BBC: Hrvatski izbori pod senkom nacionalističke retorike\nM. D. 10. septembra 2016. 23:00\nHrvatska je postala članica Evropske unije pre tri godine, ali nacionalizam i svađanje sa susedima postali su glavne odlike predizborne kampanje, piše BBC u opširnom tekstu o kampanji i oštroj retorici koja već neko vreme dominira hrvatskim politickim prostorom.\nPolitički rivali podgrevaju sećanja na balkanske ratove 1990-ih i Drugi svetski rat kako bi prikupili podršku birača, ali i skrenuli pažnju s domaćih problema, navodi se u članku, prenosi hrvatski tportal.hr.\nNacionalistički HDZ, najveća stranka u kratkotrajnoj koalicionoj vladi koja se raspala u junu, zapanjio je mnoge Hrvate svojim odabirom ministra kulture, piše BBC, koji dodaje kako je Zlatko Hasanbegović istoričar koji je hvalio kao heroje i mučenike genocidni pronacistički ustaški pokret koji je vladao Hrvatskom za vreme Drugog svjetskog rata.\nU međuvremenu je kratkotrajni ministar ratnih veterana Mijo Crnoja izazvao talas negodovanja kada je predložio registar izdajnika, podseća BBC.\nIpak, ružna retorika nije rezervisana za stranke na nacionalističkoj desnici, piše BBC, dodajući kako je bivši premijer i vođa SDP-a Zoran Milanović nespretno pokušao da se dopadne ratnim veteranima, što je za posledicu imalo međunarodni skandal nakon što je objavljen snimak tog razgovora, u kojem se Milanović vrlo negativno izražavao o vladama Srbije i Bosne i Hercegovine.\n„Tužno je videti da snage levice prihvataju populistički diskurs kako bi osvojili glasove“, rekla je za BBC Senada Selo Sabić sa zagrebačkog Instituta za razvoj i međunarodne odnose.\nSabić u tom razgovoru kaže kako je nacionalistički sentiment bio uspešno potisnut za vreme procesa pristupanja Hrvatske EU, ali i ističe kako je gušenje rasprave u tom vremenu značilo da se nekim temama nije razgovaralo na pravi način.\n„Osećaj slobode pojavio se kada je Hrvatska pristupila EU 2013. Pojavilo se svojevrsno olakšanje: sad napokon možemo da kažemo šta mislimo. Ta provala nacionalizma i žestoke retorike na neki je način otvorila ventil“, rekla je Sabićeva.\nIpak, pad Vlade Tihomira Oreškovića sa sobom je doneo nekoliko promena, ističe BBC.\nNaime, na sledeće izbore HDZ izlazi sam, bez partnera među ekstremnijim nacionalističkim strankama, piše BBC, dodajući kako HDZ sada ima i novog predsednika, Andreja Plenkovića, bivšeg karijernog diplomatu koji ima reputaciju umerenog političara koji nema vremena za nacionalističke ciljeve.\nŠto se tiče levice, Zoran Milanović nada se povratku na vlast s koalicijom koju predvodi njegov SDP, navodi BBC, koji dodaje kako bi Hrvatska narodna stranka, koja je članica SDP-ove koalicije, htela da usmeri Milanovića dalje od populizma, a prema politikama koje je sprovodio u četiri godine koliko je bio premijer.\n„Uvek sam bila zabrinuta zbog činjenice da naš glavni koalicioni partner ponekad izgubi živce u različitim okolnostima“, rekla je BBC-u Vesna Pusić, koja je obavljala dužnost ministarke spoljnih poslova u Vladi Zorana Milanovića.\nRezultat izbora koji će se održati u nedelju, zaključuje BBC, ne zanima samo građane Hrvatske, nego i građane susednih zemalja koji nemaju nikakav interes za podgrevanje sukoba iz 1990-ih, prenosi hrvatski portal.


Sistematski pregledi buducih prvaka - JUGPRESS\nPostavio: Jugpress 28 Maja, 2018\nU toku su sistematski pregledi za buduće prvake.\nPregledi ce trajati do početka školske godine.\nObavljaju se u leskovačkom Dečijem dispanzeru, kod izabranog pedijatra.\nOve godine očekuje se upis 1.207 mališana u prvi razred osnovne skole na teritoriji grada.\nSva deca koja polaze u školu moraju da imaju potvrdu od lekara da su zdrava i da su primila sve vakcine koje su na spisku kalendara obavezne imunizacije.\nSistematski pregled budućih đaka prvaka odvija se po pozivz koji stiže na kućnu adresu.\nPedijatar leskovačkog Dečijeg dispanzera dr Goran Mladenov kaze da je prvi korak dece i roditelja je odlazak kod pedijatra, gde se roditeljima daje papir sa listom specijalističkih pregleda koje je potrebno obaviti.\nPrvi pregled , koji ne traje više od 25 minuta , podrazumeva merenje težine i visine, kao i analizu endokrinološke tablice, kako bi se dobijeni parametri uporedili sa propisanim merama za taj dečiji uzrast.\nZatim se dete upućuje i kod stomatologa, ušnog i očnog lekara, fizijatra i logopeda, a sistematski pregled se završava razgovorom sa psihologom i dobijanjem svih potrebnih vakcina.\nNakon svih ovih pregleda Dečiji dispanzer izdaje lekarsku potvrdu koju riditelji nose u školu , uz druga potrebna dokumenta za upis.


