balkana doneo periode velikih razaranja i velikih obnova. O surovosti rata u kojem je ljudski život vredeo onoliko koliko je čovek bio sposoban da radi u monstruoznoj mašineriji koncentracionih logora. O 11 miliona onih koji nisu dočekali šansu da nakon tog rata žive, rade, stvaraju i stvore porodice. I o tome kako je glavni junak ovog filma svojom maštom i umetnošću pobedio smrt.


On okt 26, 2014\nU prvom međusobnom duelu posle jednogodišnje pauze, aktuelni šampion Srbije je na otvaranju nove sezone za dve ekipe stigao do ubedljivog trijumfa.Crno-beli su slavili zahvaljujući sjajnoj partiji četvorostrukog strelca, kapitena Marka Milovanovića. Po jedan gol za Partizan postigli su Marko Brkušanin (uz tri asistencije), Pavle Ogrizović, Đorđe Terzić i Nenad Raković. Golove za Crvenu zvezdu koja je bila nominalni domaćin ovog susreta postigli su Ljubomir Đorđević i Jovica Rus, koji je bio asistent kod prvog gola kojim je Zvezda stigla do vođstva na meču.\nCrveno-beli stigli su do prednosti u šestom minutu meča golom Đorđevića u "pauer pleju". Ipak, samo trideset sekundi kasnije rezultat je bio 2:1 za Partizan. Prvo je Milovanović doneo izjednačenje svom timu, da bi potom Ogrizović potpuno preokrenuo. Golom Marka Brkušanina dva minuta pre prvog odmora Partizan je stekao značajnim 3:1.\nVeć u prvom minutu drugog perioda Milovanović postiže svoj drugi gol na meču, i to u "šort hend" situaciji, da bi sredinom meča upisao svoj prvi "het-trik" u sezoni za velikih 5:1. Terzić je zaključio listu strelaca u drugom delu igre, golom u 32. minutu.\nU poslednjih dvadeset minuta Partizan je potvrdio trijumf pogotcima Rakovića i još jednom Milovanovića, dok je Jovica Rus samo donekle uspeo da ublaži poraz crveno-belih.\nPrvenstvo startovalo pobedom Beostara, u nedelju "večiti derbi"


Kupci električne energije dobijaće finansijsku naknadu od 20 do 200 evra\nKupci električne energije u Crnoj Gori dobijaće od 20 do 200 evra zbog loše usluge snabdevača\nZbog neispunjavanja minimuma kvaliteta isporuke i snabdevanja električnom energijom kupci u Crnoj Gori od 8. avgusta moći će da dobiju finansijsku nadoknadu od 20 do 200 evra, saopštila je Regulatorna agencija za energetiku (RAE).\nPredmet prigovora kupaca mogu biti svi događaji koji nastanu od 8. avgusta i to u roku od 30 dana od događaja koji je za posledicu imao eventualno neispunjavanje minimuma kvaliteta utvrđenog Pravilima o minimumu kvaliteta isporuke i snabdijevanja električnom energijom od strane snabdevača ili operatora prenosnog sistema.\nKupac podnosi prigovor snabdevaču sa kojim ima zaključen ugovor o snabdevanju – Elektroprivredi Crne Gore (EPCG), ako kupac nije promenio snabdevača.\nZa neispunjavanje minimuma kvaliteta propisanog Pravilima predviđena je finansijska kompenzacija od 20 evra koju će dobiti kupci priključeni na distributivni sistem – pretežno domaćinstva, odnosno 200 evra za kupce koji su priključeni na prenosni sistem, navela je RAE.\nU ovoj agenciji navode da mehanizam finansijskih kompenzacija ne treba mešati sa institutom naknade štete, odnosno iznosom koji operator sistema eventualno treba da isplati kupcu u slučaju štete na aparatima u domaćinstvu ili drugim oblicima štete koji mogu nastati zbog delovanja ili nedelovanja operatora.\nPredmet prigovora može biti neispunjavanje minimuma kvaliteta utvrđenog Pravilima, a koje se odnosi na vreme u toku kog operator sistema mora otkloniti prekid u napajanju, ali i rokove koje moraju ispoštovati u najavi planiranih prekida, izdavanju saglasnosti za priključenje, (ponovnom) priključenju kupca, dostavljanju odgovora na prijavu o neispravnosti funkcionisanja mernog uređaja, obilasku objekta kupca, dostavljanju odgovora na prigovor o naponu i otklanjanju odstupanja napona. Takođe, i na rokove koje mora ispunit snabdevač, a koji se odnose na dostavljanje odgovora na zahtev za proveru obračuna ili mernih veličina iskazanih na računu, zahtev za izvršenje finansijske kompenzacije, zahtev za ponovno priključenje kupca i zahtev za kontrolu ispravnosti funkcionisanja mernog mesta.\nSnabdevač je, kako se navodi, dužan da u roku od 15 dana odluči po prigovoru kupca, a ako kupac nije zadovoljan rešenjem snabdevača može da podnese žalbu RAE.\nTagovi: EPCG, RAE, Regulatorna agencija za energetiku\nPočetna » Vesti » Električna energija » Kupci električne energije u Crnoj Gori dobijaće od 20 do 200 evra zbog loše usluge snabdevača


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Brže do ljekara", štedi vrijeme i pacijentima i doktorima\n01. 12. 2021. 12:43 >> 16:35 0\n"Brže do ljekara", štedi vrijeme i pacijentima i doktorima\nDirektorica KCCG Ljiljana Radulović rekla je da se za deset dana, u prosjeku, iz domova zdravlja ka toj zdravstvenoj ustanovi uputi oko 7,5 hiljada uputa za pregled, a 80 odsto njih su kontrole.\n„Sa obzirom na to da će pacijenti termine od danas dobijati u KCCG, to za našu kuću, koja je ujedno i stub crnogorskog zdravstvenog sistema, znači da ćemo za tih deset dana poštedjeti 5,5 hiljada pacijenata odlazaka ka izabranim ljekarima“, navela je Radulović.\nKCCG će, kako je kazala, za godinu spriječiti 180 hiljada izlišnih odlazaka po uput.\nRadulović je rekla da na taj način građane štite nepotrebnih kontakata.\nOna je dodala da je svjesna da novi sistem znači dodatan napor za specijaliste i njihove medicinske sestre u svim bolnicama, ali da je konačan cilj zadovoljan pacijent.\n„S obzirom na to da su naše uvažene kolege, izabrani ljekari u domovima zdravlja, sada oslobođeni bespotrebne birokratije, molim ih i pozivam da nam pomognu i da se maksimalno posvete prevenciji bolesti na primarnom nivou“, navela je Radulović.\nOna je poručila da je vrijeme da izabrani ljekari konačno počnu da rade u punom kapacitetu, u čemu ih je administracija do sad sprečavala.\nDoktorica Doma zdravlja Podgorica, Milena Cojić, kazala je da je prethodni sistem zakazivanja pregleda onemogućavao izabranim ljekarima da se adekvatno posvete pacijentu.\nPrema njenim riječima, veliki broj administrativnih procedura uslovio je da ljekar veliki dio svog vremena posveti traženju slobodnih termina za specijalističke i dijagnostičke prelgede na sekundarnom i tercijarnom nivou.\n"Platforma koju danas predstavljamo olakšaće rad timova u domu zdravlja, a time će se omogućiti podizanje kvaliteta zdravstvene usluge", rekla je Cojić.\nOna je kazala da očekuju da se uspješnim aktiviranjem platforme smanji nepotrebno šetanja pacijenata od domova zdravlja do opštih bolnica i KCCG.\n„Izabrani ljekar će nakon pregleda, ukoliko procijeni da je potrebno, uputiti pacijenta ljekaru specijalisti na sekundarnom i tercijarnom nivou, sa zakazanim terminom prvog specijalističkog pregleda“, navela je Cojić.\nNakon toga, kako je kazala, ljekar specijalista "preuzima pacijenta" i zakazuje sve potrebne dodatne specijalističke preglede i dijagnostičke procedure na sekundarnom i tercijarnom nivou.\n„Na taj način će pacijent tek nakon potpune specijalističke obrade biti vraćen izabranom ljekaru na dalje praćenje“, rekla je Cojić.\nKako je dodala, pacijentovo vrijeme čekanja na pojedine preglede, koje je do sada bilo produžavano jer je to pravo mogao ostvariti tek nakon dodatnih posjeta izabranom ljekaru, biće skraćeno.\nPlatformom je, kako je rekla Cojić, omogućeno da mu naredni specijalistički pregled odmah bude zakazan bez dodatne posjete domu zdravlja.\n„Izabrani ljekar će imati više vremena da se posveti preventivnim pregledima i skrining programima, koji bi trebalo da čine okosnicu rada u domovima zdravlja, čime bi se mnoge bolesti mogle preduprijediti, ili na vrijeme otkriti“, istkla je Cojić.\nOna je dodala da će se smanjiti nepotrebne gužve u domovima zdravlja, koje su često bile prouzrokovane pomenutim dolascima za "traženje" termina za preglede specijalista u bolnicama i KCCG.\n„Na taj način će se osloboditi termini kod izabranih ljekara za pacijente kojima je potreban pregled, a ne administrativna usluga, koje su činile i do 70 odsto dnevnih posjeta“, rekla je Cojić.\nDirektor Direktorata za digitalno zdravlje u Ministarstvu zdravlja, Aleksandar Sekulić, kazao je da su analizom zatečenog stanja na nivoima primarne, sekundarne i tercijalne zdravstvene zaštite identifikovali fragmentisan, nepovezan, a time i neefikasan proces rada zdravstvenog sistema.\n„Svi ljekari koji u vremenu pandemije ujedno obavljaju i redovne aktivnosti, više neće biti primorani da se bave papirologijom i administrativnim poslovima, već će biti okrenuti pacijentu“, naveo je Sekulić.\nOn je rekao da uskoro pacijenti neće morati primarno da brinu o medicinskoj dokumentaciji, već će ona postati trajno integrisana kroz njegov elektronski zdravstveni karton, i biće dpostupna i pacijentu i ljekaru u svakom momentu.\n„Idemo fazno, sistematski i sa željom da crnogorsko zdravstvo bude bezpapirno i potpuno digitalno, u skladu sa trendovima razvijenog svijeta“, dodao je Sekulić.\nNeurolog KCCG Sanja Gluščević kazala je da je novi sistem zakazivanja „Brže do ljekara“ odgovor na izazove, koji su mučili doktore i pacijente.\n„Radimo na tome i da uskoro omogućimo svakom našem pacijentu da na kontrole dođe kod specijaliste koji ga vodi, a ne kod kolege koji je u smjeni kada mu je zakatan pregled“, rekla je Gluščević.\nMinistarstvo zdravlja Elektonsko zakazivanje Jelena Borovinić Bojović


VLASNIK KURIRA RODIĆ: Zbranujem da se loše piše o predsedniku Vučiću od sada!\nAugust 25, 2017 ŽURNAL\nSvedoci smo da se sa Kurirom ponovo nešto dešava. Naravno jasno ej da ssu svi mediji tu da bi pravili profit pa je tako i vlasnik Kurira Aleksandar Rodić odlučio da se povine našem režimu.\nKako smo i ranije pisali došlo je do dogovora između ljudi iz Kurira i predstavnika režima, kako bi se prekinulo negativno pisanje o predsedniku Srbije. Novinari Kurira i portala Espreso, dobili su instrukcije da pišu o ostalim ministrima ali ida pojačaju napad na premijerku Anu Brnabić, ali da lično predsednika Vučića ne diraju.\nZanimljivo je da Kurir sada kada treba da napadne Vučića, umesto njegovog imena spominje generalizovanu reč: VLAST. Na taj način Kurir prividno ostaje opozicioni ali je u suštini pao nazad u medijski brlog kao i ostali.\nNaš izvor napominje da je Rodić zadovoljan sa ovim dogovorom, jer je navodno odlučeno da ne plaća svoje dugove i poreze državi ali i Informer i Srpski telegraf su takođe prestali da ih spominju. Ujedno Kurir se priprema da podrži Vučića pred nadolazeće izbore u Beogradu.


