Republika Srpska bez konsekvenci odbija migrante | Tacno.net\nAutor 👤Stefa 14.1.2021. u 09:32\nNepoznati muškarac mi je, zbog fotografije s jednim od migranata, napisao da bi mi odsjekao glavu, ne samo meni, već i svim migrantima i svim dušebrižnicima, kako ih je on nazvao. Jako su česte različite uvrede na moj račun, kad god objavim nešto što se tiče migranata ili zatražim pomoć, ili kritikujem neke odluke ili neke poteze, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) novinarka i humanitarna aktivistkinja iz Banje Luke, Vanja Stokić.\nOna pomaže migrantima u Unsko-sanskom kantonu na sjeverozapadu Bosne i Hercegovine (BiH).\nStokić kaže da joj je neshvatljivo da predstavnici vlasti u pojedinim dijelovima zemlje, ali i neki građani, ne dozvoljavaju smještaj migranata u njihovim sredinama.\nKo sve ne dozvoljava migrantima boravak unutar BiH?\nVlasti Republike Srpske (RS, jedan od dva entiteta u BiH, drugi je Federacija BiH) odbijaju da pomognu migrantima koji su se zadesili na tom dijelu teritorije BiH.\nI RSE je zabilježio primjere da policija tog bh. entiteta migrante sprovodi do teritorije Federacije BiH.\nU RS-u su odbili i plan Savjeta ministara BiH iz 2018. godine koji je predviđao i nekoliko centara za prihvat migranata u RS-u.\nJedan je trebao biti i u nekadašnjoj vojnoj kasarni u naselju Zalužani pored Banje Luke.\nIz Vlade RS-a za RSE nisu odgovorili zbog čega odbijaju pružanje pomoći i smještaj za migrante, a opozicija podržava stavove pozicije.\n“Moj stav je da migranti nisu iz ratnih područja, da su ekonomski migranti i da se prema njima trebamo ponašati ekonomski. Podržavam odluku Vlade RS-a da se ne zadržavaju u Republici Srpskoj. Očigledno u Federaciji ima ubistava. Jel’ nam treba neko ovdje ko će nam učiniti naš prostor nesigurnim, porodice nesigurnim, itd? Jel’ nam treba? Ne treba”, rekao je za RSE šef Kluba poslanika Srpske demokratske stranke (SDS) u Narodnoj skupštini RS-a, Miladin Stanić.\nIstovremeno, migrante ne žele ni u Hercegovačko neretvanskom kantonu (jug BiH).\nOpštinsko vijeće Opštine Konjic 30. decembra donijelo je odluku da se ne dozvoli smještaj migranata iz “Lipe” na lokaciji kasarne u naselju Bradina, nedaleko od Konjica. Dan ranije protestvovali su i stanovnici Bradine.\nTime je propao prijedlog ministra bezbjednosti BiH Selme Cikotića da oko 700 migranata iz “Lipe” bude privremeno smješteno u tom dijelu Bosne i Hercegovine.\nNačelnik Opštine Konjic, Osman Ćatić, za RSE kaže da bi trebalo “rasporediti teret migrantske krize i na druge opštine u BiH”.\n“Ne odbijamo migrante, ali ne možemo primiti njih 400 ili 900. Ako bi naprimjer 30 lokalnih zajednica primilo po 30 ljudi, to je 900. Na taj način bi se problem riješio za jedan dan. Mi smo spremni za prihvat određenog broja migranata i ja sam već sam imao razgovor s predstavnicima nevladinih organizacija o tome kako tim ljudima pružiti pomoć i osigurati boravak kod nas. Mi smo spremni, primićemo migrante ako to urade i drugi”, ističe Ćatić.\nEU traži ravnomjerno raspoređivanje migranata po cijeloj BiH\nIz Evropske unije (EU) zatražili su od vlasti u BiH da prevaziđu podjele, te da se nađe rješenje za humanitarnu krizu na sjeverozapadu Bosne i Hercegovine.\nIz Amnesty Internationala su poručili da je oko 2.500 migranata na području USK-a u izuzetno teškom položaju.\nŠef Delegacije EU Johann Sattler je 13. januara sa nekoliko ambasadora obišao kamp “Lipa”, koji je tridesetak kilometara udaljen od Bihaća. Sa njim je bio i ministar bezbjednosti BiH Selmo Cikotić koji je izjavio da je fokus planiranje upravljanja migracijama na čitavom prostoru BiH.\n“Ne mislim da će to biti lako ostvarivo, ali mislim da bez toga ovo već sad dobiva dimenzije eminentne političke krize, odnosno migrantsko pitanje nije samo humanitarno i sigurnosno, već i političko pitanje”, rekao je Cikotić.\nVisoki predstavnik EU za vanjsku i sigurnosnu politiku Josep Borrell razgovarao je 11. januara sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom o teškim humanitarnim uslovima u kojima se nalaze migranti.\nIz Borrellove kancelarije je saopšteno kako je EU pružila finansijsku podršku u iznosu od više od 88 miliona evra i između ostalog, u potpunosti opremivši prihvatni centar “Bira”, koji je ostao neiskorišten.\nBorrell je pozvao vlasti u BiH da rade na održivim rješenjima, posebno otvaranjem centara koji će biti ravnomjernije raspoređeni na cijeloj teritoriji zemlje, ocjenjujući da bi, ukoliko se to ne učini, BiH mogla pretrpjeti ozbiljne posljedice po svoj ugled.\n“Ljudi ne mogu umirati u snijegu ako postoje potpuno opremljeni objekti koje finansira EU. Humanitarna pomoć uvijek treba stajati iznad razlika političkih vođa i ujediniti, a ne podijeliti”, napisao je Borrell na Twitteru.\nMeđutim, Milorad Dodik je još 12. decembra odgovorio da “Republika Srpska ima pravo na svoj stav o migrantskoj krizi i neće ga mijenjati, odnosno na prostoru RS-a neće biti migrantskih centara”.\nIz Službe za vanjske poslove EU za RSE, na pitanje da prokomentariše Dodikovu izjavu, navedeno je da je “Josep Borrell, visoki predstavnik EU za vanjsku i sigurnosnu politiku prenio jasno predsjedavajućem Predsjedništva Bosne i Hercegovine Miloradu Dodiku šta Evropska Unija očekuje od svih odgovornih vlasti u BiH”.\nNehuman odnos BiH prema migrantima\n“BiH ne želi preuzeti odgovornost što je očigledno i u činjenici da postoje sistematizirana radna mjesta u Graničnoj policiji, koja se ne popunjavaju. To traži povećanje budžeta a nekome to ne odgovara. Ali, i ovakva država kakva jeste bi mogla bi, uz koliko toliko saglasnosti i humanosti, kvalitetnije odgovoriti na migrantsku krizu”, ocjenjuje za RSE profesor sarajevskog Univerziteta, Hazim Bašić.\nU BiH je prema podacima Međunarodne agencije za migracije (IOM) oko 8.000 migranata, od čega je njih 1.500 van bilo kakvog zvaničnog smještaja.\nTrenutni kapacitet skloništa je nedovoljan i različiti nivoi vlasti u BiH ne slažu se sa otvaranjem dodatnih kapaciteta na teritorijama pod njihovom kontrolom.\nOgrade na balkanskoj migrantskoj ruti: Ko ih podiže i gde?\nPovjerenica za ljudska prava Vijeća Evrope Dunja Mijatović uputila je 11. januara zapažanja Evropskom sudu za ljudska prava u kome je navela kako je Bosna i Hercegovina zabilježila značajan porast dolazaka migranata i izbjeglica od 2018. godine, nakon što je Mađarska uvela restriktivne mjere na granici sa Srbijom i migrantska se ruta pomjerila na BiH.\nPovećani protok migranata opteretio je prihvatni kapacitet zemlje i izložio ga mnogim strukturnim problemima, nedostacima sistema azila i institucionalne koordinacije vlasti na različitim nivoima u BiH, istakla je Mijatović.\nOna je navela i kako je prema podacima UNHCR-u, 2018. godine 1.567 migranata podnijelo zahtjev za azil, a samo njih 16 je dobilo međunarodnu ili supsidijarnu zaštitu.\nIako su od 2018. godine otvoreni dodatni privremeni prihvatni kapaciteti u Unsko-sanskom kantonu i Kantonu Sarajevo, “još uvijek nema dovoljno kapaciteta”, upozorila je Mijatović koja je u decembru pozvala vlasti da hitno osiguraju osnovne potrebe poput adekvatnog smještaja i pristupa zdravstvenoj zaštiti, hrani, vodi i odjeći bez obzira na pravni status uključene osobe ili da li se smatralo da su u tranzitu ili namjeravaju ostati u zemlji.\nMijatović je ukazala i na to da većina djece migranata bez pratnje nije imala zakonskog staratelja koje su trebale imenovati bh. vlasti i neujednačenost pristupu redovnom obrazovanju u cijeloj zemlji.


Gospodarenje prirodnim blagom (1): Komisije za koncesije troše milione za plate, rezultati rada katastrofalni - Megafon\nSubota, Mart 28\nVi ste na:Početna»Istraživanje»Gospodarenje prirodnim blagom (1): Komisije za koncesije troše milione za plate, rezultati rada katastrofalni\nGospodarenje prirodnim blagom (1): Komisije za koncesije troše milione za plate, rezultati rada katastrofalni\nMart 17, 2019 Nema komentara\nPiše: Maida Varga\nBosna i Hercegovina ima 14 zakona o koncesijama i 14 komisija za koncesije (državni, entitetski nivo, Brčko Distrikt, kantonalni nivoi). Komplikovani sistem koji reguliše davanje u zakup prirodnih bogatstava države, nedostatak saradnje između pojedinih ministarstava, komisija za koncesije, poreske uprave i drugih institucija, ne pokazuje rezultate sukladne javnom novcu kojeg potroše uglavnom za plate zaposlenih.\nLoši rezultati rada a povećan im budžet\nKomisija za koncesije BiH, na što mediji godinama upozoravaju, od svog postojanja nije potpisala niti jedan ugovor o koncesiji, ali su zato i u 2018. godini samo iz državnog budžeta, potrošili 986.000 KM.\nDa slučaj bude frapantniji, iako neznatno, za hiljadu maraka, budžet im je u odnosu na prethodnu godinu povećan.\nNajveći dio budžeta troši se na plate, doprinose, topli obrok i druge izdatke za zaposlene (14 zaposlenih, od čega su 7 članovi Komisije za koncesije BiH).\nPod lupom javnosti Komisija se našla sredinom 2016-te godine kada je njihov rad bio predmet poslaničkog pitanja u Predstavničkon domu Parlamenta BiH. Međutim, osim što su izneseni frapantni podaci o tome da neki članovi primaju plate za nerad i da im je još istekao mandat, ništa do danas institucionalno nije problematizirano.\nKomisija za koncesije Republike Srpske ima pet članova i budžet od 935.013 KM, osiguran uglavnom iz Budžeta RS-a. Većina novca, također, troši se za plate i ostale troškove zaposlenih.\nPrema Zakonu o koncesijama RS kontrolu obračuna i plaćanje koncesione naknade vrši Poreska uprava RS-a.\nNa osnovu podataka Poreske uprave i Ministarstva finansija, ukupno uplaćeni prihod od koncesija u 2017. godini, u RS-u su iznosili 33,6 miliona KM. Ugovori se uglavnom odnose na iskorištavanje mineralnih resursa, poljoprivredu, izgradnju i korištenje hidroelektrana, te turizam.\nKomisija za koncesije Federacije BiH ima sedam članova, a sredstva za rad pristižu im iz Budžeta FBiH.\nUprkos tome što im posljednji Izvještaj o radu za 2016. godinu nije usvojen u Domu naroda Parlamenta FBiH i dalje rade i troše budžetski novac.\nBudžet za 2018. godinu iznosio je 331.860 KM.\nPrihodi koje su do sada imali su neznatni u odnosu na to koliko košta samo rad Komisije. Primjera radi prihod za 2014. godinu iznosio 80.000KM, dok je za tri kvartala 2015. godine iznosio tek 69.000KM.\nVlada FBiH je početkom 2017. godine utvrdila Nacrt novog Zakona o koncesijama FBiH. Između ostalog, novi Zakon je predviđao ukidanje Komisije za koncesije FBiH, a bila bi formirana komisija za svaki pojedinačni slučaj dodjele koncesije. Također, nadležna ministarstva bi prethodno morala osigurati urbanističke saglasnosti i ekološke dozvole, a bila bi izvršena legalizacija onih koji sada eksploatišu javna dobra bez ugovora.\nPrema ocjenama Federalne komisije za koncesije iznesenim uoči utvrđivanja novog Nacrta, Federacija godišnje gubi 200 miliona KM jer nema sklopljene sve koncesione ugovore. Prema toj računici do tada je izgubljeno više od 1,8 milijardi KM, s obzirom na to da se na novi zakon čeka od 2007. godine.\nUređivanje dodjela koncesija u FBiH na čekanju\nNovi je Zakon trebalo da pokrene i izmjenu propisa na kantonalnim nivoima jer bi to diktirao novi obrazac raspodjele prihoda. Bilo je predviđeno da 20 posto prihoda od koncesija ide u budžet FBiH, 30 posto kantonu i 50 posto općini na čijoj je teritoriji predmet koncesije.\nIako je rasprava o novom propisu bila u toku, u novembru iste godine je, bez mnogo objašnjenja, federalni premijer Fadil Novalić pomenuti Nacrt zakona povukao iz parlamentarne procedure.\nGluhi telefoni: Vlada Japana je socijalnim ustanovama u BiH poklonila 80 luksuznih Toyota – kakvu korist od toga ima pola miliona socijalno ugroženih?\nZa KCUS i ostale zdravstvene ustanove u FBiH zakonski je kažnjivo uskraćivanje liječenja pacijentu\nDecembar 3, 2019 0\nVećina ministara u Vladi FBiH nikada nisu zaradili platu izvan budžeta, javnog preduzeća ili političke stranke\nU ime nas odlučuju političari i stranke sa jedva osvojenim izbornim cenzusom\nSa 9,7 miliona KM od takse koju plaćamo uz gorivo za stvaranje naftnih rezervi bit će subvencionirana javna preduzeća u FBiH\nFebruar 19, 2020 0


Nasilni protesti u Kašmiru\nVlasti u indijskom delu Kašmira saopštile su da je policija usmrtila 13 demonstranata tokom protesta povodom izveštaja o skrnavljenju Kurana u Sjedinjenim Državama. U sukobima izmedju bezbednosnih snaga i demonstranta poginuo je i jedan policajac.\nIndijski funkcioneri su saopštili da je do nasilja došlo nakon što su demonstranti počeli da bacaju kamenice na pripadnike snaga bezbednosti, oglušivši se o policijski čas zaveden u letnjoj prestonici Kašmira, Srinagaru. Policija je takodje usmrtila najmanje pet osoba nakon što su demonstranti zapalili jednu hrišćansku školu u selu Tangmarg.\nDemonstracije su delimično podstaknute izveštajima da je grupa konzervativnih hrišćana u Sjedinjenim Državama spalila ili pocepala primerke Kurana.\nKonzervativni pastor na Floridi je, medjutim, odlučio da odustane od spaljivanja Korana na godišnjicu terorističkih napada 11. septembra 2001. pošto je njegov plan naišao na opštu osudu u Sjedinjenim Državama i svetu.