Everton digao ruke od "komplikovanog" Vlade Stojkovića\nEngleski premijerligaš Everton odustao je od namere da potpiše ugovor sa golmanom Sportinga Vladimirom Stojkovićem nakon kratkotrajnog boravka i veoma čudnog ponašanja srpskog reprezentativca na Gudison parku.\nStojković je proše nedelje stigao u Everton gde je nakon probe postojala mogućnost da kao pozajmljen igrač Sportinga zaigra u Premijer ligi.\nIpak, kako prenose iz engleskog kluba, bivši golman Crvene zvezde ostao je čitavih sat vremena.\n"Stojković je prošle srede bio u klubu, ali je otišao posle sat vremena. Nikome nije obrazložio razlog svog odlaska i zbog toga ga nećemo ni angažovati. Ranije nam je rečeno da je on veoma komplikovan karakter, ali smo u svakom slučaju veoma iznenađeni njegovom odlukom", rekao je PR Evertona za klupski veb sajt.\nStojković je 2007. godine iz francuskog Nanta stigao u Sporting, ali je za čuveni portugalski klub odigrao samo devet utakmica. Prošlu sezonu okončao je na pozajmici u Viteseu, a ostaje da se vidi gde će nastaviti karijeru. U međuvremenu Stojković je našao mesta na preliminarnom spisku selektora Đukića i braniće gol Srbije tokom predstojećeg turnira na Olimpijskim igrama.


Rusija i Rusi u susret praznicima - Sputnjik Srbija\n11:40 20.12.2015 (osveženo 16:11 20.12.2015) Preuzmite kraći link\nPosetioci prodavnice suvenira na jubilarnom desetom „Božićnom vašaru“ u Sankt Peterburgu.\nPraznična atmosfera uveliko se oseća na ruskim ulicama. Širom zemlje održavaju se božićni i novogodišnji festivali, sajmovi, manifestacije, priredbe. Posetioci uživaju u programima, dekoraciji i pripremaju se polako za predstojeće praznike. Pogledajte u našoj foto-galeriji kako praznici „stižu“ u Rusiju.\nfestivali, praznici, Božić, Nova godina


Mitsubishi najavio PHEV SUV koncept - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nMitsubishi kompanija objavila je tizer fotografiju na kojoj se vidi zadnji deo njihovog novog električnog SUV vozila. Reč je o PHEV SUV modelu koji će uskoro biti prikazan i koji bi trebao svetu da pokaže pravac u kojem će se ova kompanija kretati.\nSudeći po informacijama koje Mitsubishi daje, PHEV će biti plug in hibrid koji će biti čist za okolinu i koji će ovu kompaniju uvesti u budućnost. Dizajniran je da bude SUV manjih dimenzija kako bi se uklopio bolje u gradske uslove vožnje, ali njegovi kreatori tvrde da će to biti multifunkcinalno vozilo koje će odgovarati različitim tipovima vozača.\nŠto se tiče dizajna, jedina informacija koju imamo je ova fotografija koju je objavila kompanija Mitsubishi i koja nam pokazuje da će PHEV imati sportski dizajn sa oštrim i aerodinamičnim linijama i futurističkim elementima koji se na fotografiji vide u vidu metalnih vazdušnih usisnika.\nPHEV će biti predstavljen 23. oktobra, tako da nam je ostao još malo vremena da vidimo novo remek delo čuvene japanske auto kompanije.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: The X1 - nov i dodatno usavršen za 399 evra mesečno


Foto papir Canon GP-501 A4 5sh - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Papir i papirna konfekcija / Papir / Foto papir Canon GP-501 A4 5sh\nPonuda prodavnice Laptop Centar za proizvod Foto papir Canon GP-501 A4 5sh. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Foto papir Canon GP-501 A4 5sh i izberi najbolju. Papir iz kategorije Papir i papirna konfekcija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Foto papir Canon GP-501 A4 5sh i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda CANON. Opis i tehnički podaci proizvoda Foto papir Canon GP-501 A4 5sh se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Foto papir Canon GP-501 A4 5sh je dostupan u prodavnici Laptop Centar po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Foto papir Canon GP-501 A4 5sh proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Foto papir Canon GP-501 A4 5sh je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nBrand: Canon, Model: GP-501, Format: A4, Vrsta: Glossy Photo Paper, Broj listova u pakovanju: 5, Gramaža: 200 g/m2