UNS :: UNS vesti :: Deveta medijska konferencija dijaspore i Srba u regionu: Očuvanje identiteta saradnjom i umrežavanjem medija\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | Deveta medijska konferencija dijaspore i Srba u regionu: Očuvanje identiteta saradnjom i umrežavanjem medija\nDeveta medijska konferencija dijaspore i Srba u regionu: Očuvanje identiteta saradnjom i umrežavanjem medija\nOtvarajući konferenciju, Ivica Dačić, potpredsednik Vlade i ministar inostranih poslova, istakao je da kontinuitet održavanju ovih medijskih konferencija svedoči da informisanje dijaspore i Srba u regionu predstavlja vitalan deo saradnje matične države i dijaspore.\n„Naša je ne samo ustavna, nego i moralna obaveza i svakodnevni zadatak da unapređujemo odnos matice sa našim sunarodnicima u inostranstvu. Informisanje jeste dvosmeran proces. Jedan smer je na relaciji matica rasejanje i bitno je ukazati da se protok u ovom smeru ne završava među našima u inostranstvu. Posredstvom naše dijaspore glas Srbije jasno odjekuje i u stranoj javnosti. To se pokazalo jako važnim naročito kada se radilo o temama za zaštitu nacionalnih interesa. Drugi smer posebno je važan za nas koji u matičnoj državi pratimo položaj Srba u dijaspori i regionu i svojom radom nastojimo da unapredimo i jačamo veze između nas“, rekao je Ivica Dačić.\nOn je dodao da Vlada Srbije finansijski, ali i na druge načine radi na očuvanju kulturnog i jezičkog indentiteta Srba u rasejanju. Kao neke od mehanizama spomenuo je sufinansiranje kulturnih delatnosti i medija Srba u dijaspori i regionu, pomoć pravoslavnoj crkvi, mrežu škola za učenje srpskog jezika i pisma. Poslednjih godina se dosta radi i na programu saradnje naučnika iz Srbije i dijaspore, kao i podsticanje ideje povratka visokoobrazovanih ljudi u Srbiju.\nSledeće godine se navršava decenija kako Udruženje novinara Srbije i Uprava za saradnju sa dijasporom i Srbima u regionu Ministarstva inostranih poslova organizuje ove konferencije.\nTokom godina ne samo da su se novinari i urednici prilikom boravka u Beogradu upoznavali i ostvarivali različite vidove saradnje, nego su ove konferencije iznedrile i neke projekte, na koje je podsetio Nino Brajović, generalni sekretar UNS-a.\nMeđu njima je škola veb novinarstva, se predavanjima na daljinu, u kojoj su se obučavali novinari srpskih redakcija iz inostranstva, kao i studijski boravak novinara iz regiona u beogradskim redakcijama. On je istakao i da nova medijska strategija koje treba da bude usvojena, prepoznaje interes medija regiona i dijaspore, kao i potrebu da njihov rad bude predstavljen u medijima u Srbiji.\nU tom kontekstu najavio je još jedan projekat-portal na kome bi bile sve informacije ne samo o ovim konferencijama, već bi se na njemu predstavio rad medija iz regiona i dijaspore.\nUloga medija je, između ostalog povezivanje ljudi, pa tako i Srba matice i dijaspore. Neke od emisija RTS-a i RTV-a, kao što su „Večeras zajedno“, „Srbija na vezi“ i „Naši u svetu“ su već antologijske. Međutim, javni servisi promenom koncepcije pokušavaju da dopru i do tzv. „druge generacije“, rođenih van Srbije, koji su podložniji asimilaciji. Javna snimanja emisija i organizovanje kulturnih događaja takođe su pokušaj da se dopre do naših ljudi van zemlje. Istaknuta je i velika uloga crkve u očuvanju identiteta Srba van zemlje, kao i doprinos dijaspore u humanitarnim akcijama.\nSa druge strane, jedan od najvećih problema medija koji rade van Srbije je finansiranje, pogotovu u zemljama gde Srbi nisu prepoznati kao nacionalna manjina ili autohtona zajednica. Tu teško ili nikako ne uspevaju da dobiju novac za svoje projekte od država u kojima žive i rade, pa se oslanjaju samo na novac iz Srbije. Finansijski problemi uzrokuju i nedovoljan broj novinara u redakcijama koje izveštavaju na srpskom jeziku.\nTakođe, u zemljama regiona ima dosta problema sa uvođenjem srpskog jezika u škole, kao i broja dece obuhvaćene učenjem jezika. Zbog toga je zatražena aktivnija ulogu Srbije u rešavanju tog problema. U nekim zemljama na zapadu, gde postoji velika dijaspora iz zemalja bivše Jugoslavije, srpski jezi se ne prepoznaje kao poseban, već je zajedno „bosansko-hrvatsko-srpski“. Zbog toga je i teže doći do finansijske podrške projektima na srpskom jeziku.\nNema preciznih podataka koliko Srba živi van zemlje. Na ovoj konferenciji pominjana je nezvanična cifra od pet miliona, od čega su oko milion mladi. Samo aktivnijom ulogom države Srbije, ali i saradnjom medija i udruženja dijaspore i regiona sa maticom i nove generacije iseljenim moći će da sa prepoznaju kao Srbi. Ove konferencije doprinele su da se novinari iz Srbije i oni koji rade van matice upoznaju i započnu saradnju i razmenu informacija. I da se margine koje postoje između dijaspore, naročito primenom novih tehnologija, polako brišu.


OPTIMISTIČAN STAV ČLANICA VLADE\nOPTIMISTIČAN STAV ČLANICA VLADE\nIzvor: Kurir.rs,Lokalne novine | Obrenovac, 06.05.2018.\nMinistarke još veruju da brzo ulazimo u EU\nFoto:Zorana Jevtić/Dado Đilas\nUprkos vesti da u budžetu Unije do 2027. nema stavke o proširenju, Mihajlovićeva i Joksimovićeva veruju da Srbija neće biti oštećena.\nTo što u budžetu EU do 2027. godine nema stavke o proširenju, potpredsednicu Vlade Srbije Zoranu Mihajlović i ministarku za EU Jadranku Joksimović nije mnogo zabrinulo, već i dalje veruju da do ulaska u Uniju nećemo dugo čekati.\nKako kaže Mihajlovićeva, kada u Srbiji budu uspostavljeni evropski standardi u ključnim oblastima, sve članice Unije podržaće ulazak naše zemlje u EU.\n"Nije cilj Srbije ulazak u EU samo da bismo postali nova članica, već pre svega da bismo uspostavili i primenili evropske standarde u Srbiji jer će to doneti bolji život naših građana. S druge strane, dobra je vest da je u predlogu novog višegodišnjeg budžeta EU za 1,2 puta povećan IPA fond, iz koga se izdvaja novac za reforme u zemljama kandidatima za EU", kazala je Mihajlovićeva za Kurir.\nOna ističe da Srbija "nije tražila nikakvu prečicu za ulazak u Uniju".\n"Jedino traži da Brisel i zemlje članice realno vrednuju reforme koje sprovodimo i napore koje ulažemo da bismo ispunili sve standarde za članstvo. A kada u Srbiji budu uspostavljeni evropski standardi, najviše u oblasti pravosuđa, zdravstva, obrazovanja i zaštite životne sredine, sve članice će podržati ulazak Srbije u EU", rekla je Mihajlovićeva.\nKomentarišući budžet EU, ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da nema potrebe da se unose negativna očekivanja.\n"Ukoliko neka od država, na primer Srbija, bude spremna za članstvo, njen prijem će, ipak, biti omogućen", rekla je ona.\n"Naše je da radimo svoj posao, da koristimo sve instrumente i novac koji nam je na raspolaganju za održivi razvoj države i građana. Evropski put će nam narednih godina dati i stabilnost, ali i znatna bespovratna finansijska sredstva i ne vidim zašto to ne bismo iskoristili", rekla je Joksimovićeva i dodala da u novom budžetu EU nije predviđen specifičan razdel sa novo proširenje, jer nijedna država kandidat trenutno nije pred stupanjem u Uniju.\nKuburovićeva sa francuskim ambasadorom\nMondoloni: Francuska podržava Srbiju na EU putu\nMinistarka pravde Nela Kuburović razgovarala je sa ambasadorom Francuske Frederikom Mondolonijem o saradnji dve zemlje u oblasti pravosuđa i o daljem unapređenju bilateralnih odnosa. Tim povodom, Mondoloni je izrazio potpunu podršku Francuske evropskom putu Srbije i ukazao da dve države imaju veoma dobru saradnju u oblasti pravosuđa.


Najava za susret na najvišem nivou – Lajk.rs\nNajava za susret na najvišem nivou\nDiplomatski izvori Tanjuga u Briselu navode da će održavanje drugog sastanka Aleksandra Vučića i Aljbina Kurtija u Briselu u mnogome zavisiti od toga šta će biti postignuto tokom razgovora na tehničkom novou.\n“Kada će i da li će biti održan novi sastanka Vučića i Kurtija znaćemo nakon ekspertskih razgovora sledeće nedelje”, rečeno je Tanjugu u Briselu.\nSpecijalni predstavnik za dijalog Beograda i Prištine, Miroslav Lajčak, naglasio je važnost dobre pripreme novog sastanka na najvišem nivou.\nPročitajte još... Bili su prijatelji od detinjstva, nedavno su započeli vezu, ali brzina je Katrin ODVELA U SMRT\nU briselskim diplomatskim krugovima ocenjuje se da je šef diplomatije EU, Žosep Borelj, taj koji inistira na održavanju još jedne runde dijaloga na najvišem nivou pre početka letnjih odmora u EU istitucijima.\nIstovremeno, Lajčak se zalaže za održavnje visokopolitičkog dijaloga samo u slučaju da ima osnova i naznaka da se razgovori mogu pomeriti sa mrtve tacke odnosno da se neće završiti kao prvi sastanak Vučića i Kurtija- potpunim odsustvom razumevanja po bilo kom pitanju.\nDirektor Kancelarije za KiM, Petar Petković, najavio je da će se 7. jula u Briselu na tehničkoj rundi razgovora Beograda i Prištine razgovarati o bezbednosnoj situaciji na KiM, u svetlu poslednjih napada na Srbe, o pitanjima nestalih, enegretici kao i o formiranuu Zajednice srpskih opština koja je dogovorena pre 3000 dana Briselskim sporazumom i još nije sporovedena.\nPročitajte još... NAKON BRUTALNOG SUKOBA SA JANJUŠEM, MAJA OTKRILA KAKO SE OSEĆA! Priznala da se VOLE, a evo šta će da PROMENI zarad BOLJEG ODNOSA!\nPo svim tim pitanjima, posebno kada je reč o ZSO, Beograda i Priština do ovog trenutka nisu uspeli da približe stavove.\nŠta više, dolaskom Aljbina Kutija na čelo privremenih institucija u Prištini, jaz u stavovima sa Beogradom, ali i Briselom, postao je još dublji.\nPortaprol EU, Peter Stano, u izjavi za Tanjug, ponavlja da je Kosovo 2013. godine potpisalo sporazum o formiranju ZSO, a da ga je kasnije ratifikovao i kosovski parlament.\n“Tim činom Kosovo je preuzelo međunarornu obavezu da ispuni ovaj sporazum. Na Kosovu je da predloži put primene dogovorenog”, navodi Stano.\nU Briselu podsećaju da je ZSO važan element sveobuhvatne normlizacije odnosa Beograda i Prištine i da zemlje članice očekuju od obe strane da primene sve dogovoreno do sada u dijalogu.\nPročitajte još... Čuvari videli životinju, pa alarmirali javnost\nPRE JEZIVOG ČINA UBISTVA ČITAO BALZAKOVU PROZU Srpski Džek Trbosek i dalje intrigira javnost! Ne zna se tačan broj njegovih žrtava\nUŽIVO, VIDEO! Đoković – Kudla (6:4, 6:3, 1:3), Amerikanac se NE PREDAJE, pravi BREJK u trećem setu i preuzima prednost!