Plaćanjem prekovremenog rada gradi se srednja klasa - Penzin\nPočetna Magazin Godine Plaćanjem prekovremenog rada gradi se srednja klasa\nPredlog je da svako ko zarađuje manje od 47.476 dolara godišnje (prosečna plata oko 37.000 godišnje), treba da bude plaćen 50 odsto više za svaki sat koji radi preko 40 sati. Do sada je donja granica bila za poslove plaćene manje od 23.660 dolara, ali kakako se navodi na sajtu PosloviAmerika:\n“Prekovremeni rad postoji na nekim lokacijama i kod nekih poslodavaca, ali skoro nijedan poslodavac posle krize 2009. godine ne plaća prekovremeni rad 1.5 puta više (kao što je bila situacija pre krize), već po redovnoj satnici!”\nOvo je jedna od najsmelijih inicijativa Obamine administracije u oblasti rada koje treba da reši problem sporog rasta prihoda radnika, ali nema sumnje da će odgovor poslodavaca biti negativan.\nPrema proceni ministarstva, ovaj potez bi 4,2 miliona radnika uveo u zonu da budu plaćeni adekvatno za prekovremeni rad, a kojima se već zvanično upisuju prekovremeni sati ali im se plaćaju kao regularni. Pored toga, u ministarstvu kažu da očekuju da se popravi i položaj miliona onih kojima se prekovremeni čak i ne upisuje.\nNaša misija jeste da ojačamo i povećamo srednju klasu. Da bismo to učinili moramo da srednjoj klasi da obezbedimo plate koje im i pripadaju – kaže ministar za rad Tom Perez.\nJoš od 1975. godine preko 60 odsto Amerikanaca bilo je registrovano da radi prekovremeno, uglavnom uz propisanih 50% više za prekovremene radne sate. Izmene propisa za vreme Džordža Buša praktično su ukinule ovu zaštitu za radnike i danas samo 7% radnika koji primaju platu ima to povećanje.\nNa primer, među onim naročito pogođenim su i menadžeri restorana brze hrane ili prodajnih objekata koji imaju platu oko 24.000 dolara godišnje, po Bušovim propisima nisu morali da budu plaćeni 50% više za prekovremene sate, a rade 60 do 70 sati nedeljno.\nNiski prag za prekovremeno značio je da se poslodavcima isplati da preko tog praga povećaju plate a onda da koriste radnike za 20 do 30 sati nedeljno više od osnovnih 40 sati rada, piše NPR.\nTags:Barak Obamaministarstvoposlodavciprekovremeni radradnicizaposleni\nNoć muzeja u 70 gradova Srbije - subota 21. maj 2016


Stižu električni autobusi u Novi Sad: Vućević - Do kraja 2022. biće na ulicama Novog Sada\nRegionalni direktor Evropske banke za obnovu i razvoj Mateo Kolangeli rekao je da je ovo drugi projekat sa Novim Sadom, prvi je bio u vezi sa nabavkom autobusa na prirodni gas\n- Konačno smo potpisali ugovor i očekujemo uskoro i kupovinu prvih električnih autobusa u Novom Sadu. Gradsko saobraćajno preduzeće “Novi Sad” je raspisalo tender 4. novembra i za autobuse i za kupovinu prateće infrastrukture. Rok za podnošenje ponuda je 4. januar 2022, a rok za isporuku je 13 meseci. Nadam se da ćemo do kraja 2022. moći da vidimo prve električne autobuse i prve punionice - naveo je gradonačelnik.\n- To nije nešto što smo mi morali da uradimo već je to nešto što znamo da je korisno za grad i građane. EBRD će finansirati ovu kupovinu sa osam milona evra sa periodom od osam godina i grejs periodom od dve godine. Kamatna stopa je 1,1 odsto, što je jeftinije nego da koristite svoja budžetska sredstva - rekao je Vučević.\nVučević: Novi Sad dobio dve evropske nagrade iz oblasti kulture i fond od milion i po evra\n"Ne želim lažnu skromnost, da svi budu ponosni na nas!": Specijalna Vučevićeva poruka na Instagramu (FOTO)\nVučević: Na delu su fašizam i politički teror, bolje da ne postavljaju ultimatume\nRegionalni direktor Evropske banke za obnovu i razvoj Mateo Kolangeli rekao je da je ovo drugi projekat sa Novim Sadom - prvi je bio u vezi sa nabavkom autobusa na prirodni gas.\n- Zadovoljan sam što smo učinili još jedan korak napred ka zelenoj tranziciji ovom nabavkom električnih autobusa. Zahvaljujem gradonačelniku na njegovom vođstvu i svima iz Grada i Evropske banke koji su brzo realizovali ovaj projekat. Građani će videti uskoro nove autobuse na ulicama Novog Sada i oni neće biti samo komforniji već će biti i kvalitetniji za životnu okolinu - rekao je Kolangeli.\nProgram „Zeleni gradovi“ Evropske banke za obnovu i razvoj zasnovan je na velikom iskustvu te institucije u investiranju u gradsku infrastrukturu. U skladu sa svetskim i evropskim trendovima koji prate tehnološki razvoj prevoznih sredstava, uvođenje autobusa na električni pogon u deo javnog prevoza putnika od velikog je značaja za Grad Novi Sad.\nMiloš Vučević Novi Sad Ekologija električni autobusi


Počinje kampanja Kad pijem ne vozim – Portal Podgorica\nPočinje kampanja Kad…\nPočinje kampanja Kad pijem ne vozim\nKampanja „Kad pijem ne vozim“ počeće sjutra i trajaće do 31. avgusta, saopštili su iz Uprave policije (UP), navodeći da će kampanja pored preventivnog imati i represivni karakter.\nKako su kazali, preventivne aktivnosti obuhvataju emitovanje spota edukativnog sadržaja, postavljanje reklamnih sadržaja na bilborde pored frekventnih saobraćajnica i gostovanja u radio i televizijskim emisijama.\nNavodi se da je pivara „Trebjesa“ donirala četiri alkometra i 3 hiljade osvježivača vazduha sa porukom kampanje, koje će službenici policije podijeliti vozačima prilikom redovnih kontrola saobraćaja.\nMenadžerka korporativnih poslova u Pivari „Trebjesa“ Natalija Đordan je kazala da donacijom alkometara žele da doprinesu masovnijem testiranju vozača, boljoj prevenciji i većoj sigurnosti u saobraćaju.\n„Pivara je do sada ukupno 42 alkometra namijenila Upravi policije, doprinoseći i na taj način većoj bezbjednosti svih učesnika u saobraćaju“, kazala je Đordan.\nPored preventivnih aktivnosti, službenici saobraćajne policije svakodnevno će preduzimati i represivne aktivnosti – kontrolu prisustva alkohola u organizmu vozača, naročito vozača autobusa.\nIz UP su dodali da će službenici saobraćajne policije vrštiti pojačanu kontrolu sa posebnim osvrtom na popodnevne sate, kao i na lokacijama koje se nalaze u blizini noćnih klubova i posjećenijih ugostiteljskih objekata.\nUprava policije, zajedno sa Pivarom „Trebjesa“, već 13 godina realizuje kampanju čiji je cilj podizanje svijesti vozača i šire javnosti da alkohol i volan ne idu zajedno.


24.09.2021 u 14:46\nUzbuna zbog flaša tekile u avionu predsednika SAD\nTeško se može zamisliti da dve flašice alkoholnog pića mogu biti povod za ozbiljnu istragu i veliku medijsku pažnju, ali upravo to se desilo u „Boingovoj” fabrici u San Antoniju u Teksasu. Ima i razloga za to – flašice tekile pronađene su u nezavršenom avionu predsednika SAD koji se sklapa pod izuzetnim merama bezbednosti i tajnosti. Pored toga, visoka radna disciplina se podrazumeva u vazduhoplovnoj industriji. „Boingu”, koji je ionako suočen sa velikim problemima posle udesa dva putnička „boinga 737 maks 8” iz tehničkih razloga, svakako ne treba još i imidž kompanije čiji radnici vole da „malo popiju ” i to dok rade na jednom od najvažnijih aviona u svetu. Stoga je odmah nakon što je „Vol strit džornal” objavio ovu aferu pokrenuta hitna unutrašnja istraga. Portparol „Boinga” je\n18.09.2021 u 10:49\nSa 2,38 promila alkohola u krvi izazvao saobraćajnu nezgodu u Futogu\nSaobraćajna policija pronašla je sinoć muškarca, koji je upravljajući vozilom sa 2,38 promila alkohola u organizmu, nepropisno preticao i udario jedno vozilo u Futogu, a potom nastavio da se kreće po travnatoj površini. U saopštenju Ministarstva unutrašmnjih poslova navodi se da se saobraćajna nezgoda dogodila u Ulici carice Milice, javlja Beta. Policija ga je pronašla ispred jednog ugostiteljskog objekta nakon čega je obavljen alkotest. Vozač je zadržan u službenim prostorijama policije i uz prijavu će biti priveden prekršajnom sudiji.\n25.08.2021 u 10:53\nVozila pod dejstvom kanabisa i bez dozvole\nSaobraćajna policija u Beogradu isključila je sinoć iz saobraćaja ženu (46) koja je upravljala automobilom marke „pežo” pod dejstvom kanabisa i bez vozačke dozvole, saopšteno je danas iz Ministarstva unutrašnjih poslova. „Prilikom kontrole saobraćaja u Ulici Vladimira Popovića u Novom Beogradu, droga testom je utvrđeno prisustvo kanabisa kod vozača, a proverom je utvrđeno i da ne poseduje vozačku dozvolu koja joj je ranije oduzeta zbog kaznenih poena”, navodi se u saopštenju. Ženi je određeno zadržavanje i protiv nje će biti podnete odgovarajuće prekršajne prijave, prenosi Beta.\n27.07.2021 u 13:25\nGlenfidič od otpada u proizvodnji viskija pravi biogas\nProizvođač škotskog viskija Glenfidič saopštio je danas da je počeo da prebacuje svoje dostavne kamione sa klasičnih goriva na pogon na biogas s niskom emisijom, koji kompanija proizvodi od otpada iz sopstvenog procesa destilacije viskija u okviru inicijative za održivost „zatvorena petlja”. Iz Glenfidiča su naveli da su u svojoj destileriji u Daftaunu, na severoistoku Škotske, instalirali pumpe za biogas koje koriste tehnologiju koju je razvila matična kompanija „Vilijam Grant & Sinovi” za pretvaranje vlastitog proizvodnog otpada u gas sa ultra niskim sadržajem ugljenika (ULCF) koji emituje minimalnu količinu ugljen-dioksida i drugih štetnih čestica. Stjuart Vots, direktor destilerije u vlasništvu porodične kompanije „Vilijam Grant & Sinovi”, rekao je da Glenfidič\n26.07.2021 u 15:39\nAlkohol može da izazove neki od sedam vrsta karcinoma\nUpotreba alkoholnih pića glavni je faktor rizika za pojavu sedam vrsta karcinoma, pokazuje studija koja je ovih dana objavljena u časopisu „Lanset onkolodži”. Istraživači su otkrili da potrošnja alkohola raste u zemljama Kine, Indije, Vijetnama i mnogim državama podsaharske Afrike i da je globalno 6,3 miliona ljudi preminulo prošle godine od raka jednjaka, grla, grkljana, debelog creva, rektuma, jetre i dojke (žene). Jedan od autora studije, Harijet Rumgai, rekao je da mnogi ljudi nisu svesni uzročno-posledične veze između alkohola i raka. „Manje od svakog trećeg Amerikanca prepoznaje alkohol kao uzrok raka”, smatra ovaj stručnjak, a prenosi B92. Međutim, istraživači su otkrili da je 2020. upotreba alkohola bila faktor za 741.300 novih dijagnoza sedam vrsta raka. To je 4,1 odsto svih\n25.06.2021 u 15:08\nOpijanje maloletnika u kafiću na Adi Ciganliji\nVojno-medicinska akademijaSvih 14 maloletnika koji su preksinoć sa beogradske Ade Ciganlije u besvesnom stanju prevezeni na Vojnomedicinsku akademiju (VMA) dobro su i pušteni su na kućno lečenje. Mladi starosti između 15 i 18 godina, kako je saopšteno iz ove zdravstvene ustanove, primljeni su zbog trovanja alkoholom i nakon ukazane pomoći oni su u dobrom opštem stanju pušteni kućama. Kako nezvanično saznajemo u pomenutu zdravstvenu ustanovu prevezeno je i dvoje mlađih punoletnika. Prema nezvaničnim informacijama, protiv vlasnika lokala „Red šuz” na makiškoj strani Ade Ciganlije i konobara koji su služili alkohol maloletnicima podneta je prekršajna prijava i oni će u redovnom postupku odgovarati za prekršaj. Slučaj trovanja maloletnika alkoholom možda ne bi ni dospeo u medije da se\n23.06.2021 u 09:02\nTOKIO – Konzumiranje alkoholnih pića biće zabranjeno na Olimpijskim igrama u Tokiju ove godine, saopštila je danas predsednica Organizacionog komiteta Olimpijskih igara Seiko Hašimoto. Hašimoto je na konferenciji za novinare rekla da je odluka doneta kako bi javnost ne bi bila zabrinuta za bezbednost Olimpijskih igara, prenosi Tanjug. Organizatori Olimpijskih igara nedavno su saopštili i da su ograničili broj gledalaca na 10.000 za svaki događaj na Igrama u Tokiju. Olimpijske igre ove godine biće održane od 23. jula do 8. avgusta u Tokiju.\n21.06.2021 u 17:31\nPijani vozači – najveća opasnost u saobraćaju\nNasilnička vožnja najteži je prekršaj u saobraćaju. Kada vozač dva ili više puta za deset minuta prođe kroz crveno svetlo, kada pretiče kolonu vozila preko pune linije, kada vozi brzinom većom od 100 kilometara na čas od dozvoljene van naselja, ili 90 više od dozvoljene u naselju, i kada je „mortus” pijan, on je u prekršaju za koji su propisane najteže kazne u Zakonu o bezbednosti saobraćaja. Teška alkoholisanost je, dakle, samo jedan od „oblika” nasilničke vožnje, ali se čini da je najčešći. Saobraćajnim stručnjacima i lekarima nije jasno kako je moguće da neko uopšte bude živ sa više od tri, a naročito sa više od četiri promila alkohola u krvi. Kada izađu iz vozila, oni ne mogu da hodaju, već posrću, padaju, bauljaju, ali su mogli da voze i da pritom drže i volan i flašu. Samo\n14.06.2021 u 11:53\nJermenija se odriče svog konjaka\nEvropska unija je spremna da Jermeniji da tri miliona evra u zamenu za odricanje od naziva „konjak” prilikom označavanja svojih alkoholnih proizvoda. Prema sporazumu sa EU, Jermeniji je dato 14 godina da se odrekne naziva „konjak” na lokalnom tržištu i 25 godina za prestanak korišćenja naziva u inostranstvu, piše Sputnjik. Program će se finansirati iz budžeta EU, a kontrolu nad sprovođenjem programa vršiće Ministarstvo ekonomije Jermenije i delegacija EU u Jermeniji. Ovaj ustupak Jermenije bi trebalo da poveća njene šanse za integraciju sa EU, dok eksperti ocenjuju da žrtvovanje jednog od glavnih brendova zemlje može smanjiti finansijsku vrednost ovog pića. Sporazumom o sveobuhvatnom partnerstvu između EU i Jermenije iz 2017. godine predviđeno je da se Jermenija odrekne