NaslovnaVijestiVijesti iz NVO sektoraGKC: Projekat ,,CreActive''\nKako bi se ostvario ovaj cilj, planiramo ostvarivanje saradnje na projektu kroz: promociju omladinske politike u opštinama Cetinje, Kotor i Tivat, kroz izgradnju kapaciteta i umrežavanje formalnih i neformalnih grupa mladih (uključujući i lokalne kancelarije za mlade) u poljima omladinske politike i omladinskog aktivizma.\nProjekat je podržan kroz program De facto STRONG koji realizuje Fond za aktivno građanstvo – fAKT, a finansira Evropska Unija, posredstvom Delegacije Evropske Unije u Crnoj Gori.\nVeć iduće sedmice biće objavljen javni konkurs za učešće na projektu mlade iz sve tri opštine. Planirano je projektom da se uključi po 15 mladih ljudi iz sve tri opštine. U toku realizacije projekta za njih će biti organizovane 3 obuke na teme: Izgradnja kapaciteta, Upoznavanje sa omladinskom politikom i 'Od ideje do akcije'.\nTreneri će sa učesnicima raditi kroz 3 jednodnevne obuke. Projektni menadžeri Dejana Dizdar i Dimitrije Jovićević kao i lokalni koordinatori Madalena Jovanović iz Kotora i Iva Celanović iz Tivta će prisustvovati određenim sesijama. Nakon obuka, koordinatori će pružiti konsultacije i pomoć pri realizaciji omladinskih akcija. Ovo će pomoći kreiranje programa i identifikovanje konkretnih problema, a ujedno će osigurati konkretnu pomoć u animiranju učesnika koji će moći aktivno učestvovati. To će, takođe, pružiti i mogućnost da se identifikuju problemi na lokalnom nivou. Ostvarivanje javnog interesa se pored ukazanih problema i predloženih rješenja, ostvaruje i kroz realizaciju pilot projekata. U ovom slučaju pilot projekti će predstavljati akcije koje će mladi ljudi osmisliti na obukama i realizovati uz mentorsku podršku lokalnih koordinatora. Takođe, posredstvom virtuelnog svijeta mladi iz ove 3 opštine će moći da komuniciraju i razmjenjuju iskustva, a pored toga u diskusiju će se uključiti i projektni tim koji će im pomoći davanjem savjeta i predstavljanjem pozitivnih primjera iz prakse. Mini projekti će se realizovati na Cetinju, u Kotoru i Tivtu.\nNa kraju projekta, svi učesnici će zajedno putovati od grada do grada (Cetinje, Kotor i Tivat), gdje će zajednički predstaviti ono što su oni radili tokom projekta - PR dan. Na događajima će biti pozvani predstavnici lokalnih organizacija, institucija i medija koji će moći da interaktivno učestvuju u realizaciji ovog događaja.


škole Crveni krst Miodrag Tasić SNS NATO Žitkovac intervju Nenad Stanković Radio Aleksinac fudbal Aleksinac.Net budžet predsednik opštine Ivan Dimić festival opština Centar za kulturu i umetnost Aleksandar Vučić Dveri Dušan Ostojić Niš DS Napredak KK saobraćaj pozorište Beograd izbori Boža Marković - Nesvrćanin košarka Aleksinački Rudnik\nGradom kruže netačne informacije da je aleksinačko porodilište zatvoreno. Ono što je tačno, jeste da aleksinačko porodilište nije nijednog minuta bilo zatvoreno.\nRazgovarali smo sa Milanom Milenkovićem iz sindikata zdravstva opšte bolnice.\nGramer donira medicinske aparate bolnici i Domu zdravlja\nKompanija „Gramer sistem“ je najavila da će, povodom obeležavanja 8. marta – međunarodnog praznika Dana žena, donirati 2 KTG aparata ginekološkim odeljenjima Opšte bolnice i Doma zdravlja u Aleksincu.\nAlberto di Luka i nadbiskup Hočevar posetili Zdravstveni centar u Aleksincu\nDana 11.01.2014. godine Alberto di Luka, ambasador Suverenog malteškog reda Svetog Jovana i Stanislav Hočevar, Beogradski nadbiskup, posetili su Zdravstveni centar u Aleksincu.\nBolnica dobija opremu, ali ne i tehničare\nZdravstveni centar Aleksinac u prethodnom periodu dobio je vrednu opremu iz donacije. Međutim, jedan deo te opreme nije u funkciji jer nedostaju tehničari. U ovu zdravstvenu ustanovu danas je stigao inkubator u okviru kacije "Bitka za bebe"