(Sednica je počela u 13.00 časova. Sednicom predsedava Maja Gojković, predsednik Narodne skupštine Republike Srbije.)\nPREDSEDNIK: Poštovani narodni poslanici, poštovani članovi Vlade Republike Srbije, Vaše Ekselencije, poštovani gosti, dame i gospodo, otvaram Trinaestu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu.\nKao što vam je poznato, ovu Posebnu sednicu sazvala sam da bi se Narodnoj skupštini obratila Njegova Ekselencija, gospodin Dimitar Glavčev, predsednik Narodnog sobranja Republike Bugarske.\nČast mi je da, u ime Narodne skupštine i u svoje ime, pozdravim Njegovu Ekselenciju gospodina Dimitra Glavčeva. Pored njega, pozdravljam i ostale uvažene članove delegacije Narodnog sobranja Republike Bugarske, predstavnike Vlade Republike Srbije, diplomatskog kora u Republici Srbiji i uvažene goste koji prisustvuju današnjoj sednici.\nSada molim Njegovu Ekselenciju, gospodina Dimitra Glavčeva, da nam se obrati. Izvolite.\nDIMITAR GLAVČEV: Dobar dan.\nPoštovana gospođo predsednice Narodne skupštine Republike Srbije, poštovani narodni poslanici, Vaše Ekselencije, dame i gospodo, dozvolite mi da svoje obraćanje započnem poslovicom koja u sebi sadrži mudrost prijateljskog srpskog naroda.\nVerujem da između Bugarske i Srbije ograda ne sme da bude. Verujem da Bugarska i Srbija treba da budu odlični susedi. Verujem da Bugarska i Srbija imaju zajedničku budućnost u ujedinjenoj Evropi.\nSa uzbuđenjem stajem za najvišu govornicu Republike Srbije. Želim da izrazim svoju veliku zahvalnost gospođi predsednici Maji Gojković i svim narodnim poslanicima na ukazanoj visokoj počasti da budem prvi bugarski državnik koji se obraća Narodnoj skupštini Republike Srbije. Zahvaljujem na ovoj prilici.\nPrihvatam je kao jasan znak o značaju odnosa između dve zemlje, između dva prijateljska naroda, između narodnih poslanika dva parlamenta i kao nastojanje da se izgrade dobrosusedski i prijateljski odnosi.\nU današnjem svečanom trenutku želim da podsetim da smo Bugari i Srbi vrlo bliski. Ova bliskost zasniva se ne samo na našem geografskom susedstvu, ne samo na viševekovnoj isprepletanoj istoriji, već i na shodstvu jezika, kulture, zajedničke vere i tradicija.\nPosebno su jaki primeri međusobne podrške u 19. veku. Godine 1862. u Beogradu je osnovana Prva bugarska legija, sa Georgiem Rakovskim na čelu. Preko 600 bugarskih revolucionara i mladih bugarskih patriota iz još uvek porobljene Bugarske\nuključilo se u tu legiju. Među njima je i apostol slobode Bugarske Vasil Levski. Pet godina kasnija, opet u Beogradu, osnovana je i Druga bugarska legija. Danas u jednom od najlepših parkova Beograda, Tašmajdanu, podignut je skroman spomenik, kojim je odata pošta herojima Vasilu Levskom i Georgiu Rakovskom.\nBugarsko-srpsko prijateljstvo indikativno je u tome da čak i na Balkanu, gde su okupljeni narodi sa izrazitim identitetom, uspostavljanje odnosa poverenja, saradnje i prijateljstva je moguće kada postoji neophodna politička volja.\nOno što je danas važno za nas i za naše građane jeste da smo svesni potrebe za novim napretkom međusobnih odnosa, a naš zajednički cilj mora da bude očuvanje stabilnosti u regionu i blagostanje naša dva naroda.\nPoštovane dame i gospodo, bugarski narod toplo pozdravlja srpski narod što je u 21. veku izabrao evropski smer razvoja. Pozdravljamo srpske građane što na svakim sledećim izborima ponovo i ponovo biraju političare koji ih vode prema Evropskoj uniji.\n2/1 TĐ/CG 13.05-13.10\nPre svega, da vas uverim da će evropska perspektiva zapadnog Balkana biti među osnovnim prioritetima predstojećeg bugarskog predsedavanja Savetom EU. Mi podržavamo postizanje opipljivog napretka na vašem evropskom putu. Smatramo da Srbija pokazuje snažnu želju da postane deo evropske porodice. Kao predsednik Narodnog sobranja Republike Bugarske, želim da sa ove govornice glasno izjavim – Republika Bugarska podržava evropsku integraciju Republike Srbije u EU. Ubeđeni smo da će proevropski političari u Srbiji, uz podršku i razumevanje srpskih građana, energično završiti sve potrebne reforme i da će zemlja u potpunosti ispuniti zahteve za punopravno članstvo.\nBugarska očekuje Srbiju u našoj ujedinjenoj evropskoj porodici, u zajednici prave demokratije, garantovanih prava i sloboda svakog građanina, u našoj porodici koja poštuje razlike i jedinstvenost, a predrasude i govor mržnje ostaju u prošlosti.\nOd 1. januara 2018. godine Bugarska će po prvi put preuzeti rotaciono predsedavanje Savetom EU. Mi se već dugo vremena pripremamo za ovu obavezujuću odgovornost. Sa velikim zadovoljstvom želim da vas upoznam sa činjenicom da je u toku ove pripreme Bugarska uložila puno energičnih napora i uspeli smo da ubedimo naše partnere da tema o proširenju EU na Srbiju i ostale zemlje zapadnog Balkana ponovo bude uvrštena u dnevni red Unije.\nZa vreme našeg predsedavanja nastavićemo da radimo na tome. Na taj način vaša reformatorska nastojanja će dobiti novu energiju i motivaciju, a srpska država jasniju perspektivu o članstvu. Pred Srbijom se otvara jedinstvena prilika da u narednim mesecima i godinama ubrza integracioni proces prema EU. Posle Bugarske predsedavanje preuzima Austrija, a posle toga Rumunija. Sve tri zemlje izrazile su jasnu podršku evropskom putu vaše zemlje. Ubeđen sam da će srpski političari i građani raditi uporno kako bi Srbija pridružila našoj zajedničkoj evropskoj porodici.\nPoštovane dame i gospodo, pozdravljamo politiku Srbije u poslednjih nekoliko godina u pogledu nacionalnih manjina u zemlji. Verujemo da se svaki problem može rešiti samo i jedino dijalogom. Pozdravljam i vas zakonotvorce u Narodnoj skupštini. Visoko cenimo činjenicu da su poslednjih godina usvojeni akti iz oblasti prava nacionalnih manjina u Srbiji u skladu sa najvišim evropskim standardima. Zadovoljni smo činjenicom i nadamo se da je daleko u istoriji ostalo vreme kada su svojim činjenjem ili ne činjenjem tadašnji totalitarni režimi pokazivali odnos nepoštovanja prema Bugarskoj nacionalnoj manjini u Srbiji.\nDanas Bugarska i Srbija ispoljavaju zajednički interes za efikasnijim ostvarivanjem propisanih prava Bugarske nacionalne manjine i zajedno u bilateralnim odnosima da stvaramo povoljan politički okvir za to. Bugarska i Srbija su zajedno zabrinute zbog ekonomskog stanja pograničnih opština i zajedno tražimo povoljna rešenja.\nZa mesec dana u Nišu će se održati zajednički forum poslovnih ljudi iz dve zemlje. Uz učešće visokih predstavnika dve vlade razmatraće se konkretni projekti o ulaganjima, koji bi doveli do ekonomskog oživljavanja područja duž granice sa Bugarskom.\nMoramo da radimo zajedno i na razvoju Bosilegrada, opštine sa preovlađujućim bugarskim stanovništvom. Poslednjih 15 godina stanovništvo opštine smanjeno je za preko 30%. Kritična je situacija sa nezaposlenošću. Uz zajedničke napore dve države moramo da popravimo tu situaciju.\nŽelim da se sa ove govornice obratim i Bugarima u Republici Srbiji. Budite aktivni građani susedne i prijateljske Srbije, pamtite svoj rod i jezik.\nPoštovana gospođo predsednice, poštovani narodni poslanici, vaše ekselencije, podrška Bugarske članstvu Srbije i ostalih država zapadnog Balkana je naš trajni prioritet. Radićemo na tome, ne samo za vreme našeg predsedavanja.\n3/1 AL/JJ 13.10 – 13.15\nUbeđen sam da ćete i vi biti aktivni i da ćete raditi na ispunjenu potrebnih kriterijuma. To je važno za prosperitet društva i građana i siguran sam da će oni to ceniti.\nGeslo bugarskog predsedavanja Savetom Evropske Unije je geslo koje je ispisano iznad ulaza u zgradu bugarskog parlamenta. Od 1. januara 2018. godine to će biti geslo i ujedinjene Evrope i ovde sa govornice Narodne skupštine Republike Srbije nadam se da će ono postati naše zajedničko geslo.\nUjedinjenje čini snagu.\nPREDSEDNIK: Zahvaljujem predsedniku Narodnog sobranja na njegovom obraćanju i zaključujem Trinaestu posebnu sednicu Narodne skupštine Republike Srbije u Jedanaestom sazivu.\n(Sednica je završena u 13.15 časova.)