USAGLAŠENA METODOLOGIJA IZRADE AKCIJSKOG PLANA ZAPOŠLJAVANJA ŽZH U SEKTORU KAMENA – LINK Mostar\nUSAGLAŠENA METODOLOGIJA IZRADE AKCIJSKOG PLANA ZAPOŠLJAVANJA ŽZH U SEKTORU KAMENA\nU četvrtak 20.09.2018. u prostorijama Srednje Strukovne škole Posušje održana je fokus grupa i radionica na kojoj je radna grupa Lokalnog partnerstva za zapošljavanje ŽZH usvojila metodologiju i prvi nacrt Akcijskog plana zapošljavanja Županije Zapadnohercegovačke za razdoblje 2018-2020.\nAkcijski plan zapošljavanja Županije Zapadnohercegovačke za period 2018-2020 predstavlja osnovni instrument realiziranja aktivne politike zapošljavanja, pri čemu predstavlja temelj za razvoj, zapošljavanje i socijalnu inkluziju na lokalnoj razini u sektoru kamena području Županije. Akcijskim planom definirani su prioriteti i ciljevi politike zapošljavanja, te utvrđeni programi i mjere koje će se realizirati na području Županije Zapadnohercegovačke, kako bi se ostvarili ciljevi i povećala mogućnost zapošljavanja mladih osoba u sektoru kamena.\nJedna od mjera Akcijskog plana ŽZH je tehnološko jačanje kapaciteta Centra za kamen pri čemu je ovom prilikom uručena suvremena IT oprema koja će se koristiti u svakodnevnom radu Centra, kako bi se polaznici obuka mogli upoznati sa suvremenim načinom rada u sektoru kamena.\nProjekat „Zvuk kamena – Partnerstvo za zapošljavanje u proizvodnji i preradi kamena“ realizira se u okviru programa ”Podrška lokalnim partnerstvima za zapošljavanje u Bosni i Hercegovini”, kojeg Evropska unija finansira sa 4 miliona eura a provodi Međunarodna organizacija rada (ILO).


Dodik: Inzko nije dobio podršku VSUN-a, već određenih zemalja – Informer\nDodik: Inzko nije dobio podršku VSUN-a, već određenih zemalja\nPredsjednik RS-a Milorad Dodik tvrdi da visoki predstavnik Valentin Inzko „nije danas dobio podršku Vijeća sigurnosti UN-a (VSUN) za svoj izvještaj o RS-u, već samo određenih zemalja“.\nOn smatra da je veoma važno da nema usaglašenog dokumenta sa sjednice VSUN-a te da Valentin Inzko jeste dobio podršku „određenih zemalja, ali za to nije morao ići u VSUN-a“, jer je bilo poznato da ga podržavaju SAD, Velika Britanija i još neke zemlje.\nDodik je u u izjavi za RTRS optužio visokog predstavnika da je tu redovnu sjednicu zloupotrijebio kako bi pribavio sebi podršku kada je u pitanju stav o referendumu u RS-u, te „za nezakonito ponašanje u prošlosti“, kao i da je „iznio neistine da RS krši Dejtonski sporazum“.\nKazao je i kako ga ne raduje činjenica da je Inzko dobio podršku određenih zemalja, „koji slijepo prate politiku SAD na ovom prostoru“, a „neupuštaju se u sve činjenice, zbog čega je on i uputio pismo VSUN-a, na koje je ukazao ruski ambasador pri UN-u“.\nPonovio je stavove da postoji mogućnost da se prolongira referendum u RS-u o Sudu i Tužilaštvu BiH, pod određenim uvjetima i jasnim garancijama koji se tiču „poboljšanja rada“ pravosudnih institucija.\nDodik je iznio i poznate stavove o mogućnostima koje stoje RS-u na raspolaganju ako Inzko poništi odluku o referendumu, a odnose se na neobjavljivanje naloga visokog predstavnika u „Službenom glasniku“, te zauzimanje stava u entitetskom parlamentu, dok treću opciju koju je najavio nije obrazložio.\nOdbacio je kao netačne neke navode da je Nikola Špirić želio da ode iz SNSD-a i da nisu u “dobrim odnosima”.\nTagsmilorad dodik nikola spiric valentin inzko VSUN\nBihać: Zdravstveni radnici održali štrajk upozorenja\nSarkozy za osnivanje međunarodnog fonda protiv droge i kriminala


Hapšenja posle sporazuma Srbije i Crne Gore\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije, Ivica Dačić (arhivski snimak)\nU Srbiji i Crnoj Gori uhapšeno je trinaest osoba nakon što su dve države sinoć potpisale sporazum o medjusobnom izručenju svojih državljana.\nSrpska policija je, na osnovu tog sporazuma, uhapsila sedam državljana Srbije, koji se nalaze na medjunarodnoj poternici biroa Interpola u Podgorici, potvrdio je ministar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić.\nMedju njima je petoro ljudi koje Crna Gora traži zbog ratnih zločina počinjenih u Dubrovniku za vreme rata 1991-95. godine. U Crnoj Gori je uhapšeno šest osoba, koje traži Srbija zbog učešća u organizovanom kriminalu.\nSporazum o izručenju, kojim se predviđa međusobna ekstradicija državljana osumnjičenih za teška krivična dela, potpisali su u petak uveče u Beogradu ministarka pravde Srbije Snežana Malović i ambasador Crne Gore u Srbiji Igor Jovičić.\nViše od tri meseca Srbija i Crna Gora pregovarale su o potpisivanju sporazuma o izručenju, a na kraju je potpisan nekoliko dana ranije nego što je najavljivano.\nMinistarka pravde Srbije Snežana Malović objašnjava da je to učinjeno kako bi se sprečilo eventualno bekstvo osumnjičenih osoba.\n"Ovo je još jedan dokaz da ukoliko postoje saglasnosti između država, mi možemo da budemo korak ispred mafije ili korak ispred lica koja su osumnjičena za najteža krivična dela”, poručuje Malovićeva.


Gradski zavod za javno zdravlje - Beograd - „Tvoje znanje menja sve“ u Dečjem kulturnom centru Beograda\nKako se i školskoj godini nazire kraj, bliži se i finale ovogodišnjeg ciklusa edukativnog programa „Kreativni rad sa učenicima na prevenciji zloupotrebe psihoaktivnih supstanci“.\nTim povodom, u ponedeljak, 10. juna 2019. godine, u Dečjem kulturnom centru Beograda, sa početkom u 11 časova, biće održan kolektivni performans „Tvoje znanje menja sve“, u izvođenju osnovaca koji su tokom školske 2018/2019. godine bili deo edukativnog procesa o prevenciji zloupotrebe psihoaktivnih supstanci.\nUčenici uzrasta od trećeg do sedmog razreda osnovnih škola, predstaviće ovom prilikom, kroz literarni, likovni, muzičko-scenski i dramski izraz, kao i kroz originalne video materijale, rezultate svog višemesečnog timskog rada posvećenog proučavanju problema zavisnosti, i to iz više različitih uglova. U programu manifestacije će učestvovati učenici iz osam osnovnih škola sa teritorije Grada Beograda: „Momčilo Živojinović“, „Đura Daničić“, „Sonja Marinković“, „Aleksa Šantić“, „Miloje Vasić“, „Filip Filipović“, „Olga Petrov“ i „Branko Ćopić“, a kao specijalni gosti svoj rad prikazaće učenici osnovne škole „Đorđe Simeonović“ iz Podgorca, opština Boljevac.\nNa predlog Sekretarijata za zdravstvo i Kancelarije za mlade Grada Beograda, Gradski zavod za javno zdravlje je, za realizaciju edukativnog programa „Kreativni rad sa učenicima na prevenciji zloupotrebe psihoaktivnih supstanci“, nedavno nagrađen priznanjem „Zvezda Beograda“ za 2018. godinu.


Lufthanza sada gubi milion eura na svaka dva sata › Made-in-Germany.rs\nNajveći nemački avioprevoznik Lufthanza i dalje beleži ogromne gubitke u poslovanju, samo je sada situacija nešto “bolja”, jer milion eura gubi na svaka dva sata, prenosi agencija Rojters.\nIzvršni direktor kompanije, Karsten Špor, je tim povodom izjavio da to predstavlja značajan napredak u odnosu na najnižu tačku koju je Lufthanza dotakla tokom ekonomske krize izazvane pandemijom korona virusa.\nNaime, nemački nacionalni avioprevoznik je u prošloj godini imao dvostruko veće gubitke, ali je smanjio troškove i orijentisao se na letove koji donose zaradu, podsetio je Špor u onlajn intervjuu za Evropsku organizaciju za bezbednost vazdušne plovidbe (Eurokontrol).\nLufthanza će za nekoliko godina morati da vrati državni kredit\nLufthanza smanjuje flotu za 125 aviona\nLufthanza u drugom tromesečju izgubila 1,5 mlrd. €\nLufthanza zaustavila pregovore sa sindikatom\nOd MiG na 22/01/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nU Srbiji nema dovoljno IT stručnjaka, frizera, kuvara...


Dodik: Zadatak SNSD-a odbrana i stabilnost Srpske - Izbori 2018\nDodik: Zadatak SNSD-a odbrana i stabilnost Srpske\nFoto: Srna | Dodik: Zadatak SNSD-a odbrana i stabilnost Srpske\nSrna 09.09.2018 19:18\nKOTOR VAROŠ - Predsjedik SNSD-a Milorad Dodik izjavio je danas u Kotor Varošu da je zadatak kandidata SNSD-a odbrana Srpske i njena stabilnost.\nDodik je rekao da je "pobjednički tim SNSD-a odraz snage naroda Republike Srpske".\n"Zajedno sa Kotorvarošanima i svim građanima Srpske krećemo u novu pobjedu, jer sinergija i jedinstvo naroda i institucija Republike Srpske mogu dati dodatni podsticaj za stabilnu i jaku Srpsku", poručio je Dodik na tribini SNSD-a u Kotor Varošu.\nDodik je poručio da će u Sarajevu raditi u interesu naroda Republike Srpske i da "neće prespavati četiri godine u Predsjedništvu BiH kao sadašnji član iz reda srpskog naroda".\n"Tamo ću braniti Republiku Srpsku, a budući predsjednik Srpske Željka Cvijanović će nastaviti politiku odbrane i jačanja svih institucija Srpske", istakao je Dodik i dodao da su građani Srpske njegova odgovornost.\nPotpredsjednik SNSD-a Željka Cvijanović poručila je da se SNSD okuplja oko Republike Srpske i da će poslije 7. oktobra zajedno sa predsjednikom Dodikom nastaviti da gradi i jača Republiku Srpsku.\n"Ostvarićemo brutalnu pobjedu u Srpskoj, ali i pobjedu u `gostima` /Sarajevu/", rekla je Cvijanovićeva, koja je kandidat za predsjednika Republike Srpske.\nOna je rekla da narod Srpske ne podnosi izdajnike i spekulante, a pogotovo ne one koji su zagledani u Bakira Izetbegovića.\n"Ulagali smo u Kotor Varoš i u sve druge gradove i opštine Srpske. Nastavićemo tim tempom i poslije izbora. Ponosni smo na ostvarene rezultate, želimo stabilnu Vladu i stabilnu većinu na nivou BiH sa predsjednikom Dodikom", istakla je Cvijanovićeva.\nOna je podsjetila da su u prethodnih šest godina urađeni mnogi infrastrukturni projekti, penzije su bile redovne i povećane, kao i plate i izdvajanja za poljoprivredu, a uvedena su i nova socijalna davanja.\nNosilac liste SNSD-a za Narodnu skupštinu Republike Srpske u Izbornoj jedinici tri Nikola Špirić rekao je da je ubijeđen u veliku izbornu pobjedu kandidata SNSD-a na svim nivoima.\n"Trebamo odgovorne i časne ljude koji će raditi na jačanju i razvoju Srpske, a ne na njenom spoticanju i destabilizaciji, kao što su to radili ovi iz Saveza koji stalno mijenja ime", istakao je Špirić.\nNosilac liste SNSD-a za Parlamentarnu skupštinu BiH Nebojša Radmanović poručio je da je potrebno da se svi kandidati SNSD-a u Sarajevu bore za poziciju Republike Srpske i vraćanje nadležnosti koje su joj oduzete u protekle četiri godine.\nKandidat SNSD-a za poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske Radenko Bubić rekao je da je kao Kotorvarošanin ponosan što je dio pobjedničkog tima SNSD-a, kao i na činjenicu da je u protekle četiri godine zaposlio novih 500 radnika i što je izgradio dva nova proizvodna pogona.\nIzbori Izbori 2018 BiH Milorad Dodik SNSD