Projekat “Čista Srbija” – ulaganja od četiri milijarde evra – Energetski Portal – Agro-Hemik\nProjekat “Čista Srbija” – ulaganja od četiri milijarde evra – Energetski Portal\nAgro-HemikIzgradnja puteva u SrbijiProjekat “Čista Srbija” – ulaganja od četiri milijarde evra – Energetski Portal\n25/12/2021 / Od agro-hemik / Izgradnja puteva u Srbiji/\t0 Comments\nU sledećih pet godina, u okviru projekta “Čista Srbija”, planirana je izgradnja 7.000 kilometara kanalizacione mreže i više od 250 postrojenja za preradu otpadnih voda, za šta je planirano ulaganje od četiri milijarde evra.\n“Situacija je sada loša jer više od 90 odsto otpadnih voda izbacujemo u reke i ako tako nastavimo uništićemo prirodu. Zato moramo da situaciju menjamo iz korena”, naglasio je Tomislav Momorović, ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nOn je ocenio da su nam neophodni auto-putevi, ali, kako je rekao, nove saobraćajnice ne vrede ako ne izgradimo kvalitetnu ekološku i komunalnu infrastrukturu, a pre svega kanalizacionu mrežu i postrojenja za preradu otpadnih voda, navodi se u saopštenju Vlade Srbije.\nMomirović je naveo da je do sada u ovim oblastima urađeno malo i da, između ostalih, ni Beograd nema postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda i on je najveći grad na Dunavu bez takvog prečistača.\n“To nije samo problem Srbije, nego i Evrope, zbog čega nam evropski partneri zameraju. Takvo postrojenje nije lako uraditi, niti je to jeftin posao, ni za manju sredinu, a ne za Beograd sa više od milion i po stanovnika”, naveo je on.\nDržavna sekretarka u Ministarstvu zaštite životne sredine Jelena Tanasković ocenila je da je ekologija prioritet i da je za sledeću godinu, što iz budžeta, što iz drugih izvora, planirano 36 milijardi dinara za ovu oblast.\n“Kada je reč o prečistačima i kanalizacionoj mreži, potpisali smo ugovor sa Razvojnom bankom Saveta Evrope od 200 miliona evra, čime ćemo finansirati izgradnju nedostajuće kanalizacione mreže i prečistača u 26 jedinica lokalne samouprave”, rekla je ona.\nTanasković je dodala da je pokrenuta i izgradnja regionalnih centara za upravljanje čvrstim otpadom i to u osam regiona.\nRukovodilac Centra za cirkularnu ekonomiju u Privrednoj komori Srbije Siniša Mitrović naveo je da smo ove godine imali dva važna događaja iz oblasti ekologije, a to su Glazgov 26, odnosno projekat dekarbonizacije, gde smo potpuno implementirani, kao i otvaranje Klastera 4, posvećenog energetici i zaštiti životne sredine.\nKako je istakao naše direktne štete od klimatskih promena veće od 360 miliona evra godišnje.\n“Mi nemamo infrastrukturu za upravljanje otpadom u Srbiji, a posebno industrijskim i opasnim otpadom. Nema privrednog rasta ni direktnih stranih ni domaćih investicija bez infrastrukture za otpad i otpadne vode”, kaže on.


f Krizni štab CSO za pomoć nakon poplava - Arhus Centar Subotica\nKrizni štab CSO za pomoć nakon poplava\nPozivamo sve organizacije civilnog društva da nam se pridruže u planiranju i sprovođenju mera za period nakon povlačenja vode u korita.\nU Građanskim inicijativama, Trg Nikole Pašića 9/9 (II sprat), je osnovan krizni štab koji će biti na raspolaganju svim organizacijama civilnog društva za aktivnosti usmerene na pomoć građanima Srbije nakon poplava. Dežurstvo u kriznom štabu će biti organizovano u periodu od 9h do 21h do daljnjeg.\nKrizni štab će organizovati alarmiranje svih svojih međunarodnih mreža civilnog društva, međunarodnih organizacija kao i donatora radi prikupljanja pomoći građanima Srbije.\nObaveštavamo sve organizacije civilnog društva da će svi resursi Građanskih inicijativa i okupljenih organizacija biti stavljeni na raspolaganje za organizovanje različitih aktivnosti usmerenih na pomoć građanima. Takođe krizni štab stoji na raspolaganju svima koji su aktivni u prikupljanju pomoći ili volontera.\nKrizni štab će odmah početi sa pripremama za period nakon prestanka poplava, kada će celoj državi biti potrebna ogromna pomoć za saniranje posledica i podršku ljudima koji su izgubili svoju imovinu.\nS obzirom na činjenicu da je u ovom trenutku neophodno prikupljanje opreme i hrane za bebe, obaveštavamo sva zainteresovana udruženja i građane da će krizni štab poslati apel za prikupljanje opreme i hrane za bebe i decu (hrana, odeća, oprema, higijena, pelene itd). Ukoliko je potrebno, timovi će ovaj materijal distribuirati na mesta gde je najneophodniji u dogovoru sa relevatnim akterima. Dok se voda ne povuče, nastavićemo sa prikupljanjem materijalne pomoć u odeći, hrani, sredstvima za higijenu, flaširanoj vodi i drugim stvarima koje su u ovom trenutku najpotrebnije, u sedištima udruženja širom Srbije.\nNa Facebooku i Twitteru su pokrenuti nalozi „Udruženi građani za Srbiju“. U Srbiji je registrovano preko 22 hiljade udruženja sa nekoliko desetina hiljada aktivista, zaposlenih i podržavalaca.\nTim kriznog štaba Udruženi građani za Srbiju\nTrg Nikole Pašića 9/2/9