Hotel Studentsko odmaralište Avala\nStudentsko odmaralište Avala\nStudentsko odmaralište na Avali nosi ime revolucionarke i narodnog heroja Narodnooslobodilačke vojske SFRJ, Radojke Lakić, koja je herojski stradala tokom Drugog svetskog rata.\nStudentsko odmaralište Avala je 18 km udaljeno od centra Beograda i odlično povezano javnim saobraćajem, kao i direktno sa glavnim saobraćajnicama od i ka autoputu /prema Makedoniji, Mađarskoj, Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini/ i ostalim delovima Srbije. Studensko odmaralište na Avali je okruženo parkom punim zelenila i posetiocima omogućava udoban boravak uz predivnu panoramu Beograda. Studentsko odmaralište na Avali poseduje veoma kvalitetan, potpuno obnovljen objekat smeštajnog kapaciteta 70 ležaja, standarda hotela-ugostiteljskog objekta 4 zvezdice, sa sadržajima i povoljnim komercijalnim uslovima koji omogućavaju prijatan i funkcionalan boravak gostiju raznovrsnih interesovanja i profila. Po svojoj osnovnoj svrsi smeštaja i boravka studenata, studentsko odmaralište na Avali je na raspolaganju za smeštaj turističkih grupa i posetilaca Beograda i Srbije u prethodno ugovorenim terminima.\nStudentsko odmaralište Avala poseduje 73 ležaja u prostranim jednokrevetnim, dvokrevetnim i trokrevetnim luksuznim sobama, opremljenim udobnim nameštajem, radnim stolom i stolicom, telefonom, LCD TV-om, klimatizacijom, centralnim grejanjem, bešumnim mini barom, sefom, terasom ili balkonom, prijatno uređenim kupatilima sa tuš kabinama i fenom za kosu. U okviru objekta Studentskog odmarališta na Avali je tehnički potpuno opremljena restoran-sala sa 180 mesta, koja je veoma pogodna za uspešnu organizaciju raznovrsnih poslovnih sastanaka, skupova i druženja. Gosti koji borave u studentskom odmaralištu Avala uživaju u bogatom izboru ukusnih specijaliteta nacionalne i internacionalne kuhinje, pripremljenim od namirnica najvišeg kvaliteta.\nPored turitičkih programa razgledanja znamenitosti Beograda i Srbije, gostima su na raspolaganju trim staze kroz gustu borovu šumu Avale, koje neposredno iznad objekta Studentskog odmarališta vode do čuvenog TV tornja, monumentalnog Mauzoleja neznanom junaku i Spomenika srpskim vojnicima poginulim u Prvom svetskom ratu i Balkanskim ratovima i do Spomenika Sovjetskim ratnim veteranima. Takođe je veoma zanimljiva mogućnost posete OBLIŽNJEG Centra za stare zanate i izradu suvenira sa interaktivnim radionicama autentičnih i skoro zaboravljenih zanata, pod nadzorom veštih lokalnih zanatlija, čiji sadržaji posetiocima omogućavaju jedinstvene utiske i jedinstvene doživljaje – izrada opanaka i predmeta od kože, grnčarska radionica, pletenje korpi, vez, tkanje, šivenje, kovačka radionica, priprema pekmeza, džemova i turšija salate, mešenje i pečenje hleba, pogače i pita u starinskoj furuni, izrada nakita, prženje i mlevene kafe, duborez i drvodeljstvo….\nUz ove doživljaje je moguće učestvovati na srpskoj svadbi ili srpskoj slavi, te su zainteresovane grupe dobrodošle za dogovore i pripremu posebno zanimljivih programa !


Zbog radova na vezi "Borska - petlja Lasta" izmene na linijama JGP - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Zbog radova na vezi „Borska – petlja Lasta“ izmene na linijama JGP\nZbog radova na vezi "Borska - petlja Lasta" izmene na linijama JGP\nZbog radova na vezi „Borska – petlja Lasta“ izmene na linijama JGP\nNeko drugi 15. april 2021. BG servis Postavite komentar\nZbog radova na saobraćajnoj vezi „Borska – petlja Lasta“ doći će do promena u radu linija javnog gradskog prevoza (JGP), od 15. aprila do 1. maja 2021.\nTokom izvođenja radova u okviru faze 3 biće izmena u saobraćaju u ulicama Save Maškovića, Crnotravskoj i Bulevaru oslobođenja.\nIz Sekretarijata za javni prevoz saopštili su da će doći do zauzeća kolovoza i trotoara Crnotravske ulice, na delu od Ulice Bahtijara Vagabzade do Bulevara oslobođenja, deo Paunove ulice koja će biti zatvorena za saobraćaj na delu od Crnotravkse ulice do Kokanove ulice, kao i polovine raskrsnice Bulevara oslobođenja i Crnotravske ulice, na delu od pozicije koja se nalazi neposredno ispred stajališta „Crkva Sv. Vasilija Ostroškog“ do ulaza u prodajni objekat benzinske stanice „NIS Petrol“ (desna kolovozna traka gledano u smeru ka Banjici), pri čemu će se leva kolovozna traka koristiti za dvosmerno odvijanje saobraćaja.\nRadovi u ovoj fazi podrazumevaju potpuno zatvaranje predmetne deonice za saobraćaj, te će autobuske linije 47 i 48 u oba smera saobraćati Bulevarom oslobođenja, Baštovanskom, Bahtijara Vagabzade i dalje redovnim trasama.\nLinija 49 će u oba smera saobraćati ulicama Voždovački kružni put, Bebelovom, Baštovanskom, Bahtijara Vagabzade, Crnotravskom i dalje redovnom trasom.\nLinija 50 će u oba smera saobraćati ulicama Voždovački kružni put, Bebelovom, Baštovanskom, Bahtijara Vagabzade i dalje redovnom trasom.\nLinija 78 će u oba smera saobraćati ulicama Crnotravskom, Bahtijara Vagabzade, Baštovanskom, Paunovom i dalje redovnom trasom.\nLinije 401 i 402 u oba smera saobraćaće Bulevarom oslobođenja, Baštovanskom i Paunovom ulicom i dalje redovnim trasama.\nLinije 403, 405, 406, 407, 408, 409 (preko Kumodraža i Jajinaca) i 503 u oba smera saobraćaće ulicama terminus „Voždovac“, Bebelovom, Baštovanskom i Paunovom.\nMinibus linije 406L i 409 (preko Jajinaca i Kumodraža) u oba smera saobraćaće redovnim trasama.\nUspostavlja se lokalna autobuska linija 41A, koja će saobraćati na relaciji Banjica – Crnotravska – Bahtijara Vagabzade – Baštovanska – Paunova – „Banjica 2.\nIzmeštaju se iii ukidaju stajališta…\nPrivremeno se izmeštaju stajališta za linije 47, 48, 401 i 402 u Bulevaru oslobođenja u oba smera i to stajalište „Crkva Sv. Vasilija Ostroškog“, smer ka Banjici se privremeno izmešta za oko 20 metara ispred postojeće pozicije (neposredno posle pešačkog prelaza, kao u prethodnoj fazi); stajalište „Crkva Sv. Vasilija Ostroškog“ smer ka Trgu Slavija se privremeno izmešta za oko 60 metara posle postojeće pozicije (neposredno ispred pešačkog prelaza, kao u prethodnoj fazi).\nPrivremeno se uspostavljaju stajalište „Paunova 1“ u Baštovanskoj ulici kod kućnog broja 4 (u visini objekta „Klub 4“), na poziciji EDB stuba koji se nalazi oko 60 metara posle zone raskrsnice sa Paunovom ulicom – smer ka Ulici Bahtijara Vagabzade za linije 47, 48, 49 i 50; stajalište „Paunova 1“ u Baštovanskoj ulici u visini tramvajske okretnice „Banjica“, odnosno u visini EDB stuba koji se nalazi oko 75 metara posle zone raskrsnice sa Paunovom ulicom – smer ka Bebelovoj ulici za linije 47, 48, 49 i 50.\nPrivremeno se ukidaju stajalište „Paunova“ u Crnotravskoj ulici – smer ka Miljakovcu 3 za linije 47, 48, 49, 50; stajalište „Paunova“ u Crnotravskoj ulici – smer ka terminusu „Voždovac“ za linije 47, 48, 49, 50, 401, 402, 403, 405, 406, 407, 408, 409, 503; stajalište „Trošarina“ u Ulici Save Maškovića u oba smera za linije 49 i 50; stajalište „Pet solitera“ u Ulici Bahtijara Vagabzade za linije 47,49 i 50; stajalište „Paunova“ u Paunovoj ulici – smer ka gradu za linije 40, 41, 78; stajalište „Paunova“ u Paunovoj ulici – smer ka Banjici za linije 40, 41, 78.\nAutobuske linije 49 i 50 će na izmenjenom delu trase koristiti tramvajska stajališta u visini okretnice „Voždovac“, koja koriste linije 9 i 10 (u oba smera), a linije 41A i 78 će koristiti stajališta „Pet solitera“ u Ulici Bahtijara Vagabzade, koja koriste linije 42, 47, 48, 59 i 94 (oba smera). (Beoinfo)\nTagoviautobusi bg servis borska ulica javni gradski prevoz petlja lasta radovi u toku saobraćaj trolejbusi\nPrethodni Bras orkestar Narodnog pozorišta: Veče operske i koncertne muzike\nSledeći Fudbal: Super liga Srbije 2020/21, 32. kolo


Dobojski Info - Vlada naredila IRB-u da odobri četiri zajma od 13,5 miliona KM\nsreda, 14 januar 2015 09:54\nInvesticiono razvojna banka Republike Srpske (IRB RS), Vlada Republike Srpske, Bolnica Doboj,\nPrvi zajmovi „Alumini“, „Poljoprivrednom institutu“, bolnicama u Doboju i Istočnom Sarajevu. IRB daje „specijalne“ milionske zajmove bez finansijskog posrednika.\nVlada Republike Srpske počela se baviti i bankarskim poslovima. Vlada je iskoristila, prije nekoliko mjeseci uvedenu, kreditnu liniju „Zajmovi za pravna lica koja odredi Vlada“ i Investiciono-razvojnoj banci dala nalog da odobri četiri zajma od ukupno 13,5 miliona KM, prenosi poslovni portal CAPITAL.ba.\nViše iz ove kategorije « Poreska uprava u prošloj godini naplatila 2,135 milijardi KM Banke izrabljuju šalterske radnike »


Jul 01, 2021 8:19\nSlovenija danas preuzima rotirajuće predsedavanje Savetom EU koje će se u narednih šest meseci odvijati pod sloganom "Zajedno. Otporno. Evropa."\n"Evropska budućnost zemalja Zapadnog Balkana i nastavak procesa proširenja moraju postati strateški interes Unije", poručio je slovenački šef diplomatije, Anže Logar.\nPredstavaljući prioritete slovenačkog predsedavanja iz Ljubljane poručuju da im je želja da se EU još više angažuje i posveti političkoj agendi prema zemljama Zapadnog Balkana.\n"Naša mapa puta usredsređena je na društveno-ekonomski oporavak i integraciju Zapadnog Balkana u različita područja evropske politike, od infrastrukture, saobraćajne i energetske povezanosti do istraživanja i inovacija, dekarbonizacije, digitalizacije i sajber otpornosti. Sve ovo je presudno za kredibilnu i sigurnu EU", kaže Logar.\nOvo će biti i drugi put da Slovenija od 2004. godine, kada je u tzv "velikom proširenju" ušla u EU, predsedava Savetom EU.\n"Trudicemo se da olakšamo oporavak EU i ojačamo njenu otpornost, razmišljamo o budućnosti Evrope, jačamo vladavinu zakona i evropske vrednosti i povećavamo sigurnost i stabilnost u evropskom susedstvu", naglašava se u zvaničnom tekstu slovenačkih prioriteta.\nTokom slovenačkog predsedavanja Savetom EU odvijaće se i najveći deo Konferencije o budućnosti Evrope, koja je zvanično započela 9. maja 2021. godine, a trebalo bi da se okonča na proleće 2022. godine.\nIz Ljubljane poručuju da im je namera da organizacijom sastanaka i foruma obezbedi pristup svima koji žele da učestvuju u debati o tome kako EU treba da izgleda u budućnosti, uključujući i zemlje Zapadnog Balkana.\nFokus će biti na jačanju saradanje EU sa NATO i SAD, jačanju položaja EU u međunarodnoj zajednici, a u cilju odbrane zajdničkih interesa i vrednosti država članica i multirlateralnog sistema.\nNajavljuje se nastavka rada na izgradnji "snažnijeg šengenskog prostora" spremnog za punu funkcionalnost i suočavanje sa budućim izazovima uključujući i efikasnije upravljanje migracionim tokovima.\nOd 1. januara 2022. godine predsedavanje Savetom EU od Slovenije preuzeće Francuska.