Đere zove Kraljevčane na Dejvis kup - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Đere zove Kraljevčane na Dejvis kup\nSrpski teniser priželjkuje pune tribine u Dejvis kup meču sa Indijom\n0Piše: O. N. 12. septembra 2018. 18.35\n– Meč protiv Indije shvatili smo kao i svaki prethodni, krajnje ozbiljno, bez obzira što je protivnik na papiru slabiji od nas. Voleo bih, kao i svi članovi reprezentacije, da publika prepozna značaj ovog meča, da dođe i podrži nas. Izmenjen je Dejvis kup sistem takmičenja i pitanje je šta će nam doneti već naredna sezona. Možda prođu godine, samim tim i karijere mnogih nas dok ne budemo opet imali šansu da ponovo zaigramo kod kuće, zato ovaj trenutak treba iskoristiti. Vredni smo, posvećeni zadatku, voleli bismo da budemo nagrađeni punom halom. Možda za neke ovo nije atraktivan meč, za nas je kao finale, kao da igramo za osvajanje „salatare“. I ovaj put ćemo dati sve od sebe – poručuje Đere iz Kraljeva, grada domaćina trodnevnog okršaja sa azijskom selekcijom (14-16. septembar).\nLaslo optimistički dočekuje nastup za „orlove“, ali se nerado seća svog debija za najjači nacionalni tim, pa ni meča posle tog od pre tačno godinu dana.\n– Imao sam tu i sreću i nesreću da odmah igram polufinale Svetske grupe, pred punim tribinama u Lilu, i to protiv top igrača Žo-Vilfreda Conge. Uspeo sam veći deo meča da se nosim sa svim tim, ali na kraju su me slomili. I drugi meč slična fabula, samo sam bio u ulozi domaćina, u ovogodišnjem duelu sa Amerikancem Semom Kverijem u Nišu. Dobijen prvi set i velika borba u nastavku, ali pobeda je izmakla. Zato za meč u Kraljevu verujem da će biti moja treća sreća i moja prva pobeda u Dejvis kup timu – nada se jedan od izabranika selektora Nenada Zimonjića, koji je sa juniorskom postavom osvojio evropsko srebro.\nRamos sudi Amerikancima\nAmerička teniska javnost moraće opet da gleda omraženog joj Karlosa Ramosa na nastupima njenih tenisera, pošto je određen za jednog od sudija Dejvis kup duela Hrvatske i SAD u Zadru. Naredni dani pokazaće da li će to biti prilika da „protivnik“ Serene Vilijams spere ljagu za sebe ili se još više zameri onima koji veruju da je namerno pogurao njen poraz od fantastične Osake.\nDejvis kups, kraljevo, srbija


On nije savršen i svemoćan, iz jednostavnog razloga što je prilagođen procesu evolucije u kome najotporniji i najjači imaju prednost. U prošlosti su ljudi pronašli načine da poboljšaju imuni sistem korišćenjem vakcina i drugih medicinskih sredstava. Napredak nauke i tehnologije otvara prostor za nova rešenja koja bi mogla dodatno da nas zaštite, da unaprede naše zdravlje i podignu kvalitet života ljudi. Jedno od njih je takozvani „veštački imuni sistem“ (eng. Artificial Immune System, AIS). Radi se o ideji da se u krvotok ubrizgaju minijaturni nano-roboti sposobni da nadgledaju zdravstveno stanje čoveka i pomažu imunom sistemu da se izbori sa problemima i pretnjama. Nano-roboti mogu biti izrađeni od veštačkih materijala ili organskih komponenti (DNK molekula, na primer), a imaju različite uloge i zadatke. Neki od njih bi bili zaduženi za transport materija, drugi za uništavanje štetnih bakterija u saradnji sa belim krvnim zrncima, treći za otvaranje ili zatvaranje puteva, četvrti za nadgledanje i komunikaciju sa pametnim uređajima, itd. Naučnici već uveliko rade na razvoju ove tehnologije. Postoje različiti pravci, pristupi, ideje i rešenja, a za sada nije moguće predvideti da li će i kada ona ući u praktičnu upotrebu.


Turistička ponuda Crne Gore predstavlja se u Novom Sadu\nNacionalna turistička organizacija Crne Gore u saradnji sa lokalnim turističkim organizacijama Budve, Tivta, Herceg Novog, Ulcinja, Bijelog Polja, Berana, Nikšića i Danilovgrada i diplomatskim predstavništvima Crne Gore u Srbiji predstavila je turističku ponudu Crne Gore na 51.Međunarodnom sajmu turizma „Lorist“ od 4-7.oktobra.\nCrnogorska delegacija, koju je predvodio državni sekretar u Ministarstvu održivog razvoja i turizma Damir Davidović, imala je brojne susrete sa predstavnicima Pokrajinske vlade, gradske uprave Novog Sada kao i turističkom privredom. Državni sekretar je tom prilikom kazao da Crna Gora zahvaljujući konstantnim ulaganjima u turističku infrastrukturu i unapređenju različitih segmenata crnogorske ponude ima sve veći broj gostiju iz regiona, Evrope i svijeta.\nTokom trajanja sajma NTO CG je upriličila prijem za medije i i poslovne partnere iz Vojvodine. Na prijemu su nastupili budvanski feštađuni koji su privukli pažnju prisutnih zvanica. Pored brojnih izjava novosadskim medijima, direktorica NTO CG , Željka Radak Kukavičić je o turističkoj ponudi govorila i tokom gostovanja u emisijiama „Šarenica“ na RTS-u i “150 minuta” na Prvoj TV koje imaju nacionalnu frekvenciju.\nU narednom periodu na ovom tržištu se nastavlja intenzivna promocija zimske turističke sezone i ponude za novogodišnje praznike.


Radikali nisu dozvolili Davenportu da predstavi izveštaj - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Radikali nisu dozvolili Davenportu da predstavi izveštaj\nSednica Odbora za evropske integracije, zbog protesta desne opozicije, odložena\nRadikali nisu dozvolili Davenportu da predstavi izveštaj\nMajkl Davenport, šef Delegacije EU u Srbiji, nije uspeo danas da predstavi Izveštaj EU o napretku Srbije članovima Odbora za evropske integracije.\n12Piše: Mirjana R. Milenković 10. novembra 2016. 18.39\nPredstavnici radikala i Dveri, pozivajući se na skupštinski Poslovnik, nisu dozvolili razmatranje izveštaja koji je u parlament stigao na engleskom jeziku i u elektronskoj formi .\nRadikali su, pozivajući se na Poslovnik, osporavali i legtimitet Davenpoorta, uz napomenu da je njemu mesto na galeriji parlamenta među zvanicama, a ne u skupštinskoj sali. Nadgornjavanje je, uz pauze, trajalo nekoliko sati, tako da je naposletku, kako je objasnila Marinika Tepić, predsednica Odbora za evropske integracije, sednica odložena dok se ne steknu uslovi za njeno održavanje.\nU prepucavanju vlasti i desne opozicije predlog Čedomira Jovanovića, šefa poslaničke grupe Liberalno demokratske partije, da se prekine “ponižavanje parlamenta”, delovao je kao glas razuma i spasonosni izlaz iz neprijatne situacije.\n“Molim vas da prekinemo ovu sramotu, jer je sramota za ovu skupštinu da linčujemo čoveka koji je ovde došao da radi svoj poosao. Niko ne zaslužuje takvo ponašanje. Nikada nije bio prisutan takav rigidan stav prema onima koiji rade svoj posao. Treba uvažiti i primedbu poslanika Srpske radikalne stranke da se materijal ubuduće dostavlja na srpskom jeziku, jer ne govore svi poslanici engleski jezik”, rekao je Jovanović, nakon čega je predsednica Odbora za evropske integracije odredila desetominutnu pauzu kako bi se konsultovala o daljem toku sednice. Potom je usledilo i odlaganje sednice dok se ne steknu uslovi za njeno održavanje.\nSednica skupštinskog odbora, inače, počela je u pola devet i dva puta je odlagana, jednom zbog zakazanog glasanja, a drugi put zbog konsultacija “šta dalje“. U prvom delu sednice radikali su tvrdili da po Poslovniku Davenport nema pravo da učestvuje u radu skupštinskog odbora, niti da sedi na mestu predsedavajućeg.\nŠef delegacije EU u Srbiji, posle pauze, u kojoj su članovi Odbora napustili sednicu da bi prisustvovali u Danu za glasanje, promenio je mesto, tako da više nije sedeo na mestu predsedavajućeg.\n„Ako hoćete da razmatramo Izveštaj, hajde da to učinimo, ali po Ustavu i zakonima Srbije, a ne kako hoće nekakav Majkl Davenport. Nikakav materijal za rad nismo dobili, engleski jezik još uvek nije zvaničan jezik u skupštini. Dok ne obezbedite adekvatni materijal i ne stvorite uslove, odložite sednicu“, rekao je poslanik SRS Nemanja Šarović.\nOn je imao primedbe i što šef Delegacije EU sedi na mestu predsedavajućeg, jer , kako je objasnio evropski zvaničnik može da govori na sednici Skupštine Srbije, ali ne i na Odboru za evropske integracije.\n„Ovaj čovek koji sedi pored vas, je običan činovnik EU, koja je u raspadu“, rekla je poslanica SRS Nataša Jovanović, a Jovo Ostojić, poslanik radikala čije izručenje sa još dva člana SRS traži Haški tribunal, izašao je za govornicu i rekao da je Davenport tu zbog njega.\n„Došao je mene da uhvati, lepo se ponašajte, zar bi ste se tako ponašali da se radi o vašoj grbači“, upitao je Ostojić članove Odbora.\nI poslanici Dveri tražili su odlaganje sednice Odbora za evropske integracije, ali sve do “ulaska Srbije u EU“. Lider Dveri Boško Obradović precizirao je da je Davenport, Britanac čija zemlja je izašla iz EU i da on treba da podnese izveštaj o Bregzitu.\n„Davenport koji dolazi iz Velike Britanije nije kompetentan da se bavi ovom temom. Velika Britanija izašla iz EU ne znam zašto dolazi da nas ubeđuje da uđemo u EU“, rekao je Obradović.\nMilomir Vujadinović, poslanik Srpske napredne stranke, pozivao je kolege iz opozicije da se uzdrže od reklamiranja Poslovnika, da budu domaćini, da se dostojanstveno ponašaju prema gostu, a Davenporrtu se obratio i sa -„Dragi gostu, osećajte se dobro“.\nPredsednica Odbora Marinika Tepić apelovala je na poslanike da ne opstruišu predstavljanje Izveštaja i da ne zloupotrebljavaju reklamiranje Poslovnika, već da dozvole da Izveštaj bude predstavljen, pa da diskutuju. Objašnjavajući zbog čega je izveštaj na engleskom, Tepićeva je navela da nije u pitanju “naš službeni dokument”, već EU, a službeni jezik EU je engleski ,a “srpski nažalost nije”. Ona je apelovala na poslanike da se smire, jer će Davenport suštinu izveštaja izložiti na srpskom.\nPredsednica Odbora za EU objasnila je poslanicima i da će se uzdržavati od izricanja opomena, ali da ni oni to ne bi trebalo da zloupotrrebljavaju. Međutim, nakon pauze, zbog glasanja u skupštinskoj sali, Tepićeva je, budući da je sednica Odbora nastavljena u istom maniru, ipak pripretila da će morati da se lati kažnjavanja. Radikali su odgovorili da ih ništa ne može da ih spreči da govore, pa ni kazne, kao i da su spremni da ih ponovo iznose iz skupštine, ali da će to ovoga puta morati da čine naprednjaci.\nNi u nastavku saednice radikali nisu dozvolili Davenportu da predstavi izveštaj, a Vojislav Šešelj, lider radikala, mu je poručio da poslanicima neće moći da se obrati pod ovim uslovima, koji nisu po Poslovniku.\n“Vlada Srbije voli da je ponižavaju, voli to i naše pravosuđe i mi to ne možemo da sprečimo, jer oni vole poniženja, ali jedno je jasno službeni jezik u Srbiji je srpski i sva dokumenta moraju biti dostavljana na tom jeziku i eventulano jeziku nacionalnih manjina. U Srbiji ne postoji engleska, australijanska, američka i neka druga manjina koja govori engleski jezik i zato niko nema pravo da zvanične dokumente poslanicima srpskog parlamenta dostavlja na tom jeziku i u elektronskoj formi“, rekao je Šešelj.\nSednicu Odbora, koja je trajala nekoliko sati i kojoj su prisustvali brojni poslanici, a ne samo članovi Odbora, obeležila su dobacivanja, aplauzi i brojni komentari. U pauzama lider radikala zabavljao je prisutne, puštajući im “najnoviju četničku pesmu”, posvećenu Donaldu Trampu, novom američkom predsedniku.\nTepić: Od Maje Gojković tražiću zaštitu Odbora i Davenpoorta\n„Mogu da razumem političke razloge, čak i legitimna sredstva poslanika za opstukciju rada parlamenta i radnih tela, ali ovo je bila ne opstrukcija, nego destrukcija. Jedan od pominjanih razloga – da nije pripremljen prevod Izveštaja na srpskom jeziku – mogao je biti prevaziđen tokom same sednice, imajući u vidu da je ambasador Davenport izrazio spremnost da Izveštaj predstavi na srpskom jeziku. Međutim, namera i takođe dominantno pominjani cilj poslanika SRS da ambasadoru Davenportu, kako su naveli, neće dozvoliti da se uopšte i ikada obrati u Narodnoj skupštini, jeste zapravo pravi razlog destrukcije i, po mom dubokom uverenju, sa istom namerom poslanika SRS i kada budemo nastavili sednicu. Stoga ću od predsednice Narodne skupštine, gospođe Maje Gojković tražiti zaštitu i Odbora, kao i ambasadora Davenporta, kojem su upućivane upozorenja da što pre napusti zgdragu Narodne skupštine. To je skandal koji se ne sme nikada više dopustiti, ko god bio naš gost, a ambasador Davenport je na moj poziv došao u svojstvu gosta da nam predstavi Izveštaj“, navodi Marinika Tepiuć , šefica Odbora za evropske integracije u saopštenju .\nOna poodseća da je u nekoliko navrata apelovala na poslanike SRS da ne zloupotrebljavaju njen načelni i principijelni stav da neće izricati opomene i oduzimati reč poslanicama, jer je i sama opoziciona poslanica i da ne smatra da je izricanje opomena način komnunikacije ,a naročito ne na Odboru za evropske intregracije. „Kao predsednica Odbora za evropske integracije neću dozvoliti da ma ko od narodnih poslanika skandalizuje rad Odbora i instituciju Narodne skupštine i vređa njeno dostojanstvo“, zaključuje Tepićeva.\nDavenport spreman da se vrati u Skupštinu\nDelegacija Evropske unije izrazila je žaljenje što danas nisu bili ispunjeni uslovi za predstavljanje izveštaja Evropske komisije o Srbiji za 2016. godinu članovima Odbora za evropske integracije Narodne Skupštine, na koje je ambasadora Majkla Davenporta pozvala predsednica Odbora.\nKako se navodi u saopštenju Odbor duže od jedne decenije ima praksu da pozove Delegaciju EU da razmatra izveštaj Komisije sa poslanicima.\n„Delegacija prepoznaje važnu ulogu Narodne skupštine i veliki doprinos koji daje procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Zbog toga Delegacija zahvaljuje predsednici Narodne skupštine i Odboru za evropske integracije na nastojanjima da poslanicima pruže priliku da se čuju njihovi stavovi o izveštaju Komisije za 2016. Ambasador je spreman da se vrati u Narodnu skupštinu na poziv predsednice Skupštine i predsednice Odbora kada se steknu uslovi za takvu diskusiju“, zaključuje se u saopštenju.\nmajkl davenport, Skupština SrbijeBeograd\n10. novembra 2016. u 13.40\n30 g ista ikonografija SPINOVANJE eto Devenport upravlja Srbijom, a Srbija RUSKA GUBERNIJA.\nZa tih 30 g narod MASOVNO EMIGRIRA na Zapad a ne u Rusiju….\nVeć smo najstariji narod u fazi izumiranja\ni šta i dalje da slušamo te rusofilske laži…\nkad poslednji izađe iz ruske guberije nek ugasi svetlo!\n10. novembra 2016. u 16.40\nLako je ovima iz SNS-a, pozapošljavali kompletne familije, dosegli nezamislive visine (neki čak i ministri) da sada daju dobrodošlicu čoveku kojeg je njihov gospodar onomad nazivao zlikovcem – kažem, alko je njima imaju plate i slušaju … a šta ćemo mi ostali, bez primanja i to u eri najvećeg rasta BDP-a, najmanje nezaposlenosti ??? … itd, itd ..izrečeno od Bata Bale na velikim monolozima …\nDosta vise sa terorom ovih prostacina imigranata iz BiH. Oteklom i prezderanom Seselju oduzeti drzavljanstvo i deptrovati ga preko Drine u zemlju rodjenja. Krajnje je vreme da se Srbija resi ove mentalne i fizicke nakaze.\n10. novembra 2016. u 17.18\n..sramota!..,sramota je sto nam takvi kriminalci kroje sudbinu i sto su za zakon u ovoj zemlji nedodirljivi..sramota je za ovu drzavu sto ovakvi uopste sede u skupstinskim klupama i sto se vec vecina njih nije nasla u Hagu ili bar u drzavama iz kojih su dosli..sramota me je drzave i ljudi koji je predstavljaju..\nSrbija u NATO i EU!\n10. novembra 2016. u 17.41\nZaista, je povređeno dostojanstvo Skupštune. Ali koje? U biserima SNS vlasti ostaće upisano i da su današnji parlament sveli na parlament kolonije Britanskog kraljevstva. Tamo je matrerijal deljen na engleskom. Ništa im nije sveto. A za zamenu teza su neprikosnoveni.\n10. novembra 2016. u 17.50\nU parlamentu Srbije tzv.naprednjaci na proevropskom putu su vecina u odnosu na proruske prostake radikale.Ipak,cula se samo manjina.Da li je to vecina pazljivo slusala i uzivala u porukama koje danas javno ne podrzavaju.Ali,prijatno ih je slusati.\nDakle,sramota je kako smo se ponasali prema prijatelju.Manje zbog g.ambasadora a vise zbog Srbije koja izgleda kao pijani ludak a ne drzava,pa jos na evropskom putu.\n10. novembra 2016. u 19.21\nPravo lice Vucica i njegova nemoc!\nVasa Vasic kaže:\n10. novembra 2016. u 22.27\nKako je potonula Srbija, duboko duboko.\n11. novembra 2016. u 00.22\nЧедомир Новановић је и нехотице погодио суштину кад је рекао да је Мајкл Девенпорт "ovde došao da radi svoj posao". Попут усташе Жила Фригановића који је у Јасеновцу почео да коље светог новомученика Вукашина из Клечаца, одсекао му нос и ухо, а овај му рекао "само ти, дијете, ради свој посао“. После је Фригановић полудео.\n11. novembra 2016. u 08.51\nSrbija se od 1945 duboko promenila demografski. Vrhunac je kraj 80-ti, kumovski tandem Seselj -braca Draskovic i gomila slicnih koji danas vladaju Srbijom. Zatim dolazi 1999.Svi smo pod istom sljivom s koje smo dosta grana pojeli. Sledeci izvestaj "napredak" -Srbije dobice preporucenom postom.\nbata velja kaže:\n11. novembra 2016. u 11.04\nKljucno pitanje zasto u izvestaju EK nema slovo o Hercegovackoj? Sreca pa su bile kamere inace bi ga lincovali..naravno uz precutnu saglasnost SNS-a jer ovde nista ne moze dok neko ne aminuje! Nadam se da je Devenportu bilo isto neprijatno koliko i nama kada smo videli da ih ne zanima Savamala i pravna drzava…price o napredku Srbije…videli smo kako napreduje..bas bas napredno!\n12. novembra 2016. u 11.43\nNema šta tražiti u toj sali Devenport. To je prostor za rad narodnih poslanika a ne za promociju nečije strane politike.