Apartmani Grgurević Vrnjačka Banja\nApartmani Grgurević nalaze se u Vrnjačkoj banji nadomak Vrnjačkih termi u prvoj Banjskoj zoni. Apartmani su tipa studio, sastoje se od francuskog ležaja i jednog ležaja na rasklapanje, gostima su na raspolaganju terase, kompletno opremljena kuhinja, internet, kablovska televizija, klima i parking prostor.\nLjubaznost domaćina i prijatan ambijent će učiniti Vaš boravak nezaboravnim.\nMarijana Grgurević * 065/90 20 333 * majagrgurevic310@gmail.com\nApartman - studio 1 Grgurević je porodični studio koji može da primi do 4 odrasle osobe ili porodicu sa decom.\nApartman - studio 2 Grgurević je porodični studio koji može da primi do 4 odrasle osobe ili porodicu sa decom.\nApartman - Studio 3 - dvokrevetni\nApartman studio 3 Grgurević je idealan za dve osobe.


Ministar za zaštitu životne sredine Srbije Goran Trivan izjavio je da oko 2.500 preduzeća nisu redovno plaćali ekološke takse, što je obaveza za sve zagađivače, koji emituju štetne supstance, opasan i ambalažni otpad, zbog čega najavljuje sistemsko uređenje te oblasti.\n“Ministarstvo je nabavilo softver, koji će nam pomoći da utvrdimo tačan broj firmi, koje moraju da plaćaju ekološke takse i iznos njihovih dugovanja. Sada možemo samo da spekulišemo o njima, ali kolika god da su ona su velika”, kazao je Trivan, i naglasio da je neplaćanje te takse neprihvatljivo.\nOn očekuje da taj softver počne da radi krajem ove ili početkom naredne godine. “Nema opraštanja dugova. Ne možemo sebi da dozvolimo taj luksuz. Zaštita životne sredine je pitanje kulture, a neplaćanje za njenu zaštitu je nekultura”, rekao je on.\nTrivan je kazao i da je dobar primer Beograda, koji je ažurirao spiskove obveznika, koji plaćaju ekološku taksu i promenio načina obaveštavanja o obavezama, što je dalo rezultate, pa je tako za poslednjih pet-šest godina naplata povećana sa 600 miliona na 2,5 milijardi dinara.\nMinistarstvo poljoprivrede, u čijem resoru je donedavno bilo sektor ekologije, pokrenulo je upravni postupak protiv 100 domaćih i stranih preduzeća, jer ne plaćaju ili duguju ekološku taksu.\nMediji su objavili da je među njima i Naftna undustrija Srbije (NIS), koja taj namet ne plaća od njenog uvođenja 2010. godine, što joj navodno omogućava sporazum Srbije i Rusije, zbog čega je državna kasa oštećena za ukupno devet miliona evra.\nTrivan je rekao da još nema uvid u dugovanje NIS-a, ali naglašava da će sve biti rešeno u skladu sa zakonom. On je dodao da njegovo iskustvo sa NIS-om dok je bio u upravi Beograda, pokazuje da je ta kompanija spremna na saradnju i da "nema razlog da očekuje nešto drugo".


Vulin uručio ključeve stanova pripadnicima snaga bezbednosti u Vranju\nVulin i Stefanović uručili ključeve stanova pripadnicima snaga bezbednosti\nVesti Autor:N1 Beograd14. mar. 202014:55 > 15:02\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i ministar odbrane Aleksandar Vulin uručili su ključeve 39 novoizgrađenih stanova pripadnicima snaga bezbednosti u Vranju.\n„Čestitam pripadnicima snaga bezbednosti na ovom velikom danu, velikom danu za vas, vaše porodice i vaš grad, ali i veliki dan za naša ministarstva i za čitav sistem bezbednosti. Od vremena Tita, Aleksandar Vučić je prvi predsednik Srbije, Aleksandar Vučić je prvi čovek koji vodi Srbiju još od tih vremena koji je pokrenuo plansko i organizovano zbrinjavanje svih pripadnika službi bezbednosti“, istakao je ministar odbrane Aleksandar Vulin.\n„Čekali smo decenijama da dođe čovek koji će biti u stanju da organizuje čitavu državu i da kaže da pripadnici službi bezbednosti imaju razloga da budu čuvani, poštovani i da imaju povoljnije mogućnosti da reše i ovaj veoma važan životni problem“, dodao je Vulin.\n„Mnogo se radujem što vidim ovde i decu kako se već igraju, to znači da igralište treba da bude tu i deca su to prepoznala, a njih ne možete prevariti. Ponosan sam što sam tu sa vama, ponosan što vidim toliko dece i radujem se što će ih ovde biti još više, jer vi koji ste odlučili da kupite stanove na ovaj način, odlučili ste da budete pripadnik službi bezbednosti zauvek. Vi ste vezali svoju sudbinu za svoju državu, sa zanimanjem koje čuva svakog od nas. Hoću da vam se zahvalim zbog toga, da vam poželim puno sreće i zdravlja. Čuvajte sebe i svoje porodice, baš kao što čuvate i sve nas i baš kao što čuvate Srbiju“, poručio je ministar Vulin.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović je poručio da je država sistematskim rešavanjem stambenog pitanja počela proces gradnje budućnosti za ljude u Srbiji.\n„Upravo izgradnja stanova za pripadnike snaga bezbednosti, koju je pokrenuo predsednik Vučić, pokazuje kako se brine o ljudima, o svakom čoveku u ovoj zemlji, jer nisu samo pripadnici snaga bezbednosti ti koji će imati priliku da kupe ove stanove, proširićemo projekat i na druge kategorije“, rekao je Stefanović.\nOn je naveo da su pripadnici policije, vojske i BIA na prvoj linije odbrane države i svako ko je dan proveo u ovim sistemima zna koliko je ovaj posao težak, koliko odricanja podrazumeva i koliko su njihove porodice zabrinute kada su oni na zadacima.