Napadač pucao na članicu Kongresa\nGabrijela Gifords u društvu predsednika Predstavničkog doma Džona Bejnera prilikom polaganja zakletve pred početak rada novog Kongresa, 5. janaura 2011.\nČlanica američkog Predstavničkog doma Gabrijela Gifords pogođena je u glavu hicem iz vatrenog oružja i nalazi se u kritičnom stanju.\nOna je jedna od 18 osoba koje su povređene na javnom skupu u gradu Tusonu u državi Arizona,na jugozapadu SAD. Načelnik odseka za hirurgiju u bolnici Univerziteta Arizona, gde je Gifords odvedena, dr Piter Ri, izjavio je da je demokratska članica Predstavničkog doma podvrgnuta operaciji i da je u kritičnom stanju, ali da je optuimista u pogledu njenog opravka.\nPredsednik Barak Obama nazvao je pucnjavu "neopisivom tragedijom", dok je predsednik Predstavničkog doma Džon Bejner izjavio da je zgrožen napadom, koji je okarakterisao kao "bezosećajan".\nČetrdesetogodišnja Gifords, koja je u novembru izabarana za treći mandat u Predstavničkom domu, bila je jedna od 10 demokrata u tom telu koje su prošlog marta maltretirane zbog podrške zakonu o reformi sistema zdravstvenog osiguranja.\nGabrijela Gifords je držala govor na skupu svojih pristalica ispred samoposluge „Sejfvej“ u Tusonu, gradu na jugu Arizone, oko 130 kilometara od granice sa Meksikom. Zvaničnici kažu da FBI istražuje događaj i da je osumnjičeni priveden.


Osnovni podaci o FAST administraciji lokacije za pretragu - Office podrška\nOsnovni podaci o FAST administraciji lokacije za pretragu\nAko koristite funkcije administracije lokacije za FAST pretragu, možete upravljati postavkama lokacije da biste poboljšali rezultate pretrage. Ako imate instaliran FAST Search Server 2010 za SharePoint, dostupne su sledeće opcije u okviru stavki „Postavke lokacije“ > „Administracija kolekcije lokacija“:\nUpravljanje ključnim rečima FAST pretrage\nSa ključnim rečima FAST pretrage mogu biti povezane definicije i sinonimi. U mogućnosti ste da dodate najbolje pokušaje, vizuelne najbolje pokušaje, unapređenja i spuštanja nivoa dokumenta da biste poboljšali relevantnost i kreirali ciljanu komunikaciju.\nNajbolje pokušaje, vizuelne najbolje pokušaje, unapređenja dokumenta i spuštanja nivoa dokumenta možete povezati sa definisanim korisničkim kontekstima da biste personalizovali utisak pri radu korisnika.\nUpravljanje unapređivanjem i spuštanjem nivoa lokacije FAST pretrage\nUnapređenja ili spuštanja nivoa lokacije možete koristiti da biste poboljšali relevantnost. Dokumentima koji pripadaju veoma relevantnim lokacijama može biti dodeljeno malo unapređenje lokacije što će dovesti do toga da se ovi dokumenti pojave na višem mestu liste rezultata\nUnapređenja lokacija i spuštanja nivoa lokacija možete povezati sa definisanim korisničkim kontekstima da biste za određene korisnike ili grupe korisnika unapredili ili spustili nivo određenih lokacija.\nAdministratori kolekcije lokacija mogu definisati relevantne korisničke kontekste za svoju lokaciju. Ovi korisnički konteksti mogu se zatim povezati sa postavkama kao što su najbolji pokušaji i unapređenja dokumenta.


Ser Aleks Ferguson Archives - Sportska sećanja\nHome » Posts Tagged "Ser Aleks Ferguson"\nKada je Ferguson „isfenirao“ Patrisa Evru ni krivog ni dužnog\nPosle kratkog perioda u klubovima nižih Italijanskih liga, Patris Evra vratio se u Francusku, prvo u Nicu, a zatim u Monako, u kojem je pružao odlične partije, toliko dobre da su ga najveći klubovi Evrope poželeli u svojim redovima. Međutim, i pored toga što su Arsenal, Liverpul i Real Madrid bili veoma uporni, Patris Evra je hteo samo u Mančester Junajted. To se i dogodilo, pa je i pored veoma lošeg početka, narednih osam i po godina...\nKafu protiv Kristijana Ronalda – Legenda protiv „klinca“\nEkipa Milana bila je izuzetno jaka te sezone 2004/05. Liverpul je u finalu Lige šampiona već bio savladan sa 3:0 na poluvremenu i samo je čudo spasilo Engleze da peokrenu rezultat i podignu „Ušatog“. Iako se uglavnom priča o Liverpulovom „podizanju iz pepela“, nije malo onih koji će reći da je Milan apsolutno zaslužio titulu najboljeg u Evropi te sezone.Ali, pre utakmice sa Liverpulom, Milanezi su morali da...\n„Animal“ Edmundo – „Ponižavanje“ Ser Aleksovog Junajteda\nBila je to jedna od najlošijih sezona u karijeri Ser Aleksa Fergusona sa Mančester Junajtedom. U redu, osvojio je Premijer ligu te sezone 1999/00, ali pomalo razmaženi navijači „Crvenih Đavola“ očekivali su najmanje još jedan trofej. Ali njega nikako nije bilo. Pa da krenemo redom…U Liga kupu Aston Vila ih je već u trećem kolu razbila sa 3:0 i izbacila iz daljeg takmičenja, u Čeriti Šildu Arsenal je bio bolji i slavio sa...\nRuni, Gigs, Ronaldo – Genijalno uvežbana akcija koju sudije nisu razumele\nTog 11. jauara 2009. godine Mančester Junajted je u derbiju 21. kola Premijer lige ugostio jednog od konkurenta za osvajanje titule te sezone, ekipu Čelsija. Bila je to prava poslastica za sve ljubitelje fudbala, jer su obe ekipe u tom trenutku igrale „atomski“ fudbal i imale u svojim timovima sve same legende ovog sporta. Ono što je derbi obećavao pre meča, to je i ispunio na terenu, pa su gledaoci imali priliku da vide bespoštednu...\nTog 22. aprila 2013. godine, verovatno svi navijači Arsenala pratili su meč između Mančester Junajteda i Aston Vile, i navijali za goste, iz jednog prostog razloga. Ne samo zato što su veliki rivali sa „Crvenim đavolima“, već zbog toga što bi eventualnom pobedom ekipa Ser Aleksa Fergusona i matematički osvojila 20. titulu prvaka Engleske. Ali ni to nije bio glavni razlog, znali su svi u Londonu da Siti neće uspeti da stigne gradske...


RTS :: Veliki uspeh košarkaša Srbije u kolicima na EP u Sofiji\nKošarka Veliki uspeh košarkaša Srbije u kolicima na EP u Sofiji\nsubota, 03. avg 2019, 13:44 -> 13:58\nVeliki uspeh košarkaša Srbije u kolicima na EP u Sofiji\nReprezentacija Srbije u košarci u kolicima napravila je istorijski uspeh na Evropskom prvenstvu u Sofiji i plasirala se u B diviziju.\nSrpski tim napravio je najveći rezultat ovog sporta u Srbiji mestom u višem rangu i u finalu, gde će mu rival biti Grčka.\nPrethodno, Srbija je u grupi savladala Irsku sa 53:30 i izgubila od Grčke sa 61:53, ali sa prve pozicije prošla u polufinale, gde je bila bolja od Češke sa 65:58.\nPosle velikog slavlja Srbije zbog velikog uspeha ostvarenim trijumfom u sali "Triadica" u Sofiji, igrači su poručili da "ovde neće stati".\nJedan od najboljih u polufinalnom meču, Miljan Grujić, igrač Singidunuma iz Beograda, rekao je da fantastičan osećaj donosi činjenica da su ostvarili veliki uspeh, u koji su verovali i kome su se nadali.\n"Selektor Slobodan Banjac nam je usadio samopouzdanje i veru da imamo kvalitet da dođemo do samog kraja samo ako budemo tim. Mislim da smo upravo to i bili", rekao je Grujić.\nGoran Vezmar iz ekipe Dunava iz Apatina istakao je da su igrači disali kao jedan i znali koje uloge imaju na terenu.\n"Teško je objasniti nekome ko nije gledao košarku u kolicima kakve su uloge svakog od nas. Mislim da smo od početka do kraja polufinala igrali jedni za druge. Poeni su proizvod timskog, a ne individualnog rada. Presrećan sam što sam deo ovog tima i što sam dao svoj doprinos velikom uspehu koji za nas još nije završen", kazao je Vezmar.\nDragan Sikima, igrač Vrbasa iz Banjaluke i jedan od najstarijih reprezentativaca, dodao je da je znao zašto se nalazi na spisku selektora Banjca, iako nije igrao u prve dve utakmice.\n"Upravo za taj deo posla koji nije ni malo lep i lak kao što je košgeterski, dobio sam pohvale i od selektora i od saigrača. Znao sam da moje iskustvo može da donese kvalitet i jako sam uzbuđen pred finale", rekao je Sikima.\nReprezentativce Srbije u Sofiji sa tribina je pratio i predsednik Paraolimpijskog komiteta Zoran Mićović.\n(subota, 03. avg 2019, 15:44) - anonymous [neregistrovani]\nDončić se povredio, Majami dobio produžetak protiv Dalasa\nGudurić skroman u pobedi nad Vašingtonom\nJokić u tripl-dabl modu protiv Oklahome


Press Online :: Biznis :: Vesić u iznenadnoj kontroli na "Obilićevom"\nVesić u iznenadnoj kontroli na "Obilićevom"\nČelnici grada želeli su da se na licu mesta uvere kako napreduju radovi na rekonstrukciji ove garaže koja treba da bude puštena u rad 1. jula.\nGradski menadžer Goran Vesić, gradski urbanista Milutin Folić i direktor JKP „Parking servis” Andrija Čupković obišli su iznenada javnu garažu na Obilićevom vencu, čija je rekonstrukcija u toku.\nGradski menadžer Vesić istakao je da će rekonstruisana javna garaža imati 200 parking mesta više nego ranije što znači da će moći da se parkira čak 800 automobila.\n"Garaža će imati punjače za električne automobile, kao i za elektro-autobuse koji će voziti u okviru pešačke zone. Na krovu će se nalaziti solarni paneli koji će obezbeđivati energiju za garažu, urađen je novi lift, rekonstruisani toaleti i naplatne kućice, postavljen video nadzor i uveden najmoderniji sistem kontrole ulaska i izlaska iz garaže", rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, građani koji žive u pešačkoj zoni imaće povlašćene cene parkiranja u garaži.\n"Time će centar grada dobiti duplo više parking mesta u garažama nego što se ukida na ulici. Prebacivanje vozila sa javnih površina u garaže je izuzetno važno jer se na taj način javne površine predaju pešacima i biciklistima, ali i oplemenjuju novim zelenilom. Grad će nabaviti nova elektrovozila koja će saobraćati pešačkom zonom i koje će stanari moći da koriste. Ova vozila imaće i mesto za invalide i biće zatvorena i klimatizovana kako bi mogla da se koriste cele godine", objasnio je Vesić.\nDirektor JKP „Parking servis” Andrija Čupković je istakao da će novih 200 parking mesta koje će ponuditi građanima u garaži na Obilićevom vencu delimično rešiti nedostajući broj parking mesta u najužem centru grada.\n"Parking servis ima građevinsku dozvolu da odmah započne izgradnju podzemne garaže na Studentskom trgu koja bi trebalo da ima 750 parking mesta", rekao je Čupković i dodao da će izgradnja te garaže u novoj pešačkoj zoni u centru grada biti veoma važna za povećanje komfora ljudi koji tu žive.\nGradski urbanista Milutin Folić je naveo da će Beograd uskoro imati jednu od najlepših pešačkih zona u Evropi sa 50 novih stabala koja će biti zasađena u Novembru.\n"Planski razvoj ove zone podrazumeva i izgradnju prateće infrastrukture i zato je veoma važna rekonstrukcija i dogradnja garaže na Obiliću. Plan za sistem kontrole pristupa zoni usaglašen je sa protivpožarcima i uskoro kreće instalacija koja će omogućiti pristup javnim službama i neometano snabdevanje u određenom vremenskom periodu", naglasio je Folić.\nPrema njegovim rečima, u oktobru očekujemo i otvaranje garaže ispod tržnog centra u Rajićevoj od 450 parking mesta čime će sa 200 novih na Obiliću centar grada dobiti novih 650 parking mesta. Građani koji žive u pešačkoj zoni imaće povlašćene cene parkiranja u garaži.