Pala Vlada, vanredni izbori na Kosovu 11. juna\nIzglasano nepoverenje Vladi Kosova\nNa osnovu Ustava Kosova, nakon izglasavanja nepoverenja Vladi predsednik zemlje raspustio je Skupštinu\nPredsednik Kosova Hašim Tači zakazao je prevremene parlamentarne izbore za 11. juni, saopšteno je dan nakon što je Skupština Kosova u sredu izglasala nepoverenje Vladi Kosova, na zahtev opozicije.\nZa nepoverenje Vladi je glasalo 78 poslanika, protiv 34 a uzdržano je bilo troje. Za pad Vlade bila je potrebna većina glasova, odnosno 61.\nNa osnovu Ustava Kosova, nakon izglasavanja nepoverenja, Vlada se smatra u ostavci, a predsednik zemlje raspustio je Skupštinu i zakazao prevremene izbore.\nTokom višečasovne rasprave u Skupštini, dve vladajuće stranke su uglavnom optuživale jedna drugu za nerad, nedostatak odlučivanja i koordinacije, te za koruptivne afere od ranije, a opozicija je vladajuće stranke optužila da im je cilj samo fotelja i ništa drugo.\nIsa Mustafa na sednici na kojoj je izglasano nepoverenje Vladi\nPremijer Kosova Isa Mustafa na kraju diskusije je rekao da se treba poštivati parlamentarna demokratija i da Kosovo kao mlada država treba da postupi po volji građana i Skupštine.\n"Zahvaljujem vam se na saradnji i verujem da ova Skupština zaslužuje da ima ljude koji će raditi u interesu zemlje", kazao je Mustafa uoči glasanja.\n"Naši građani trebaju da odluče slobodno. Izbori moraju da budu slobodni", kazao je Haradinaj i pozvao EU i Sjedinjene Države da pomognu u tome da izbori proteknu fer i demokratski.\nHaradinaj je kazao da ova partija ima svoju "crvenu liniju" i da ne postoji nikakav predizborni ili postizborni sporazum sa dosadašnjim partijama na vlasti. Haradinaj se žustro protivio spornom Sporazumu o demarkaciji, te kazao da će u slučaju da on dođe na vlast trenutna verzija demarkacije biti opovrgnuta.\nDržava u lošoj situaciji\nO sudbini Vlade raspravljalo se na zahtev kosovske opozicije koja smatra da trenutna vladajuća koalicija koju čine DSK premijera Ise Mustafe, DPK Kadri Veseljija, kao i poslanici iz redova manjinskih zajednica, nije uspela da reši suštinske probleme sa kojima se suočava Kosovo, a kao posledica toga zemlja je više od godinu i po dana u političkoj krizi.\n"Ovaj zahtev za pad Vlade je demokratsko sredstvo koje opozicija može da upotrebi kada smatra da je zemlja u lošoj situaciji", izjavila je pred poslanicima Skupštine Valjdete Bajrami iz opozicione Inicijative za Kosovo, koja je inicirala pad vlade.\n"Ubeđeni smo da se ovoj Vladi treba prekinuti mandat iz više razloga, među kojima je i taj da je postignuti sporazum u Briselu o Zajednici u suprotnosti sa Ustavom Kosova, što je potvrdio Ustavni sud; zatim štetan sporazum o demarkaciji, nefunkcionalnost Skupštine i Vlade, institucija, kašnjenje sa liberalizacijom, slaba vladavina prava, slab ekonomski razvoj, velika nezaposlenost... Ova Vlada nije bila sposobna da donese važne odluke u korist građana", dodala je ona.\nIsa Mustafa: Cilj je destabilizacija države i skrivanje odgovornih za koruptivne afere\nPremijer Isa Mustafa je na to rekao da zahtev opozicije nema osnovu i dodao da se slabo upravljanje ranijih vlada želi pripisati aktuelnoj.\n"Ocenjujem da peticija ima za posledicu destabilizaciju zemlje putem kreiranja nepoverenja vladi i institucionalnog vakuuma. Takođe, ima za cilj skrivanje odgovornih za koruptivne afere", dodao je Mustafa, te poručio da je Kosovo postiglo značajan ekonomski napredak tokom njegove vlade.\nTokom izjašnjavanja poslaničkih grupa, šef poslaničkog kluba Demokratske partije, Zenun Pajaziti, kazao da je do zahteva o padu Vlade došlo zato što postoje evidentni zastoji u zemlji na polju ekonomije i otvaranja novih radnih mesta, te da je ta partija poslednjih nedelja vršila neuspešne napore da sa Demokratskim savezom razgovara o vašnim odlukama na koje građani čekaju, aludirajući na sporazum o demarkaciji koji bi Kosovu trebao da otvori put vizne liberalizacije.\n"Kao što vidite, došli smo u situaciju u kojoj nema koordinacije. U toj situaciji volja Demokratske partije je u harmoniji sa voljom građana. Prema tome, pozivam poslanike da prenesu tu volju, što je volja građana Kosova. Pozivam vas da podržite tu volju", kazao je Pajaziti.\nSa jednog od zasedanja Vlade Kosova\nŠef Demokratskog saveza Ismet Bećiri naveo je da ukoliko se Demokratska partija poziva da odluči u interesu građana, to bi značilo da partija krši koalicioni sporazum koji predviđa da se ni jedan zahtev opozicije o padu Vlade ne treba podržati. On je naveo da se zahtev opozicije bazira na neosnovanim podacima koji se nikako ne mogu pripisati aktuelnoj vlasti.\n"Radili smo u neverovatno teškim uslovima. Naši uspesi su bili zajednički i eventualni neuspesi trebaju da budu zajednički", kazao je on.\nGljauk Konjufca ispred pokreta Samoopredeljenje, naveo je da je "na čelu Kosova kriminalna banda čiji su šefovi Hašim Tači i Kadri Veselji i koji su odgovorni za kriminalizaciju vlasti".\n"Koje je rešenje građana? Da se glasa da Mustafa ode kući, zajedno sa Tačijem i Veseljijem. Premijer je zbog stolice jednog od njih napravio predsednikom Skupštine, a drugog predsednikom zemlje, kako bi sam postao premijer. To je vladin program Ise Mustafe. Počinje i završava se foteljom", kazao je Konjufca.\nDemarkacija ostaje na čekanju\nOd kada je peticija opozicije predata Skupštini odnosi između dveju najvećih partija u zemlji poprilično su napeti.\nInače, Veselji je, uoči sednice u utorak uveče, razgovarao sa zamenikom pomoćnika američkog državnog sekretara Brajanom Hojtom Jijom o tome da se demarkacija granice sa Crnom Gorom nađe pred Skupštinom u sredu, pre nego što Skupština zaseda o poverenju Vladi.\n"Ukoliko Vlada ne prosledi Sporazum o demarkaciji pre sednice o poverenju Vladi, onda se trebaju naći druga rešenja", kazao je Veselji.\nZbog neuspeha ratifikacije demarkacije, Kosovo je i dalje pod viznim režimom Evropske unije. Vladajuća koalicija do sada nije imala potrebnu dvotrećinsku većinu, odnosno 80 od 120 glasova. Pored opozicije, ovom sporazumu se protive i poslanici aktuelne koalicije jer smatraju da proces nije urađen kako treba.\n"Vreme je da se stavi tačka na političku opstrukciju Republike Kosovo kako bi Skupština i Vlada mogle da počnu sa stvaranjem napretka na drugim vitalnim pitanjima u ime građana Kosova", navodi se u saopštenju ambasade SAD u Prištini.\nSkupština Kosova sledeće nedelje o poverenju Vladi\nKosovo: Neizvesno usvajanje demarkacije granice sa Crnom Gorom\nKo ruši Vladu Kosova?\nKosovo: Mladima važnije vize od granice