Za dva do tri meseca biće poznati iznosi novog povećanja plata u javnom sektoru koje bi trebalo da počne da se primenjuje početkom naredne godine, ali i novi minimalac koji u Srbiji prima 350.000 ljudi. Za septembar je najavljeno i obelodanjivanje načina na koji će Vlada smanjiti poreze na zarade a potom i iznos smanjenja. Sve to, najavljeno je u prethodnih nekoliko meseci, a informacije su najčešće dolazile iz resornog Ministarstva finansija.\n"Minimalna cena rada biće znatno povećana u septembru, a krajem godine biće povećane i plate u javnom sektoru i penzije. U toku prošle godine smo povećali minimalnu cenu rada sa 143 dinara na 155 dinara po satu, čime je prvi put pređena cifra od 27.000 dinara mesečno. Sa tim ćemo nastaviti i dalje. Naredno povećanje će biti u septembru i to radimo zajedno sa privredom i sindikatima", najavio je nedavno ministar finansija Siniša Mali.\nSindikati su spremili su računicu s kojom će uskoro izaći pred pregovaračke strane. Prva opcija je da minimalna zarada koja danas iznosi oko 27.000 dinara bude povećana na nešto iznad 32.000 dinara. Druga opcija je povećanje minimalca na nivo između 31.000 i 32.000 dinara, odnosno na nešto oko 31.500 dinara. Rezervne opcije su minimalac koji je nešto manji od 30.000 dinara.\n"Jedan od najvećih ciljeva na početku nam je bio da stvorimo povoljno okruženje za privredu, koja će moći dobro i efikasno da posluje i da bude konkurentna na tržištu... Zato smo započeli sa smanjivanjem opterećenja na zarade, sa čime ćemo nastaviti i ove godine", rekao je Mali.\nDržava, inače, može da smanji poreze na zarade na tri načina. Prva mogućnost je smanjenje doprinosa na teret zaposlenog, druga smanjenje doprinosa na teret poslodavca, a treća opcija je povećanje neoporezivog dela zarade.\n"Trenutno razmatramo sve moguće aspekte. Rade se projekcije, pravimo računice i kalkulišemo koliko je moguće smanjenje. Prostora ima, ali računamo koliko je u budžetu moguće osloboditi novca", kaže naš izvor.\nVeće zarade u javnom sektoru najavljivane su nekoliko puta. O procentima povećanja se najkonkretnije pričalo za sektor zdravstva. Predsednik Aleksandar Vučić nedavno je najavio povećanje plata lekara i medicinskih sestara za najmanje za 10 odsto. Više puta je isticana potreba značajnijeg povećanja zarada i u prosveti.\nU oktobru, nakon što u Srbiju dođe delegacija MMF, trebalo bi da bude poznat i iznos povećanja penzija koji će Vlada početi da primenjuje krajem ove godine ili početkom naredne godine. Penzije u Srbiji, od sledeće godine, najverovatnije rasti po "švajcarskom modelu". To bi praktično značio da će penzije ukupno 1,7 miliona penzionera u Srbiji rasti po modelu koji podrazumeva usklađivanje sa 50 odsto inflacije i 50 odsto rasta prosečne zarade. To bi značilo povećanje od pet odsto što bi značilo da će prosečna penzija od 27.000 dinara biti veća za 1.350 dinara.