9 Feb 2019 - 18:27 Vesti Link\nSubaru, Tesla, BMW, Volkswagen, Daimler Vans, Mercedes i Ferrari povlače oko 1.7 miliona vozila da bi zamenili potencijalno smrtonosne uređaje za naduvavanje vazdušnih jastuka (airbag), koje pravi japanska kompanija Takata Corp.\nInflatori mogu lansirati šrapnele u vozače i putnike. Najmanje 23 ljudi je poginulo zbog ovog problema širom sveta a na stotine ih je povređeno.\nOko 10 miliona inflatora je povučeno ove godine u SAD, a očekuje se da će do kraja sledeće godine, do kada treba da se otkloni problem, oko 70 miliona ovih uređaja biti zamenjeno, prenosi Radio Slobodna Evropa.\nKompanija Takata koristi amonijum nitrat da bi izazvala malu eksploziju kako bi se naduvao erbeg. Međutim, stanje ove hemikalije u vazdušnom jastuku vremenom se pogoršava zbog velikevlažnosti i temperaturnih promena toplo-hladno. Najopasniji inflatori su na jugu SAD duž Meksičkog zaliva zbog velike vlažnosti.\nZbog povlačenja inflatora, kompanija Takata traži zaštitu od bankrota i prodala je većinu imovine kako bi platila popravku štete.\nIzvor: Radio Slobodna Evropa / Danas.rs


23-06-2021 09:36 Srbija Društvo Video\nDoktor Branimir Nestorović i Milomir Marić požalili su se zbog lažnih profila na Fejsbuku.\nNestorović (Foto: Jutjub)\n- Pre šest meseci se pojavio profil na Fejsbuku sa mojim imenom. Čovek je davao savete i prepisivao terapiju. Ja inače ne reagujem na to, ali moram sam da ga prijavim samo da mu ugase profil - rekao je doktor Nestorović.\nNestorović kaže da je sada digitalno vreme.\n- Ne znaš sa kim imaš sa posla sa druge strane. Zanosna plavuša može da bude vozač kamiona - rekao je Nestorović u jutarnjem programu TV Hepi.\nMilomir Marić se takođe požalio da postoje lažni profili sa njegovim imenom.\n- LJudi zavode žene u moje ime, možda i prave decu - rekao je u šali Marić.\nAmerikanci prete da će usporiti povlačenje vojske iz Avganistana. Više o tome čitajte OVDE.


London novi Vuhan, Kina ponovo u pripravnosti\nTanjug 23. decembra 2020. 09:21\nHONGKONG – Kina je ponovo u pripravnosti nakon izveštaja o novom soju korona virusa otkrivenom u Londonu, gradu koji se sada smatra “novim Vuhanom”, odakle je, kako pretpostavljaju naučnici, počeo da se širi virus, pišu mediji u Aziji.\nVuhan je pozvao kinesku Upravu za civilno vazduhoplovstvo da zabrani putničke letove iz Velike Britanije, a razmatra se i obustavljanje letova teretnih aviona iz te zemlje nakon što je u septembru ponovo uspostavljena ruta, navodi portal Asiatimes.com.\nPojedini kineski zvaničnici i naučnici tvrde da virus kovid-19 možda nije poreklom iz Kine, a kineski državni dnevnik Jangce dejli (Yangtze daily) navodi da bi razvoj situacije u Velikoj Britaniji mogao biti „novi dokaz da virus ima više verzija i višestruko poreklo“.\nKorisnici interneta u Vuhanu nazivaju Londonu „novim Vuhanom“ i postavljaju pitanje da li je novopostavljena britanska ambasadorka u Kini Kerolajn Vilson možda donela novi soj korona virusa u njihov grad pošto je u njemu provela četiri dana sredinom decembra, a viđena je bez maske na nekoliko zvaničnih događaja.\nVilson je stigla iz Velike Britanije u Kinu krajem oktobra i provela je 14 dana u karantinu u ambasadi u Pekingu, a prema navodima pojedinih medija novi soj virusa prvi put je otkriven u septembru na jugoistoku Velike Britanije.\nU Vuhanu, koji je od februara do aprila bio u blokadi, nije imao nijedan slučaj lokalnog prenosa virusa kovid-19 od maja, podaci su kineske Nacionalne zdravstvene komisije.


“Imali smo sreću da su prve grupe studenata otišle na 28 dana u Sibir, u Kizil Kuragino. Bilo je to veliko iskušenje za nas kao organizatore, ali i za studente koji su tada odlazili u poprilično nepoznatom pravcu. Morali smo čak da obezbedimo vakcine protiv encefalitisa istočnog tipa, jer ko nije vakcinisan, u organizaciji Ruskog geografskog društva ne može da pređe na teritoriju istočno od Urala”, kaže Milinčić.\n“Sada čak imamo i mlade bračne parove iz tih druženja, neki žive u Ruskoj Federaciji, neki ovde kod nas, a ono što nas posebno raduje, imamo dvonedeljni program u julu, isti učesnici javljaju se i do Nove godine još po dva puta posete Srbiju, sami li sa prijateljima”, kaže Milinčić.\nU manastiru Gložane smo ove godine napravili jednu stručnu ekskurziju na temu „Tragovima ruskog kulturnog nasleđa“. To je manastir koji bi u istoriji ruske crkve i prosvetiteljstva mogao da zauzme visoko mesto, jer se u njemu zamonašio Sveti Jovan Šangajski. Na ovim našim prostorima ima priča za filmski scenario”, primećuje Milinčić.\nJedna od najznačajnijih aktivnosti Društva je kviz “Geografski diktat” na kojem svi zainteresovani, a pre svega đaci, mogu da provere svoje znanje o ruskoj geografiji i društvu. U Srbiji kviz je prvi put održan krajem 2019. prvi put organizovan nacionalni test „Geografski diktat“, Najbolji su nagrađeni putovanjem u Rusiju.\nKorona virus je ove godine zaustavio razmenu studenata, ipak, gotovo stotinu dana članovi Društva proveli su u prirodi, a Centar se ozbiljno posvetio izdavačkoj delatnosti, istraživanja pretočio u pisanu reč. “Rusko kulturno nasleđe u Srbiji”, “Istorija bratske ljubavi dva naroda”, “Ruski profesori na Beogradskom univerzitetu”, samo su neki od naslova.\n“Krenuli smo od srpske verzije publikacije “Rusko kulturno nasleđe u Srbiji”, obrađeno je 220 pojmova. Onda su nas kolege iz Rusije pitale postoji li ruska verzija knjige, nažalost, nismo je imali. Sada je tu, pre desetak dana počeli smo da delimo deo tog tiraža na ruskom. Pozvani smo da predstavimo publikaciju na Sajmu knjiga u Moskvi krajem marta. Srbija neće imati zvanične izlagače, na Sajmu učestvuje 30 zemalja, a mi smo pozvani kao specijalni gosti”, ističe Milinčić.\n“Ako Rusi imaju konkurs “Rusija, najlepša zemlja na svetu”, zašto takav konkurs po tom šablonu mi ne bi razvili u Srbiji, imamo šta da pokažemo. Ako oni prave diktat “Šta znaš o Rusiji”, mogli bi smo da imamo naš “Šta znamo o Srbiji”. Verujte, iz godine u godinu to ima svoj efekat, ima opravdanje, zajedno učimo sa našim studentima i mladim ljudima iz Rusije. Zajedno otkrivamo, isti prostor gledamo drugim očima”, kaže Milinčić.\n← Nosio je srpsku zastavu na predstavljanju u NBA, a u drami je srušio velikog Lebrona /video/\nDRUGI RAZGOVOR U DVA DANA: Putin i Lukašenko najavili veliku saradnju, goruća pitanja biće rešena →\n“Njena objektivnost nije neupitna, ona je stopostotno neobjektivna” Brnabić: Stavovi Fon Kramon nisu stavovi EU\n“IMAO SAM OTVOREN RAZGOVOR SA OLAFOM ŠOLCOM” Vučić se oglasio na Instagramu – ovo su detalji razgovora sa nemačkim kancelarom\n10 Juna, 2022 10 Juna, 2022 admin\t0


Vesti online / Vesti / Svet / Šta sve mogu "Iskanderi"?\nOtkako su se pojavili u ruskoj vojsci raketni sistemi "Iskanderi" izazivaju nervozu na Zapadu, jer ih bije glas da im nema ravnih u svetu po preciznosti pogađanja, razornoj moći, kratkoj pripremi za gađanje i drugim parametrima.\nRuski strah i trepet: "Iskander"\nKomandant Kopnene vojske Rusije, general-pukovnik Oleg Saljukov je izjavio da strane države ne bi mogle da naprave analog ruskom operativno-taktičkom kompleksu "Iskander M" pre 2025. godine.\n"Iskander M" može da uništava neprijateljske raketne sisteme, višecevne raketne bacače, dalekometnu artiljeriju, komandna mesta i čvorišta veze, avione i helikoptere na aerodromima, na rastojanjima do 500 kilometara.\n* Šta sve može ruski "Kinžal"\n* VIDEO: Rusi uvežbavaju lansiranje "Iskandera"\n"Iskanderi" su stoga, kako kažu poznavaoci, svojevrsni garanti ravnoteže snaga u Evropi.\nRuski vojni eksperti ističu da su "Iskanderi" napredno oružje koje nema pandan u arsenalu zapadnih vojski, a može da nosi i nuklearne bojeve glave.\nKako kažu, to je, po mnogo čemu, revolucionaran i jedinstven sistem, čiju je efikasnost priznao ceo svet.\n- "Iskanderi" su jedinstveni sistem ruske odbrambene industrije, koja je fokusirana na nova dostignuća u oblasti izgradnje raketa, precizne navigacije, mehanike i nauke o materijalima. To oružje može da uništi različite objekte, najrazličitijim spektrom aerobalističkih i krstarećih raketa. Nije slučajno što će uskoro biti završen proces prenaoružavanja raketnih brigada Kopnene vojske Rusije i što one prelaze na operativno-taktičke raketne komplekse "Iskander M". Ceo svet priznaje visoku efikasnost tog oružja. Sva lansiranja, koja su simulirala borbenu primenu, pokazala su visoku efikasnost, pouzdanost i "hiruršku" preciznost tih sistema - rekao je za Sputnjik vojni ekspert Igor Korotčenko.\n- U toku je nadmetanje među konstruktorskim školama i konstruktorima raznih zemalja. Ali, po mom mišljenju, korporacijama koje se bave razvojem oružja biće potrebno mnogo godina rada i desetine milijardi dolara kako bi napravili nešto nalik "Iskanderima", a da ne pominjemo to koliko bi im bilo potrebno da naprave raketni sistem koji će ga prevazići - naglasio je Korotčenko.\nRanije je Ministarstvo odbrane Rusije odobrilo plan modernizacije operativno-taktičkih raketnih kompleksa "Iskander M".\nOčekuje se da će te sisteme u različitim modifikacijama ruska vojska koristiti u narednih 20, 30 godina.\nSVET Rusi usavršili vojnu opremu: Rakete će da razaraju i pod zemljom\nSVET VIDEO: Rusija testirala "zastrašujuću" raketu\nSVET VIDEO: "Iskanderi" prvi put prešli granicu Rusije\nSVET Rusi modernizuju "Iskander"


nigde nije bilo“, rekao je jedan od pristnih Srba na skupu, ali je insistirao na anonimnosti.\n„Ne znam kakve su im namere bile, ali su na ovaj način samo osramotili državu iz koje potiču, i Srbe u Austriji! Još kada vidim ko je sve ovde među okupljenima, i ko podržava ovaj skup, kao pravi patriota, a to za sebe, s pravom mogu da kažem, osećam se prevareno „, dodao je naš sagovornik.\nInače, okupljeni Srbi su držali transparente “Austrija za Vučića” i “Aco Srbine”. „Tu smo da podržimo i pružimo pomoć našoj Srbiji, ujedinjeni i jači za našu Srbiju. Naravno podršku dajemo onima koji je vode, i rade na tome da naša Srbija bude priznata u svetu, što svi koji radimo i živimo ovde možemo bolje da sagledamo“, rekla je jedna od govrnika, obraćajući se skupu.\nTPKNEWS/K.A./Foto: Facebook / WWW.TRAGOVI-SLEDI.COM