Prototip SpaceX Starship rakete implodirao tokom testiranja | PC Press\nPrototip SpaceX Starship rakete (ponovo) implodirao tokom testiranja\n3. mart 2020. Branislav Bubanja\nPoslednji test SpaceX Starship rakete, koji je održan tokom proteklog vikenda doživeo je neuspeh. Naime, raketa je implodirala na kompanijskoj test lokaciji u Boka Chica (Teksas). Nakon što je u petak uveče napunjena super-hladnim pogonskim gorivom, raketa se srušila, da bi se nakon toga lansirala u vazduh i raspala na delove.\nDrugi prototip zaredom završava…eksplozivno\nCEO SpaceX-a, Ilon Mask, potvrdio je da je došlo do eksplozije. Video koji možete videti ukazuje da je tom prilikom uništena i lansirna lampa. Uprkos tome Mask je na Twitter-u objavio da se nada da će testiranje nove verzije Starship-a krenuti već za nekoliko dana, ali da će ona biti svedena na minimum funkcionalnosti apsolutno neophodnih za obavljanje testa.\nStarship je raketa kompanije SpaceX dizajnirana da ponese ljudsku posadu u svemir, na daleke destinacije kao što su Mesec ili Mars. Do sada je kompanija napravila više različitih prototipa koje su poslednjih nekoliko godina testirane u Boka Chica-i. Međutim, kada je testiranje hardvera u pitanju, očigledno je da on još uvek nije spreman za predviđeni zadatak, jer je i prethodni test (iz novembra prošle godine), završio na sličan način kao i ovaj poslednji.\nTagovi: eksplozija, Ilon Mask, Raketa, SpaceX, Starship, Testiranje\n← Mainframe Defenders: Čista i jednostavna igra\nSharp planira da krene sa proizvodnjom hiruških maski →


Istorija i „sedenje na dve stolice": Ko je od vladara Srbije i Jugoslavije bio za istok, a ko za zapad - i kako su prošli | Novosadski informativni portal 021\nU poslednja dva veka Srbija je prošla dug put, od nezavisnosti i tri Jugoslavije, do krvavih 1990-ih, trudeći se često da „sedi na dve stolice".\n„To je bilo kao u filmovima, kada neko između zgrada razvuče konopac, pa hoda i balansira iznad provalije", kaže za BBC na srpskom istoričar Aleksandar Marušić.\n„Kao što je Nikola Pašić, dugogodišnji premijer Srbije, rekao na pitanje da li treba biti blizak dvoru - ako si mnogo blizu onda izgoriš, a ako se odaljiš onda se smrzneš."\n„Umro je drug Tito" - 42 godine kasnije\n„Kralj Petar je više bio usmeren ka Rusiji i Francuskoj, ali ni to nije bilo potpuno", navodi za BBC na srpskom Nebojša Damnjanović, kustos savetnik Istorijskog muzeja Srbije u penziji.\nKraljevina je 1929. dobila novo ime - Jugoslavija, a posle Drugog svetskog rata i novo društveno uređenje, pa je postala Socijalistička Federativna Republika (SFRJ).\n„Jugoslavija je tada vodila raznovrsnu, pragmatičnu i u kontekstu Hladnog rata veoma uspešnu spoljnu politiku", kaže za BBC na srpskom Kenet Morison, profesor savremene istorije Jugoistočne Evrope na Univerzitetu De Monfort u Velikoj Britaniji.\n„Današnja pozicija Srbije, sve njene dileme i izazovi, mnogo više imaju veze sa događajima iz devedesetih, nego iz ranije istorije", navodi za BBC na srpskom Dejan Đokić, profesor moderne i savremene istorije na Goldsmits koledžu Univerziteta u Londonu i gostujući profesor istorije jugoistočne Evrope na Humbolt univerzitetu u Berlinu.\n„U ovdašnjim debatama često se citira Sveti Sava, koji je navodno rekao da je Srbija istok na zapadu i zapad na istoku", kaže Đokić.\n„Ali to je mit, taj citat je izmišljen u drugoj polovini 20. veka", dodaje.\nIpak, kako navodi, Srbi „na neki način jesu granični narod, koji je često bio prinuđen da sa nekom velikom silom ima nešto bolje odnose i da od nje traži zaštitu, kao i da sarađuje sa susednim narodima sa kojima je neretko živeo pomešan".\nĐokić ističe da u srednjem veku „koncept istoka i zapada nije postojao u današnjem smislu".\n„A ako su tadašnji Srbi imali neku predstavu o tome, onda je to bilo da žive zapadno od Konstantinopolja, koji je za njih bio centar civilizacije i sveta."\nKonstantinopolj, današnji Istanbul, bio je prestonica tri carstva - rimskog, vizantijskog i osmanskog, u čije ruke je dospeo 1453. godine.\nPotom su oko Balkana vekovima trajale borbe između Osmanskog i Austrougarskog carstva - a njihova granica je dugo bila u Beogradu, na rekama Savi i Dunavu.\n„Šta je onda tu Austrougarska? Centralna, istočna, zapadna Evropa, globalna sila ili od svega po malo", pita Đokić.\n„Zavisi iz kog ugla gledate, jer to nisu puke geografske odrednice, a i istorijski konteksti se menjaju - radi se o simboličkoj geografiji, koja se može detektovati već u 18. veku, kroz razne putopise sa Zapada, pre svega nemačke i britanske."\n„Slovenci su mu tada rekli 'pazite se tamo na jugu, među južnjacima'".\n„Naravno, u ovom kontekstu se isto gleda simbolički", ističe Đokić.\n„Značaj velikih sila uviđaju i Karađorđevi ustanici, koji se (za pomoć) prvo obraćaju Austriji, pa tek onda Rusiji, zatim i Napoleonu, ali ih svi odbijaju", kaže Đokić.\n„Politika velikih sila je uvek bila slična - daju ti nešto na kašičicu, ali strogo vodeći računa o njihovim interesima", kaže Marušić, direktor Muzeja Rudničko-takovskog kraja.\n„Tako je u politici, sve je promenljivo osim interesa - oni su večni i spram njih se prave savezi, dogovori, koalicije, pa i sukobi", dodaje on.\nU istoriji je uglavnom upamćen kao „veliki austrofil".\n„To jeste tačno, ali nije uvek to bio", kaže Dejan Đokić.\n„A i kada jeste, zbog čega je to bio? Pa, zbog interesa", dodaje.\nAleksandar Marušić kaže da kralj Milan „iako okrenut Austrougarskoj, nikada nije zatvorio vrata istoku".\n„Postoje pisma iz kasnijih godina 19. veka, čuvaju se u Beogradu, u kojima on sina Aleksandra savetuje da treba piti vode sa barem dva izvora", navodi on.\nČak je, dodaje, na početku vladavine „više bio okrenut Rusiji", a razlog odabira jedne ili druge strane nimalo nije jednostavan.\nU to vreme, ističe, dolazi ne samo do formiranja srpske države, već i drugih balkanskih zemalja - Rumunije, Grčke i Bugarske.\n„I svako pokušava da reši nacionalno pitanje", navodi Marušić.\n„A tu je još nekoliko spoljnopolitička faktora - Osmansko carstvo, bez obzira što se već tada o njemu priča kao o bolesniku na Bosforu, kao i interesi Rusije i Austrougarske."\nTokom vladavine kralja Milana, Srbija je vodila dva rata protiv Osmanskog carstva - 1876. i 1878.\n„Ubrzo je između Rusije i Turske potpisan Sanstefanski mir, kada je formirana velika Bugarska država, na opšte nezadovoljstvo ne samo Srbije, već i drugih balkanskih naroda", kaže Marušić.\n„Hteli su da preko Bugara priđu Solunu i Carigradu, zbog čega je Milan sasvim prišao Beču, postavši igračka u njihovim rukama", navodi Damnjanović.\nĐokić dodaje i da je Rusija bila „apsolutno zadovoljna tom podelom uticaja".\n„Rusija i Austrija, odnosno Austrougarska, tokom 19. veka su na neki način postigli dogovor da Austrougarska ima uticaj u Bosni i Hercegovini i Srbiji, a Rusija u Bugarskoj", kaže.\n„Austrougarska je onda prvo okupirala, a onda i anektirala Bosnu - Srbiju nije, ali je ona u jednom trenutku zaista postala neka vrsta satelita Austrougarske.\n„Sve uz pristanak i dogovor velikih sila... Srbija u tome nije imala velikog uticaja."\n„Austrougarski car nije dozvolio da se njegovi posmrtni ostaci prenesu u Beograd", kaže Marušić.\nMeđutim, Aleksandar sebe proglašava punoletnim - iako je imao 17 godina - i ukida namesništvo koje je vladalo u njegovo ime.\n„On se kolebao, malo prema Austriji, malo prema Rusiji", navodi Damnjanović.\n„Kao i njegov otac, jednim okom je gledao kao Petrovgradu, a drugim ka Beču".\nDamnjanović kaže da se Aleksandar Obrenović „naveliko udvarao Rusiji, nadajući se da će ruski dvor aminovati njegov brak sa Dragom."\n„To mu je donekle i uspelo - ruski car je poslao predstavnika na ceremoniju venčanja", navodi Damnjanović.\n„Ipak, nije potom otvorio vrata dvora i dozvolio prijem Aleksandru i Dragoj u Rusiji, što je veliki udarac na Obrenoviće."\n„Majski prevrat je u savremenoj istoriografiji osuđen kao strašan, užasan zločin", kaže Damnjanović.\n„Kod nas ljudi često kažu 'toga je bilo i na drugim stranama' - da, ali kada? Engleska je to poslednji put videla u 16. i 17. veku.\n„A kod nas su na početku 20. veka u centru Beograda, gotovo na Terazijama, zverski ubijeni kralj i kraljica... Kakvi god ono bili, to je strašan zločin."\nSrbija je u to vreme veoma „negovala odnose" sa Francuskom, navodi Damnjanović.\n„U Srbiji tog doba je bilo i dosta frankofilskog - Petar je bio francuski đak, delom se obrazovao i živeo u Parizu.\n„To je, inače, vreme značajnog uticaja i upliva francuske kulture."\nU to doba, dodaje Đokić, radikali Nikole Pašića dolaze na vlast - Pašić postaje i premijer i ministar inostranih poslova - pa se Srbija više približava Rusiji.\n„Ali ni tada čak ne potpuno - uprkos velikim nedostacima, politički sistem u Srbiji se razvija po modelu zapadnoevropskih država, a ne ruske ili austrougarske imperije."\n„Dokaz koliko je dinastija vodila računa o Rusiji, jeste i činjenica je uoči Balkanskih ratova 1911. ćerku Jelenu venčao za jednog od Romanovih", navodi Damnjanović.\n„Prilično ponižavajuće, zar ne? A sada carska porodica prihvata ćerku Petra Prvog, čiji je deda bio srpski seljak, vođa nacionalne revolucije - Crni Đorđe".\n„U vreme Carinskog rata Nemačka naveliko trguje sa Srbijom, a samo nekoliko godina kasnije će biti ratni protivnik", kaže Damnjanović.\n„Čak su se Austrijanci bunili, ali to su privredni i politički interesi."\n„U međuratnom periodu Jugoslavija je deo nove Evrope, nastale posle Pariskog mirovnog sporazuma", kaže Đokić.\n„To je tranzicija istočne i centralne Evrope iz imperija u nezavisne države koje su većinom pokušavale da budu liberalne demokratije."\n„Tokom dvadesetih godina prošlog veka, Francuska je bila glavni saveznik, kada je reč o velikim silama", kaže Đokić.\n„Ona je bila i sponzor Male antante - saveza između Jugoslavije, Čehoslovačke i Rumunije.\n„A kasnih tridesetih godina Jugoslavija se u spoljnoj politici približava fašističkoj Italiji i nacističkoj Nemačkoj, mada nastavlja da održava odnose i sa Francuskom i Britanijom."\nOdnosa sa Rusijom, gde su 1917. godine, posle revolucije, boljševici došli na vlast, nakon čega je 1922. formiran Sovjetski Savez - nije bilo.\n„Za vreme revolucije bili smo protiv svega toga, ali premijer Pašić, u mladosti socijalista, pokušao je da se sporazume i sa boljševicima, iako ih nimalo nije 'mirisao'", kaže Damnjanović.\n„Aleksandar je taj režim smatrao zlikovačkim i primio je belu emigraciju, a Jugoslavija je jedna poslednja od evropskih zemalja koja je uspostavila odnose sa Sovjetskim Savezom", navodi Damnjanović.\n„Ako tako gledamo, kroz veći deo postojanja jugoslovenske države, zvanični Beograd ili nije imao diplomatske odnose sa Moskvom, ili su oni, kao posle 1948, u najmanju ruku bili komplikovani", ističe Đokić.\nTito i britanska kraljica Elizabeta II u Belom dvoru - 20. oktobar 1972.\n„Mislim da nikada bilo koja država na tim prostorima, kako god je zvali, Srbija ili Jugoslavija, nije imala tako nezavisnu politiku, ni mogućnosti za to", kaže Đokić.\nTito je, smatra, bio „harizmatičan i odličan političar, sa dobrim političkim instinktom i ugledom u svetu, zbog čega Jugoslavija jeste bila jedna od vodećih zemalja".\n„Hjubert Batler, irski pisac i esejista, koji je dobro poznavao Jugoslaviju, govorio srpskohrvatski i u međuratnom periodu živeo u Zagrebu i Beogradu, tokom pedesetih je putovao po zemlji", navodi Đokić.\n„U sećanjima je napisao da su mu mnogi Jugosloveni rekli kako je svet podeljen na tri bloka - Zapad, Istok i Jugoslaviju.\n„Da je ona nešto posebno, svet za sebe."\nTaj put nije bio lak - ubrzo po završetku Drugog svetskog rata dolazi do raskola sa Sovjetskim Savezom, dojučerašnjim saveznikom.\nTe 1948, kako se često može čuti, Tito je rekao Staljinu „ne", ali sagovornici BBC-ja to nazivaju mitom.\n„Tito nije birao stranu, već ga Staljin osudio zbog 'prekomernog dosega', posebno u pogledu spoljne politike", kaže Morison.\n„Jugoslavija je tada izbačena iz Informbiroa, čije sedište je do tada bilo u Beogradu", dodaje Đokić.\n„Do sukoba je došlo zbog ne zbog ideoloških, već političkih stvari oko toga koliko Tito treba da bude nezavistan", navodi Đokić.\nZbog toga razvija „posebnu vrstu socijalizma i u spoljnoj i u unutrašnjoj politici - socijalističko samoupravljanje", a približava se Zapadu.\n„Ti odnosi su bili oportuni za Beograd, ali isto tako i za Zapad, kojem je bio važan kontakt sa nekom komunističkom zemljom", navodi Đokić.\n„Ne, čak je bilo u redu što je to komunistička zemlja, ali je bilo važno da nije pod kontrolom Moskve i da se pokaže da taj blok nije tako monolitan."\nPrva konferencija Pokreta nesvrstanih, gde je Jugoslavija - uz Egipat, Ganu, Indoneziju i Indiju - imala vodeću ulogu, održana je 1961. u Beogradu.\n„Simbolički je bila važna ideja da se nova vrsta međunarodne saradnje uspostavi upravo u Evropi, jer je to bio kontinent gde su izbila oba svetska rata i sa kog su došle sve kolonijalne i imperijalne sile, ali i da se na ovaj način izbegne rivalstvo afričkih i azijskih zemalja", smatra Đokić.\nProfesor Kenet Morison razvoj jugoslovenskog puta naziva „rezultatom pragmatizma i potrebom da se izgradi održiva pozicija između dva hladnoratovska bloka."\nKako navodi, Jugoslavija je tada, kao „relativno mala zemlja jugoistočne Evrope, bila daleko iznad njenog ranga kao jedan od de fakto lidera Pokreta nesvrstanih".\n„To joj je dalo i jedinstveno mesto u kontekstu Hladnog rata, ali i ekonomske koristi, jer su jugoslovenske kompanije dobile značajne inženjerske i građevinske ugovore širom Bliskog istoka i Afrike", kaže Morison.\nMorison kaže da je SFRJ u Vašingtonu dugo smatrana za „strateški važnog partnera".\n„Njegova strategija je bila da pobedi u Hladnom ratu, a povlačenje finansijske pomoći socijalističkim državama koje nisu bile eksplicitno povezane sa Sovjetskim Savezom bilo je deo tog novog pristupa", kaže Morison.\n„Pomoć i zajmovi koji su davani u prethodnim decenijama su prestali i to je doprinelo domaćoj ekonomskoj krizi, koja je potom stvorila ozbiljnu društvenu i političku krizu unutar jugoslovenske federacije kao preteču raspada zemlje."\n„Ako gledate 20. i 19. vek, Srbija je više bila na zapadnoj strani, šta god to značilo", navodi Đokić.\n„Teza da je Srbija uvek bila proruska ne stoji, ali ovi odnosi su dugi i postojali su na različitim nivoima - kulturnim i verskim."\n„U Jugoslaviji 1989. nije došlo do tih promena", kaže kratko Đokić.\n„Tokom devedesetih Srbija je jasno izabrala politiku izolacije i sukoba sa celim svetom", kaže Đokić.\n„Ne zaboravite da je Rusija takođe bila među zemljama koje su joj uvele sankcije, iako nije učestvovala u bombardovanju 1999. godine", dodaje.\n„Jugoslavija je tada ostala izvan svih svetskih tokova, što se i danas oseća", smatra Đokić.\n„U svakom slučaju, devedesete imaju mnogo više uticaja na aktuelnu poziciju nego raniji događaji", zaključuje Đokić.\nTITO,tri mesta prazna pa svi ostali! A prvi posle TITA bili bi Obrenovici!!!