Inicijativa za Stolac: CIK obesmislio ponavljanje izbora - Moja Hercegovina\nPočetna / Inicijativa za Stolac: CIK obesmislio ponavljanje izbora\nInicijativa za Stolac: CIK obesmislio ponavljanje izbora\n28. 11. 2016. 9:44\nČlanovi Inicijative za Stolac, Salmir Kaplan, Demir Mahmutćehajić i Ahmet Ljubović, koje je Centralna izborna komisija (CIK) suspendovala i tako im onemogućila ponovno kandidovanje na ponovljenim izborima za koje se očekuje da budu zakazani u Stocu, podnijeli su žalbu Apelacionom sudu BiH.\n“Tražimo od Apelacionionog odjela Suda BiH da poništi odluku kojom se kandidati uklanjaju sa kandidatske liste, ali i poništenje izrečenih kazni. Centralna izborna komisija u obrazloženju nije navela nikakve dokaze na osnovu kojih je donijela svoje Odluke, a nije ni uzela u obzir okolnosti slučaja. Naime, kažnjeni kandidati su spriječili teže kršenja Izbornog zakona BiH, poput glasanja bez važećih dokumenata BiH, glasanja ‘mrtvih’, glasanja za više osoba, ali i opstrukcije i zloupotrebe položaja pri smjeni članova biračkih odbora”, poručuju iz Inicijative za Stolac.\n“Vjerujemo da će Apelacioni odjel Suda BiH, kojem smo u roku dostavili žalbe, ispraviti ovu grešku i veliku nepravdu koja se želi nanijeti građankama i građanima Stoca. Uz žalbu mi ćemo dostaviti Apelacionom sudu i blizu 500 stranica dokumentacije sa svim krivičnim prijavama, žalbama i javnim apelima na koje su se oglušili i CIK i OSCE i OHR. Sve ih ponovo pozivamo da osiguraju poštene izbore u Stocu”, zaključuje se u saopštenju Inicijative za Stolac.


Министарство привреде, Otvorena finansijska ponuda na tenderu za prodaju imovine Kompanije "Internacional CG" d.p. Beograd - u restrukturiranju, sa pratećom opremom i pravima na objektima, koja se nalazi na Kopaoniku\nOtvorena finansijska ponuda na tenderu za prodaju imovine Kompanije "Internacional CG" d.p. Beograd - u restrukturiranju, sa pratećom opremom i pravima na objektima, koja se nalazi na Kopaoniku\n11. нов. 2008.\nTenderska komisija koja prati sprovođenje javnog tendera radi prodaje imovine Kompanije "Internacional CG" d.p. Beograd – u restrukturiranju, sa pratećom opremom i pravima na objektima, koja se nalazi na Kopaoniku, na sednici održanoj, dana 10. novembra 2008. godine, konstatovala je da je jedini Ponuđač "MK GROUP" DOO Beograd, ispunio kvalifikacione uslove propisane Javnim pozivom za učešće na tenderu i Uputstvom za Ponuđače, nakon čega je otvorena finansijska ponuda Ponuđača "MK GROUP" DOO Beograd.\nPonuđač je za Predmet prodaje ponudio 23.000.000 evra, što je jednako iznosu Minimalne cene u skladu sa Javnim pozivom.\nAgencija za privatizaciju će, u saradnji sa privatizacionim savetnikom, izvršiti ocenu ponude u roku od 30 dana, koja će biti prezentovana članovima Tenderske komisije na narednoj sednici.\nRenata Pindžo, pomoćnik ministra u Sektoru za turizam u Ministarstvu ekonomije i regionalnog razvoja, kao predstavnik iz reda republičkih organa;\nZoran Panović, šef personalnog standarda i predsednik SSJ-SSS Sindikalne organizacije "Internacional CG" Kopaonik, kao zajednički predstavnik reprezentativnih sindikata subjekta privatizacije.