FoNet portal :: Pretraga / tagId=40303\nTag: nataša stanisavljević, Pogodaka: 18\nGradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević izjavila je da će Grad nastaviti da podržava sve aktivnosti Saveza za cerebralnu i dečiju paralizu Beograda, kao što je i do sada bio slučaj, prenosi danas Beoinfo.\nBeograd je u demografskom starenju\nBeograd se nalazi u demografskom starenju i skoro 365.000 ljudi je starije od 65 godina, a više od 400.000 Beograđana ima status penzionera zbog čega je veoma važno da se broj penzionerskih klubova povećava, javlja Beoinfo.\nPomoć porodiljama za kupovinu stana\nSvaka žena koja se porodila ili će se poroditi ove godine, a nema rešeno stambeno pitanje, može podneti zahtev za pomoć države u maksimalnoj vrednosti do 20.000 evra ili 20 odsto od vrednosti nekretnine koja se kupuje, izjavila je danas gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Beograda Nataša Stanisavljević.\nNeizmerna pomoć volontera\nNajboljim volonterima Crvenog krsta Beograda dodeljena su priznanja povodom Međunarodnog dana volontera, a svečanosti u Starom dvoru prisustvovali su pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović i gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević.\nPomoć porodicama poginulih\nPorodicama nastradalih radnika u fabrici "Edepro" u Leštanima hitno će biti isplaćena jednokratna novčana pomoć Gradskog centra za socijalni rad u iznosu tri prosečne plate u Beogradu, izjavila je danas sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević i navela da je pomoć odobrena na inicijativu zamenika gradonačelnika Gorana Vesića.\nBuster dozu primilo 300.000\nU Beogradu je već 300.000 građana primilo treću, buster dozu vakcine, a svakodnevno se povećava broj onih koji primaju prvu dozu, izjavila je gradska sekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević, preneo je danas Beoinfo.\nU okviru programa "Podsticanje zapošljavanja Roma i drugih marginalizovanih grupa u Beogradu" zaposlene su 32 osobe u 15 preduzeća u Beogradu, 31 osoba je završila obuke za sedam profila poslova, dok je šestoro dobilo grantove za pokretanje sopstvenog biznisa, izjavila je danas gradska sekretarka socijalne zaštite Nataša Stanisavljević.


Italijanska kriza mogla bi proizvesti niz problema\nMreže EPCG-a - ilustracija\nPoslije "grčke probe", Evropsku uniju sada trese italijanska kriza koja, s obzirom na okolnost da je treća evropska, a osma svjetska ekonomija, ukoliko kriza izazvana državnim dugom od skoro dvije hiljade milijardi eura, prijeti da zauvijek promijeni sliku Evrope i značajno potrese i ostatak svijeta.\nPostavlja se pitanje kako se dalji razvoj događaja može odraziti na Crnu Goru i region zapadnog Balkana.\nKljučna saradnja Crne Gore i Italije se odvija u energetskom sektoru. Italijanska kompanija A2A je manjinski, ali sa državom skoro ravnopravan suvlasnik crnogorske Elektroprivrede i to sa pravom upravljanja kompanijom.\nBilo je planova za gradnju četiri hidroelektrane na rijeci Morači, a trenutno je najvažniji projekat izgradnje elektro-energetskog kabla, koji bi položen po dnu Jadranskog mora povezao dvije zemlje.\nU Vladi, čini se, nijesu zabrinuti da sudbina angažmana italijanskih elektro-energetskih kompanija i zajedničkih projekata može biti ugrožena.\nMarko Vujović, pomoćnik ministra ekonomije za investicije kaže da, iako u vlasničkoj strukturi firme A2A dominira državno vlasništvo, globalni efekti italijanske krize neće uticati na pojedinačne projekte kompanija.\n"Naša očekivanja su da neće doći do značajnijih pomjeranja jer su ovi projekti ranije planirani u planovima razvoja tih kompanija. Takođe, ove kompanije su ranije obezbijedile sredstva finansiranja za projekte. Nadamo se da uticaj koji kriza u Italiji može da ima na globalnom niovu neće imati negativne efekte na pojedinačne projekte koje provode određene kompanije. Ponovio bih da se radi o kompanijama koje su ozbiljne i sada nema većih dubioza i problema u njihovom poslovanju", kazao je Vujović.\nCrnogorsko-italijanski elektro-energetski aranžman, u domaćoj javnosti se uglavnom doživljava kao rezultat ličnog odnosa i dogovora premijera dvije zemlje: crnogorskog bivšeg i italijanskog budućeg-bivšeg: Mila Đukanovića i Silvija Berluskonija, pa se špekuliše sa mogućnošću da i ta okolnost bude predmet preispitivanja od strane italijanske javnosti i, eventualno, državnih organa.\nTakvim slutnjama ide u prilog i činjenica da je u milanskoj lokalnoj samoupravi već bilo protivljenja ovom projektu, a i mještani Peskare, odakle počinje podvodni kabl, se žestoko protive ovom projektu zbog ekoloških razloga i, za njih spornih, ekonomskih efekata.\nIz EPCG i italijanske A2A u srijedu nije bilo moguće dobiti bilo kakvu izjavu u vezi sa italijnaskom krizom i mogućih posljedica koje ona može proizvesti.\nEkonomski stručnjaci su, za sada, uzdržani sa projekcijama ali čini se da ni za koga nije sporno da će italijanska kriza proizvesti niz problema.\nIstraživač Bečkog instituta za medjunarodne ekonomske studije Vladimir Gligorov je odgovorio na pitanje RSE - da li postoji mogućnost da energetski aranžmani Crne Gore i Italije budu ugroženi prekojadranskom krizom.\n"Kako sada stvari stoje, italijanske javne finasije će biti pod pritiskom jedno duže vrijeme tako da italijanske državne kompanije i sve one koje zavise od države vjerovatno će imati probleme i moraće da odgađaju neke od tih svojih planova i obaveza. Kako će to tačno izgledati zavisi od toga šta su njihovi prioriteti, a ja to ne znam", kazao je Gligorov.\nNa pitanje da li osim ove saradnje u energetskom sektoru i eventualno smanjenih očekivanja domaćih turističkih poslenika, što se tiče dolaska gostiju iz Italije, u Crnoj Gori treba očekivati i još neke eventualno negativne efekte, Gligorov odgovara:\n"Imate taj efekat na izvoz, imate negativan efekat na turizam, eventualno na investicije. Ukoliko bi došlo do toga da uslijed ove krize euro oslabi to bi u stvari bilo povoljno za Crnu Goru tako da bi to eventualno mogao da bude povoljan efekat, ako bi se stvari razvijale u tom pravcu. Crna Gora koristi euro pa bi onda sve bilo jeftinije".\nŠto se tiče posljedica koje bi region zapadnog Balkana mogle zadesiti uslijed eskalacije italijaske krize, profesor Gligorov kaže da je pitanje - kolike će biti dimenzije te krize.\nNajblaža varijanta je da Italija udje u duži period stagnacije dok je druga, nešto teža, ulazak u restrukturiranje italijanskih banaka koje bi značilo smanjenje bankarskih aktivnosti, koje bi u krajnjem predstavljalo veliki direktan ili indirektan problem za bankarske sisteme zemalja regiona.\nProfesor Gligorov kaže da postoji i treći - najgori scenario.\n"Treća mogućnost je da dođe do ponovnog uvođenja lire i da se onda inflatorno otpišu ti neki dugovi. No, to bi onda bio značajan udar na ekonomsku aktivnost Italije. Posljednja mogućnost je da se raspadne cijela euro zona. U svakom slučaju bi bilo teško predvidjeti posljedice ali bi svakako pozicije po Balkan bile ozbiljne", ocjenjuje on.