Canon Europe otkriva rezultate najopsežnijeg istraživanja korporativnih odeljenja za reprografiku do sada\nCanon Europe otkriva rezultate najopsežnijeg istraživanja korporativnih odeljenja za reprografiku do sada – Personal magazin\nKompanija Canon Europe, svetski lider u tehnologijama za digitalizaciju slika, predstavila je ključna otkrića do sada najopsežnije studije korporativnih odeljenja za reprografiku (CRD) ili internih štamparija. Canon je sponzorisao sprovođenje…\nKompanija Canon Europe, svetski lider u tehnologijama za digitalizaciju slika, predstavila je ključna otkrića do sada najopsežnije studije korporativnih odeljenja za reprografiku (CRD) ili internih štamparija.\nCanon je sponzorisao sprovođenje ovog novog istraživanja koje proučava CRD tržište „radi obezbeđenja relevantnih informacija koje će pomoći internim servisima štampe da zadovolje potrebe svojih korisnika na kreativniji i produktivniji način i obezbede komparativne referentne vrednosti, trendove za buduća planiranja i viziju ekspanzije”.\nPod vođstvom penzionisanog profesora Frenka Romana, tim diplomaca sa studija o štampanim medijima Ročester instituta za tehnologiju intervjuisao je skoro 700 menadžera korporativnih odeljenja za reprografiku (CRD) ili internih štamparija, kupaca štampe i analitičara industrije od decembra 2008. do februara 2009. godine. Rezultat – „Korporativna reprografika: trendovi i prilike” – je sveobuhvatni trenutni pregled tržišta korporativne reprografike kakvo je danas, i predviđanja istraživača zasnovana na analizi trendova i računarskog modelovanja.\nMark Loun, marketing menadžer odeljenja Strateški marketing za profesionalna rešenja kompanije Canon Europe, objašnjava zašto je Canon naručio ovaj izveštaj: „U skladu sa korporativnom filozofijom kompanije Canon – Kyosei, naš fokus na tržištu profesionalne štampe je na razvijanju dugoročnih odnosa sa našim korisnicima kako bi im pomogli u rastu i razvoju njihovog poslovanja. Do danas, ovaj pristup je bio veoma koristan i za Canon i za naše korisnike. Ključni temelj tog uspeha je Canonov Izveštaj, objavljen u junu 2008. godine, koji je istražio promenljivu prirodu komercijalne štampe i obezbedio značajne informacije i znanje koje nam je omogućilo da se efikasnije bavimo svojim korisnicima. Ovim novim izveštajem demonstriramo našu posvećenost CRD tržištu kopirajući značajnu investiciju koju smo uložili u istraživanje tržišta komercijalne štampe. „Korporativna reprografika: trendovi i prilike” daje jednako detaljan uvid u trenutno stanje CRD tržišta i ključne teme sa kojim se sreću korporativna odeljenja za reprografiku, i u kombinaciji sa CRD istraživanjem nam pomaže da usavršimo strategiju za bolju podršku organizacija u povećanju poslovnih performansi njihovih CRD odeljenja.”\nKljučna otkrića iz izveštaja o istraživanju CRD odeljenja uključuju sledeće:\nKorporativna odeljenja za reprografiku svojim organizacijama prosečno uštede 15% troškova štampanja van organizacije; neka bi mogla da uštede i do 30% kada bi radila efikasnije.\nKoličina poslova štampe koje obave korporativna odeljenja za reprografiku u organizaciji se tokom prošle decenije značajno povećala, za 20%. Do povećanja je najviše došlo zbog poboljšanih karakteristika digitalnog štamapača, koji je zamenio ofset prese kao primarne interne tehnologije reprodukcije. Ovaj izveštaj predviđa da će do 2012. godine manje od 30% CRD odeljenja uopšte koristiti ofset štampu.\nIako monohromatska štampa dominira u internim poslovima štampe, obimi se smanjuju. Štampanje u boji je pak povećano usled upotrebe dijagrama, grafikona i grafičkih slika. Obim strana u punoj boji koje proizvode CRD odeljenja je sada jednak sa obimom crno-belih strana.\nSve veće mogućnosti koričenja predstavljaju dobru priliku za CRD odeljenja zbog vrednosti štampanog proizvoda u finalnoj verziji.\nInterno štampanje velikih formata se povećava usled štampanja postera, materijala za nastupe na događajima, banera i ostalog promotivnog materijala – 1998. godine nijedno CRD odeljenje nije nudilo ovu mogućnost, dok u 2008. godini 65.8% njih jeste.\nKorporativna odeljenja za reprografiku treba češće da sprovode istraživanja kako bi kvantifikovali sopstvenu vrednost za matične kompanije. Skoro 50% ispitanih CRD odeljenja ne meri svoje performanse redovno, navodeći da se to sprovodi samo po potrebi. Preko 15% njih nikada ne radi testira svoje performanse.\nRast Interneta imao je veliki uticaj na rad CRD odeljenja – preko 65% dokumenata (ovaj broj raste) dostavljeno je putem onlajn veza u 2008. godini, što je veliki promena u odnosu na radni tok iz prošle decenije koji se zasnivao na papiru. Mnoga CRD odeljenja implementirala su „Web-to-print” rešenja kako bi iskoristila prednosti kao što je smanjenje grešaka pri naručivanju poslova i većina tvrdi da je „Web-to-print” ili nadmašio njihova očekivanja ili više od toga. Slično, više od pola CRD odeljenja koja imaju pristustvo na mreži CRDs prijavila su odličan nivo zadovoljstva internih korisnika – korisnici preferiraju efikasnost i jednostavnost naručivanja štampe preko mreže.\nCRD odeljenja usvajaju digitalnu ‘ubitačnu aplikaciju’, štampu varijabilniih podataka (VDP), ali to rade polako. Dok je 94.1% ispitanika imalo VDP rešenje, u mnogim slučajevima ono je došlo kao deo digitalnog paketa i smatralo se da je komplikovanije nego što je moralo da bude. Zbog toga, u proseku samo 27% korporativnih odeljenja za reporografiku koristi VDP redovno.\nRasporedi štampanja postaju sve popunjeniji, pa je povećana potražnja za obrtom od 24 časa ili kraće.\nŠtaviše, prema izveštaju CRD odeljenja optimistično gledaju na svoju budućnost, a skoro 90% njih očekuje da održi ili poveća obim štampe izvedene interno. To dovodi do zaključka da će efikasnost u automatiziciji i radni tok koji nudi digitalna štampa, u kombinaciji da onlajn naručivanjem, maksimizirati zadovoljstvo korisnika i smanjiti troškove. Ipak, da bi se implementirala ova strategija, preporuka je da bi CRD odeljenja trebalo da rade na obučavanju svojih zaposlenih, da se rebrendiraju kao komunikacioni provodnik prema svojim kompanijama i da dodaju novu vrednost svojim uslugama obezbeđenjem većih mogućnosti završnih radova i štampe velikog formata.\nLoun komentariše: „Uprkos činjenici da 90% organizacija smatra štampu ključnom i alocira budžete od više od 2% prometa ka CRD odeljenjima, iznenađuje da izveštaj pokazuje da su CRD odeljenja često zanemarena u smislu pažnje menadžmenta, tako da viši menadžement nije svestan njihove vrednosti. Izveštaj takođe pokazuje da, iako se danas mnogo više štampa interno u odnosu na prošlu deceniju zahvaljujući povećanju mogućnosti digitalnih štampača, 50% poslova se i dalje obavlja eksterno, obično zato što je posao previše kompleksan za CRD odeljenje ili je rok suviše kratak.”\n„Obzirom da postojanje CRD odeljenja zavisi od njihove kontinuirane sposobnosti da održe i povećaju sopstvenu vrednost svojim korisnicima kroz ispunjenje njihovih zahteva za kvalitetom i uslugom,” nastavlja Loun, „CRD odeljenja moraju da se razvijaju u dva glavna pravca – usluge i efikasnost. Neka CRD odeljenja propuštaju prilike jer se nisu odmakla dalje od komercijalnih štampara u razumevanju potreba svojih internih korisnika i odgovaranju uslugama sa dodatom vrednošću – ispitana CRD odeljenja priznaju da preko 50% ideja za nove usluge dolazi od dobavljača. Potpunom automatizacijom njihovih radnih tokova, druga CRD odeljenja biće sposobna da obrade veće obime posla i mnogo kompleksnije zadatke. Uvereni smo da smo kombinacijom visokih performansi digitalnih produkcijskih uređaja, rešenja za radni tok i posebno kreirane usluge poslovnog razvoja, idealno pozicionirani da se obratimo potrebama CRD odeljenja i pomognemo im da poboljšaju svoje poslovne performanse.”\nDa biste dobili primerak kompletnog izveštaja, molimo kontaktirajte lokalnog Canon PR predstavnika.\nCanon Europe otkriva rezultate najopsežnijeg istraživanja korporativnih odeljenja za reprografiku do sada was last modified: June 11th, 2009 by Redakcija\nASUS zaokružio COMPUTEX 2009 inspirativnim porukama o inovacijama\nKaravan “[email protected]!” stigao u Prijepolje


Plastelin ArtCraft Sretan rođendan – EurekaKids igračke\nPočetna / Igračke / Kreativa / Plastelin ArtCraft Sretan rođendan\nPlastelin ArtCraft Sretan rođendan\n11.90KM 8.93KM sa PDV\nPlastelin ArtCraft Sretan rođendan količina\nŠifra proizvoda: 03575 Kategorija: Kreativa\tDob: Od 3 godine Brend: OSTALI Oznake: Igračke (Od 3 godine), Igračke (OSTALI)\nNeizostavna zabava u predškolskim aktivnostima je upravo igra sa plastelinom ! Sati zabavne igre sa slatkim kalupima čekaju na mališane a Art Craft setovi sa različitim temama zaokupit će njihovu pažnju. Pomoću različitih boja plastelina mališani će moći izraditi oblike koje žele koristeći svoju maštu a uz radosne dodatke koji pomažu oblikovanju će se zabavljati satima. Žive i upadljive boje sigurno će poboljšati sposobnosti koncentracije, percepciju i spoznaju a potaknuti će i koordinaciju oko ruka kao i vještine fine motorike. Plastelin za igru sa licencom Art Craft ne sadrži štetne tvari po zdravlje djeteta! Set uključuje rođendansku modlu za izradu oblika, valjak i tri plastelina.\nDimenzije: 16 (dužina) x 5 (širina) x 16 (visina)\nPlastelin ArtCraft Mala plaža Rođendanska čestitka - ptica\nYou're viewing: Plastelin ArtCraft Sretan rođendan 11.90KM 8.93KM sa PDV


Cvijanović: Rusija zauzima drugo mjesto među stranim investitorima | BL Portal\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović istakla je da je Rusija veoma važan partner za Srpsku i da zauzima drugo mjesto među stranim investitorima, ali da postoji veliki potencijal za proširenje saradnje u raznim oblastima.\n“Istovremeno, naša trgovina je još na niskom nivou i u ovoj oblasti možemo razvijati naše odnose. Postoji veliki potencijal za proširenje naših ekonomskih odnosa i na tome moramo raditi. Istovremeno, naša bilateralna saradnja se razvija i u oblasti kulture, zdravstvene zaštite… koja ranije nije postojala. Veoma sam zadovoljan što su naši univerziteti uspostavili saradnju. Generalno, sve se kreće eksponencijalno, kako bi i trebalo da bude”, naglasila je Cvijanovićeva.\nPredsjednik Srpske je u intervjuu za “Raša tudej” istakla da je u poslijeratnom periodu Rusija postala jedan od najvećih investitora i ušla u proces privatizacije naftne industrije.\n“Ovaj korak je mnogo značio za Republiku Srpsku kako finansijski, tako i u smislu modernizacije samih rafinerija. Vidim mnogo mogućnosti za proširenje naše saradnje i ubijeđena sam da za to postoji dobra volja sa obje strane. Postoje mogućnosti da ta saradnja bude proširena u mnogim oblastima poput infrastrukture, transportnog sistema, poljoprivrede, šumarstva, a posebno energetike, gdje Republika Srpska može ponuditi ogromne investicione mogućnosti”, naglasila je Cvijanovićeva.\nTags: Investicije, Rusija, Željka Cvijanović


petak, 10 jun 2022 09:41\nčetvrtak, 09 jun 2022 11:45\n"IKEA" POVLAČI PROIZVOD: Zbog aparata koji može da pukne, poziv kupcima da ga vrate i dobiju novac nazad\nKOMPANIJA "Ikea" povlači sa tržišta određenu vrstu espreso lončića metallisk, jer proizvod može da pukne tokom upotrebe. U pitanju je aparat od 0,4 litara za grejnu ploču, sa bezbednosnim ventilom od nerđajućeg čelika srebrne, odnosno sive boje. Iz "Ikee" apeluju na kupce u Srbiji, koji poseduju ovaj lončić, da prestanu da ga koriste i da im se obrate radi punog povraćaja novca.\nsreda, 08 jun 2022 11:25\nGrađani Srbije ne prave veće probleme oko doplate karata za avioprevoz u okviru turističkog aranžmana zbog poskupljenja goriva, a pojedine agencije će same platiti taj izdatak iz sopstvenog prihoda, rekli su danas Beti u turističkim agencijama.\nponedeljak, 06 jun 2022 09:19\npetak, 03 jun 2022 12:29\nsreda, 01 jun 2022 12:59\nDETALJAN VODIČ "BLICA" Evo kako da najlakše STIGNETE DO GRČKIH PLAŽA: Ovo su saveti za one koji planiraju tokom leta kolima na omiljene srpske destinacije\nLetnja sezona je već počela, procene su da će se barem polovina Srba i ovog leta odmarati i kupati u Grčkoj, a velika većina će do omiljenih destinacija kao i prethodnih godina krenuti - kolima. Za razliku od prethodne dve godine, ovog puta nećemo više morati da razmišljamo koji su nam sve neophodni korona papiri, koji su i kada otvoreni granični prelazi, ili da strahujemo da li ćemo biti pozitivni tokom nasumičnog testiranja na granici i umesto na plaži završiti u karantinu.


"Glavni motiv dolaska u Zvezdu - Evroliga i trofeji" - Admiral Bet SPORT\n"Glavni motiv dolaska u Zvezdu – Evroliga i trofeji"\nMarko Kulić Posted on 16. avgusta 2019. 16:25 16. avgusta 2019. 16:25\nJedno od najvećih pojačanja košarkaškog kluba Crvena zvezda ovog leta sigurno jeste Džejms Gist. Nekadašnji igrač Partizana i Panatinaikosa je danas govorio i za klupski sajt crveno-belih.\nOn je istakao da je glavni motiv njegovog dolaska činjenica da se Zvezda vratila u Evroligu.\nCrvena zvezda je tim koji je uvek konkurentan u borbi za trofeje. Želeo sam da sledeći korak u karijeri bude mesto gde mogu da uživam u košarci. Igrač sam koji se hrani energijom i zato mi je veoma bitno da igram u sredini gde sa tribina dobijate neverovatnu podršku kada god izađete na teren.\nAmerikanac je svestan da je došao u tim koji uvek ide na pobedu. Rekao je da je oduševljen srpskim mentalitetom.\nLično me oduševljava srpski mentalitet, Srbi su veoma ponosan narod i rođeni su borci. Tim je sačinjen upravo sa takvim mentalitetom i verujem ako svi budemo zdravi da možemo da uradimo neverovatne stvari ove sezone. Sa podrškom navijača znam da će ovo biti sezona za pamćenje.\nTagovi : džejms gist, kk crvena zvezda\nGotovo je - Vojvodina dovodi napadača Partizana


NDBG: Sredstva EBRD završavaju u štetnim projektima - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » NDBG: Sredstva EBRD završavaju u štetnim projektima\nNDBG: Sredstva EBRD završavaju u štetnim projektima\nInicijativa Ne davimo Beograd reagovala je na izjavu direktorke Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za Zapadni Balkan sa sedištem u Srbiji, Žužane Hargitaj.\n0Piše: Danas Online 20. juna 2019. 16.57 Izmenjeno: 17.08\nOna je izjavila da bi Srbiji i drugim zemljama Zapadnog Balkana trebalo skoro dva veka da dostignu prosečan nivo prihoda u EU.\nIz inicijative se pitaju da li bi možda taj period bio kraći kada se fondovi ove banke u našoj zemlji ne bi koristili za štetne projekte kao što je izgradnja spalionice na deponiji u Vinči, skandalozna rekonstrukcija Slavije koja umesto da je dala funkcionalno rešenje za saobraćaj, postaje muzička fontana, preskupo kozmetičko šminkanje 4 glavna gradska bulevara koje će umesto da doprinese unapređenju saobraćaja, zapravo dodatno usporiti javni prevoz.\nInicijativa Ne davimo Beograd već je upozorila na ove probleme bord direktora Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) na sastancima koji su održani u Sarajevu od 7. do 9. maja, a sada ponavljaju da se fondovi ove banke u Srbiji koriste za projekte od kojih građani ne samo da neće imati koristi, već će, kako navode, oni štetno uticati na budžet grada Beograda i Srbije.\nDobrica Veselinović iz inicijative Ne davimo Beograd ukazao je na probleme u vezi sa potpisanim ugovorom o javno-privatnom partnerstvu za deponiju u Vinči, koji je Grad Beograd potpisao još 2017. godine sa privatnim konzorcijumom Suez-Itochu, a kojim se planira izgradnja spalionice otpada u Vinči i koji će građane Beograda koštati najmanje 40 miliona evra godišnje, dok će negativno uticati i na kvalitet vazduha.\nOni su takođe savetu direktora ukazali na probleme koji su postojali sa žalbenom mehanizmom koji je inicijativa pokrenula oko rekonstrukcije trga “Slavija”, kao i na potpuno pogrešan projekat “zeleni bulevar”, rekonstrukciju ulica Kraljice Marije, 27. marta, Džordža Vašingtona i Dušanove, koji se, kako navode, protivi svim principima održivog saobraćaja.\nDirektorka Evropske banke za obnovu i razvoj, ne da(vi)mo beograd, Žužana Hargitaj\nNe davimo Beograd: Deponija u Vinči ponovo gori, a vlast ćuti na ogromno zagađenje vazduha


PRVACI SMO EVROPE, A MOGLI BISMO DA OSTANEMO BEZ OI: Srbija saznala rivale za kvalifikacije, ovo je pakao!\nOdbojkaška reprezentacija Srbije, Foto: AP\nSTRAŠNO LOŠE VESTI\nGoru grupu bukvalno nismo mogli da dobijemo\nObjavljeno: 24.10.2019. 13:09h\nDomaćini u konkurenciji odbojkaša biće Berlin u Nemačkoj, Kairo u Egiptu, Ðangmen u Kini, Santjago u Čileu i Vankuver u Kanadi, a u konkurenciji odbojkašica turniri će biti organizovani u Apeldorn u Holandiji, Jaundeu u Kamerunu, Nakon Račasima u Tajlandu, Manisales u Kolumbiji i Santo Domingo u Dominikanskoj Republici.\nSastavi grupa ce biti određeni po sistemu serpentine, na osnovu rang liste CEV, a to znači da bi u konkurenciji odbojkaša u Berlinu u B grupi trebalo da igraju Srbija, Francuska, Bugarska i Holandija, a u A grupi Nemačka, Belgija, Slovenija i Češka.\nUcešće na OI u konkurenciji seniorki do sada su izborili Japan kao organizator, Srbija, svetski i evropski prvak i vicešampion Olimpijskih igara, Kina, SAD, Brazil, Rusija i Italija.\nOdbojkaška reprezentacija SrbijeOdbojkaška reprezentacija FrancuskeOdbojkaška reprezentacija BugarskeOdbojkaška reprezentacija HolandijeKvalifikacije za Olimpijske igre 2020Odbojkaške kvalifikacije za Olimpijske igre 2020OdbojkaMuška odbojkaSrpska odbojka\nVELIKA IZMENA U BEOGRADSKOM GRADSKOM PREVOZU: Radi se Nemanjina, ukidaju se OVE tramvajske linije


Vesti iz BCBP, Nove članice istraživačkog tima BCBP\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Nove članice istraživačkog tima BCBP /\nIstraživačice Marija Ignjatijević i Jelena Pejić su od septembra 2017. godine novi članovi tima Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP).\nMarija Ignjatijević je diplomirala međunarodne poslove na na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, a master studije Međunarodnih odnosa i Evropskih studija je završila na Centralnoevropskom univerzitetu (CEU) u Budimpešti.\nU toku studija bila je dobitnica više stipendija: OEBS stipendendije za master studije međunarodne bezbednosti, Fonda za mlade talente Republike Srbije - "Dositeja", Stipendije Fonda za otvoreno društvo i Evropskog fonda za Balkan, putem koje je bila gostujuća istraživačica pri Institutu Evropske unije za studije bezbednosti. Marija je bila u XIX generaciji stažista BCBP, a trenutno je angažovana na projektu "Odnos Srbije i NATO: ka debati zasnovanoj na činjenicama".\nJelena Pejić je diplomirana politikološkinja za međunarodne poslove Fakulteta političkih nauka u Beogradu, gde je proglašena za studenta generacije 2010/11 na osnovnim akademskim studijama. Na istom fakultetu završila je master studije na modulima "Međunarodno humanitarno pravo i pravo ljudskih prava" i "Evropske studije" i trenutno pohađa doktorske studije\nPovezane teme:Marija Ignjatijević, Jelena Pejić, stažiranje, parlamentarni nadzor, specijalne mere, IPAP, civilni kapaciteti


Bortnikov: Spriječen teroristički napad u Moskvi\nDirektor ruske Federalne službe sigurnosti (FSB) Aleksandar Bortnikov Ruski izjavio je da su vlasti uhapsile četiri osobe sa Sjeverenog Kavkaza koje su navodno planirale "veliki teroristički napad" u blizini Moskve.\n"Doslovno prije nekoliko dana spriječen je veliki teroristički napad u fazi pripreme u Moskovskoj regiji", kazao je Bortnikov predsjedniku Dmitriju Medvedevu u izjavi koju je prenosila televizija.\nBortnikov je rekao su pripadnici službe sigurnosti zaplijenili bombe ručne izrade, drugo naoružanje i mapu s planom navodnog napada, prenosi Reuters.\nRuske vlasti često tvrde da su uspjele spriječiti napade pobunjenika sa sjedištem u sjevernom Kavkazu, gdje se bore protiv islamističkih pobunjenika, ali su tvrdnje da su osujetile planove napada velikog obima u Moskvi postale sve rjeđe.\nLider čečenskih ektermsita Doku Umarov preuzeo je odgovornost za samoubilački bombaški napad u kojem je ubijeno 37 ljudi na najprometnijem moskovskom aerodromu Domodedovo u januaru ove godine i dvostruki bombaški napad u moskovskom metrou u kojem je ubijeno 40 ljudi u martu 2010.


OSM Televizija - Đokić: Potreban zakon o porijeklu imovine\n"I na kraju, da razbijemo tabue da je svako ko ima nešto to stekao na kriminalu. Јer, ni to nije tačno. Mnogi su sve stekli marljivo radeći, kao što ima i onih koji nisu", istakao je Đokić.\n"Moramo stvarati ambijent za veće investicije jer je Republika Srpska danas u boljoj poziciji, pa se može boriti za takve programe. Prije dvije godine smo bili u krizi, ali sada možemo govoriti o reformama", naglasio je Đokić i poručio da će se boriti za zakone koji će omogućiti brži ekonomski rast i novo zapošljavanje.\n"Pokazali smo se kao odgovorna koalicija koja je u stanju da izvršava preuzete obaveze prema građanima, ali i kao koalicija koja unutar sebe može da se dogovori o važnim pitanjima i usvoji politike od opšteg interesa", smatra Đokić i dodaje da nije teško postići dogovor sa SNSD-om i liderom Miloradom Dodikom, već je teže realizovati ono što dogovore.\n"Ankete govore da imamo veći procenat podrške u poređenju sa periodom pred opšte izbore 2014. Postavili smo i veće ciljeve, uvjereni smo da imamo kapacitet da ih i ostvarimo, a to nam pokazuje i stanje na terenu. Konstantno se reformišemo", kaže lider SP-a.\nĐokić je ponovio i da u Srbiji, ali u Republici Srpskoj, treba da bude podignut spomenik Slobodanu Miloševiću jer se, kako je naveo, borio za mir, da Јugoslavija ne sklizne u rat i želio da zaštiti srpski narod koji je živio u svim republikama.\nJoš iz iste kategorije: « Vlada Srpske o planu usklađivanja zakonodavstva sa pravnom tekovinom EU Formirati tim odbrane pri ocjeni ustavnosti Zakona o Danu Republike »


Košarkaši Partizana poraženi su od njemačkog Ulma u utakmici za treće mjesto na turniru “Pavlos Janakopulos“.\nPartizan je u meču za treće mjesto poražen od Ulma rezultatom 94:84, a treba istaći da su crno-bijeli u ovom susretu bili značajno oslabljeni pošto su van stroja bili Zek Ledej, Alen Smailagić i Kevin Panter.\nU polufinalnom meču košarkaši Željka Obradovića poraženi su nakon produžetaka od Panatinaikosa, a danas nisu uspjeli da pruže jači otpor njemačkoj ekipi koja je od samog starta pokazala nadmoć i nije dozvolila Partizanu da ozbiljnije zaprijeti.\nU ekipi Partizana najefikasniji je bio reprezentativac Srbije Aleksa Avramović koji je ubacio 21 poen.\nPartizan će takmičenje u ABA ligi započeti 27. septembra kada će gostovati Zadru.\nPrethodni članakOmarska nastavila pobjeđivati na domaćem terenu, Rosić, Jaćimović i Panić zabijali Modriči\nNaredni članakNukić: “Zasluženo smo pobijedili Slobodu, povreda ne djeluje opasno”