[EWB intervju] Mekalister: Vladavina prava i osnovna prava predstavljaju prioritet Srbije - European Western Balkans\nAutor Nikola Burazer 09. 05. 2018. 08. 05. 2018.\nDržave Zapadnog Balkana i dalje su na agendi nemačke spoljne politike. U Berlinu, i posebno među odgovornim poslanicima nemačkog Bundestaga, ne primećujem smanjenje podrške za politiku proširenja EU. Ipak, političari u Berlinu vode računa o tome da li države kandidati ispunjavaju kriterijume za članstvo i da li sprovode sveobuhvatne reforme u glavnim oblastima\nEvropska komisija usvojila je prošle nedelje godišnji Paket proširenja, uključujući sedam pojedinačnih izveštaja u kojima se procenjuje implementacija politike proširenja Evropske unije, zasnovane na utvrđenim kriterijumima i poštenim i strogim uslovima. European Western Balkans razgovarao je o tome sa Dejvidom Mekalisterom, poslanikom Evropskog parlamenta iz Nemačke, predsednikom Odbora za spoljne poslove i Izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju.\n*Intervju na engleskom jeziku možete pročitati ovde.\nEuropean Western Balkans: Kako ocenjujete izveštaj Evropske komisije o Srbiji? Da li ste zadovoljni procenom napretka?\nDejvid Mekalister: Čitam izveštaj Evropske komisije o Srbiji od prve do poslednje stranice i mislim da je ta procena uravnotežena i tačna. Izveštaj je dobro istakao poziciju Srbije kao jedne od dve vodeće države u procesu proširenja. Vlada u Beogradu usvojila je značajne ekonomske reforme koje i dalje daju rezultate. Bavljenje reformama i njihova primena u oblasti vladavine prava i osnovnih prava ostaje najvažniji zadatak za Srbiju. Štaviše, Srbija i Kosovo moraju suštinski da prodube svoj angažman u dijalogu.\nMeđu državama članicama EU kao i u institucijama EU postoji širok konsenzus oko toga da naša Unija mora biti jača i čvršća pre nego što postane veća. Uveren sam da reforma EU i proces pridruživanja nisu međusobno suprotstavljeni procesi i da se oni mogu se odvijati paralelno\nEWB: Iako se mnogo govori o značaju slobode medija, poslednji izveštaj, baš kao i onaj pre njega, navode da nije ostvaren napredak u toj oblasti. U njemu takođe stoji da “taj nedostatak napretka predstavlja sve veći razlog za zabrinutost”. Da li se slažete da bi institucije Evropske unije trebalo više da se bave tom temom?\nDM: Izveštaj Evropske komisije jasno navodi da nema napretka u garantovanoj slobodi medija. Štaviše, Svetski indeks slobode medija 2018. koji su predstavili „Reporteri bez granica“ potvrdio je procenu Evropske komisije da je Srbija pala sa 66. na 76. mesto. Ta tema je i dalje veoma zabrinjavajuća i za Evropski parlament.\nEWB: Vlada Srbije nije zadovoljna procenama napretka u normalizaciji odnosa sa Kosovom koje su navedene u izveštajima Evropske komisije za Srbiju i Kosovo. Šta Vi mislite o procesu normalizacije?\nDM: Sveobuhvatan, pravno obavezujući sporazum o normalizaciji neophodan je i od suštinskog je značaja kako bi Srbija i Kosovo mogli da napreduju na svom evropskom putu. Imajući to u vidu, slažem se sa procenom Evropske komisije da Beograd i Priština treba da prodube svoju posvećenost dijalogu. Inicijativa predsednika Aleksandra Vučića da pokrene unutrašnji dijalog u Srbiji o budućnosti odnosa sa Kosovom veoma je značajna. Bez efikasne i sveobuhvatne normalizacije njihovih odnosa kroz dijalog koji se odvija uz podršku EU ne može biti održive stabilnosti u regionu.\nSveobuhvatan, pravno obavezujući sporazum o normalizaciji neophodan je i od suštinskog je značaja kako bi Srbija i Kosovo mogli da napreduju na svom evropskom putu. Imajući to u vidu, slažem se sa procenom Evropske komisije da Beograd i Priština treba da prodube svoju posvećenost dijalogu.\nEWB: Kako vidite izjavu predsednika Francuske Makrona o potrebi da se EU reformiše pre nego što dođe do daljeg proširenja? Da li bi takav stav mogao da ugrozi perspektivu država Zapadnog Balkana da postanu članice EU?\nDM: Među državama članicama EU kao i u institucijama EU postoji širok konsenzus oko toga da naša Unija mora biti jača i čvršća pre nego što postane veća. Međutim, uveren sam da reforma EU i proces pridruživanja nisu međusobno suprotstavljeni procesi i da se oni mogu se odvijati paralelno. Šest država Zapadnog Balkana imaju jasnu i čvrstu perspektivu članstva u EU. Vrata EU su otvorena za dalja pridruživanja kada svaka od zemalja ispuni kriterijume.\nEWB: U nekim nemačkim medijima bilo je negativnih reakcija na preporuke da se otvore pregovori o pridruživanju sa Makedonijom i Albanijom. Smatrate li da bi Nemačka mogla postati opreznija kada se radi o davanju podrške proširenju u budućnosti?\nDM: Države Zapadnog Balkana i dalje su na agendi nemačke spoljne politike. Kancelarka Angela Merkel posvećena je podršci Zapadnom Balkanu u iznalaženju održivih rešenja za izazove sa kojima se suočava taj region. U Berlinu i posebno među odgovornim poslanicima nemačkog Bundestaga ne primećujem smanjenje podrške za politiku proširenja EU. Ipak, političari u Berlinu vode računa o tome da li države kandidati ispunjavaju kriterijume za članstvo i da li sprovode sveobuhvatne reforme u glavnim oblastima.


Kako naplatiti svoja potraživanja ukoliko poslujete u B2B sektoru - EOS u Srbiji\nKako naplatiti svoja potraživanja ukoliko poslujete u B2B sektoru\nŠta je to monitoring faktura? Kada nastaje proces naplate potraživanja i koje su njegove osnovne faze? Šta je to “soft”, a šta “hard collection”?\nU okviru CSR programa koje ove godine ima za cilj edukaciju preduzetnika u oblasti upravljanja potraživanjima, EOS Matrix Srbije je ušao u strateško partnerstvo sa Privrednom komorom Srbije sa željom da njenim članovima održi niz besplatnih radionica. Evropska mreža preduzetništva, Privredna komora Srbije, Regionalna privredna komora Novi Sad i kompanija EOS Matrix su organizovali prvu, od niza zajedničkih radionica koje su planirane za ovu godinu. Radionica je održana u Regionalnoj privrednoj komori Novi Sad, a događaju su prisustvali predstavnici novosadskog dela grupe “Excellence SME” Privredne komore Srbije.\nŠta je to monitoring faktura? Kada nastaje proces naplate potraživanja i koje su njegove osnovne faze? Šta je to “soft”, a šta “hard collection”? Kako teče postupak naplate potraživanja sudskim putem i koje su to situacije kada ne preostaje ništa drugo osim prodaje potraživanja? O ovim i sličnim pitanjima govorile su Jelena Jović, Operativni direktor EOS Matrixa i Jovana Popović, Direktor pravne službe, na radionici pod nazivom “Naplata potraživanja u B2B sektoru”.\nUčesnike sledeće radionice će ugostiti Privredna komora Srbije, u njenim prostorijama u Beogradu, a za 2017. godinu planirano je još 12 radionica koje će biti održane u najvećim gradovima Srbije.


Budući da ispravke povećavaju bezbednost računara, najbolje bi bilo da ne uklanjate ispravku osim ako niste sigurni da izaziva problem. Ako ste sigurni da želite da uklonite ispravku, sledite ove korake.\nBudući da ispravke povećavaju bezbednost računara, najbolje bi bilo da ne uklanjate ispravku osim ako niste sigurni da izaziva problem. Pokušajte da pronađete informacije o problemima do kojih je došlo na računaru tako što ćete proveriti da li postoje rešenja. Za više informacija pogledajte odeljak Provera da li postoje rešenja za softverske probleme. Ako nema dostupnih rešenja, pogledajte istoriju funkcije „Ažuriranje Windowsa“ da biste saznali više.\nViše informacija o ispravci takođe možete da potražite u okviru diskusija ili zajednica na mreži. Probajte diskusionu grupu „Ažuriranje Windowsa“ na Web lokaciji Microsoft diskusione grupe.\nU levom oknu izaberite stavku Proveri da li postoje ispravke, a kada Windows pronađe ispravke za računar, izaberite stavku Prikaži dostupne ispravke.\nMožda ćete morati da vratite prethodnu verziju upravljačkog programa tog uređaja. Proverite da li na Web lokaciji proizvođača postoji novija verzija upravljačkog programa ili uklonite upravljački program i ponovo pokrenite računar. Za pomoć sa ovim koracima pogledajte odeljak Popravljanje ili ažuriranje upravljačkog programa.\nAko jeste, ispravka se više neće pojavljivati na listi „Instalirane ispravke“: Otvorite listu „Instalirane ispravke“ tako što ćete kliknuti na dugme Start, izabrati stavku Kontrolna tabla, izabrati stavku Programi, a zatim u okviru stavke Programi i funkcije izabrati stavku Prikaži instalirane ispravke.\nTakođe pogledajteIspravke: najčešća pitanjaPromena načina na koji Windows instalira ispravke i obaveštava vas o njimaKako funkcioniše automatsko ažuriranje operativnog sistema WindowsVraćanje skrivenih ispravki u prethodno stanje i njihovo instaliranje


Sve što treba da znate o nastupu rukometaša na Svetskom prvenstvu\n10.01.2019 | Sport\nSrbija igra u grupi sa veoma teškim protivnicima. Pored naše selekcije, tu su i Rusija, Francuska, Brazil, Koreja i selekcija domaćina Nemačke. Prvi meč u grupnoj fazi igramo sa Rusijom u petak 11. januara od 18 časova.\nRukometnu reprezentaciju Srbije očekuje nastup na Svetskom prvenstvu, na kojem naš nacionalni tim igra posle dve godine pauze. Takmičenje koje se organizuje u Nemačkoj i Danskoj prilika je da srpski rukomet izađe iz krize rezultata u kojoj se već neko vreme nalazi.\nSvetski šampionat igra se u šest gradova, a ukupno 24 reprezentacije nadmeću se za neku od medalja. Srbija igra u grupi sa veoma teškim protivnicima. Pored naše selekcije, u A grupi su raspoređeni Rusija, Francuska, Brazil, Koreja i selekcija domaćina Nemačke. Iako žele plasman u drugu fazu takmičenja, rukometašima selektora Nenada Peruničića ovaj zadatak nimalo nije jednostavan. Jedini meč u kojem imamo zvanje favorita je onaj sa Koreancima.\nUoči starta turnira, selektor je poručio da njegova ekipa mora da pokaže da nisu slučajno na svetskom prvenstvu, pri čemu je istakao da svi treba da su svesni i činjenice da predstavljaju svoju zemlju.\n"Momci treba da pokažu zbog čega su tu. Ima mnogo novih i treba da pokažu zbog čega su tu, umesto iskusnijih i onih sa većim imenom i prezimenom. Ovo im je prilika da nadograde sebe i sa ponosom predstavljaju svoju zemlju", rekao je Nenad Peruničić.\nTokom priprema za šampionat u Nemačkoj i Poljskoj Srbija je odigrala nekoliko kontrolnih mečeva, u kojima naši rukometaši nisu ostavili previše dobar utisak. Iako su pobedili Tunis, naši igrači izgubili su oba prijateljska meča sa Makedonijom, pa ostaje nada da će iz ovih duela izvući dobre pouke pre početka zvaničnih utakmica na Svetskom prvenstvu.\nPrvi meč u grupnoj fazi Srbija igra sa Rusijom u petak 11. januara od 18 časova. Dan kasnije sa Francuskom igramo od 20.30 sati. 14. januar rezervisan je za meč sa Brazilcima, ujedinjeni tim Koreje protivnik je 15, a domaćin Nemačka 17. januara.\nSastav reprezentacije Srbije na Svetskom prvenstvu u Nemačkoj i Danskoj:


Hotel Grand Kopaonik uskoro u novom izdanju zahvaljujući ulaganju MK Group - Kopaonik ONLINE\nHotel Grand Kopaonik uskoro u novom izdanju zahvaljujući ulaganju MK Group\nKopaonik 12.04.2021. – Hotel Grand na Kopaoniku, jedan od naših najpoznatijih i najprestižnijih hotela, biće predstavljen u potpuno novom izdanju krajem ove godine, zahvaljujući kapitalnom ulaganju od 20 miliona evra, koje je njegova matična kompanija MK Group namenila za unapređenje hotelske usluge i sadržaja za goste.\nInvesticija će obuhvatiti rekonstrukciju svih javnih prostora i sadržaja za goste, pri čemu je glavni akcenat na spa segmentu, za čiju izgradnju je angažovana eminentna kompanija koja stoji iza najboljih alpskih spa centara.\nOtvaranje prvog fine dining restorana na Kopaoniku ove zime, samo je uvertira u ono što gosti mogu da očekuju u potpuno novim restoranima i barovima sa vrhunskom gastronomskom ponudom. U planu je i izgradnja moderne podzemne garaže, koja će na najefikasniji način rešiti pitanje parkinga. Gostima će na raspolaganju biti i garažna mesta za električna vozila, što je jedan od doprinosa očuvanju životne sredine kojim će se kompanija u narednom periodu intenzivno baviti. Posebnim luksuzom odisaće novi “Residences” deo koji će obuhvatati privatni spa centar, garažu, recepciju i sve druge sadržaje potrebne za apsolutni komfor i vip tretman gostiju.\nTagoviGrand Hotel Kopaonik Kopaonik MK Group\nDržavno prvenstvo Srbije u alpskom skijanju 2021 na Kopaoniku od 13. do 18. aprila