Kada vam se sudi u odsustvu - Kosovo 2.0\nPerspektive | Tranzicionom Pravda\nKada vam se sudi u odsustvu\nPiše Furtuna Sheremeti - 22.11.2018\nMogu li promene Zakona o krivičnom postupku omogućile suđenje u odsustvu kako bi se pospešila tranziciona pravda?\nKrajem ovoga meseca, nacrt Zakona o izmeni i dopuni Zakona o krivičnom postupku Republike Kosovo načelno je usvojen na Odboru za zakonodavstvo, mandate i imunitet. Čim se usvoji konačna verzija, ovaj zakon će izmeniti Zakon o krivičnom postupku kako bi se omogućila suđenja za ratne zločine čak i bez fizičkog prisustva osobe kojoj se sudi — što je vrsta saslušanja poznata kao ‘suđenje u odsustvu’ (in absentia).\nIako bi nacrt zakona otvorio vrata ovoj vrsti saslušanja, on bi i strogo uredio okolnosti u kojima se ona odvijaju. Tamo jasno stoji da nametanje krivične nadležnosti u slučaju u kom optuženi nije prisutan može da se primeni tek nakon što se nekoliko drugih opcija iscrpi, navodeći sledeće:\nOsoba pod istragom biće tražena u državi/državama za koje se smatra da se u njima nalazi, a na osnovu principa međunarodne pravne saradnje, makar pet puta; tek nakon što taj zahtev bude sasvim odbijen ili zanemaren od strane institucija države kojoj je zahtev poslat;\nPokrenuće se svaki kanal međunarodne policijske saradnje, a nakon što se tim kanalom ne ostvari da se u pritvor stavi osoba pod istragom;\nNakon neuspeha da se ostvari svrha pod tačkama a i b, osoba pod istragom biće proglašena traženom pod optužnicom u krivičnom postupku makar šest meseci, u medijima Republike Kosova, uključuući Službeni glasnik Republike Kosovo.\nTreba primetiti da, ukoliko ovaj nacrt zakona postane zakon i ako ovi kriterijumi budu ispunjeni, to neće biti prvi put da će suđenja u odsustvu biti sprovođena na Kosovu. Odmah posle rata, dok su se odredbe jugoslovenskog saveznog Zakona o krivičnom postupku i dalje primenjivale, bilo je slučajeva protiv optuženih kojima se sudilo u odsustvu, posebno na osnovu optužnica za genocid.\nRasprave o etici suđenja u odsustvu razlikuju se u zavisnosti od dela sveta, sa različitim pravnim sistemima koji su usvajali drugačije pristupe. Dok se u sistemima opšteg prava ovaj koncept može posmatrati kao kršenje principa ‘audi alteram partem’ (da se čuje druga strana), u nekim sistemima opšteg prava suđenje u odsustvu predstavlja uveliko prihvaćenu odbrambenu strategiju, iako, u zavisnosti od države, prisustvo advokata optuženog može biti uslov.\nU okviru Evropske unije i država-članica Saveta Evrope koje su potpisnice Evropske konvencije o ljudskim pravima, postoji i jedan poseban članak u Konvenciji koji predviđa, pa čak i štiti, pravo na pravedno suđenje. U članu 6, stav 1, eksplicitno se navodi:\n“Prilikom utvrđivanja građanskih prava i obaveza ili bilo koje krivične optužbe, svako ima pravo na pravedno i javno saslušanje u razumnom roku od strane nezavisnog i nepristrasnog suda koji osniva zakon. Presuda će se javno doneti, ali bi štampa i javnost mogli da budu isključeni iz celog ili delova suđenja u interesu morala, javnog reda ili državne bezbednosti u demokratskom društvu, gde je neophodna zaštita interesa maloletnika ili zaštita privatnog života strana, ili u meri u kojoj je to strogo neophodno po mišljenju suda u posebnim okolnostima, gde bi publicitet slučaja mogao da šteti interesima pravde.”\nUpravo je kršenje ovog člana ono na šta se Evropski sud za ljudska prava (ESLJP) najviše osvrće kada se bavi slučajevima suđena u odsustvu koji im se prosleđuju. Međutim, postoji i Okvirna odluka u kojoj se tvrdi da bi suđenja u odsustvu mogla zaista da se smatraju podudarnim sa članom 6.\nNepotrebno je reći da ovo nije stav koji zauzima Evropski sud za ljudska prava, dok suđenja u odsustvu i dalje predstavljaju probleme u regionu kada je reč o fluidnosti međusobnog priznanja sudskih presuda, što se zatim direktno povezuje sa (ne)obavezom izvršenja Evropskog naloga za hapšenje.\nPostoji i niz uslova koje su obznanili ministri pravde Saveta Evrope pod kojim će suđenja u odsustvu biti priznata, kao što su: ako bi se moglo reći da je osoba bila svesna suđenja, ako je savetnik zauzeo njeno mesto na suđenju, ako ne podnesu žalbu na vreme ili ako im se ponudi mogućnost žalbe.\nPostoji i tumačenje o presudama koje su postignute nakon suđenja u odsustvu, a koje je izradio Savet Evrope. Rezolucija (75) 11 navodi važnost toga da pojedinac bude pravovremeno obavešten o suđenju namesto važnosti prisustovanja na suđenju, što je pristup koji je primenjen u ovom novom nacrtu zakona na Kosovu.\nSuđenja: međunarodno krivično pravo i ratni zločini\nOpšti konsenzus možda nije tako postojan kada je reč o konceptu suđenja u odsustvu za domaća krivična suđenja, ali šta je sa međunarodnom krivičnom pravdom? Šta je sa ratnim zločinima? Šta ako se države suočavaju sa situacijom u kojoj je nemoguće rešavati određene slučajeve zbog odbijanja optuženog da bude prisutan? Da li se suđenja u odsustvu mogu opravdati u tim slučajevima?\nOvde se okrećemo ka dobro poznatoj ustanovi koja se bavi međunarodnim krivičnim pravom, a to je Međunarodni sud pravde (MSP). Trebalo bi obratiti pažnju na to da je, pre finalizacije Rimskog statuta, bilo sveobuhvatnih debata u pogledu toga da li bi suđenja u odsustvu trebalo dozvoliti pod okriljem MSP.\nNakon usvajanja konačnog nacrta Rimskog statuta iz 1998, član 63 je pojasnio da bi optuženi trebalo da bude prisutan na suđenju, gde samo neke manje bitne odredbe dozvoljavaju suđenje u odsustvu u slučaju da optuženi kontinuirano prekida suđenje ili tokom saslušanja na kom su optužbe potvrđene.\nDruge države regiona imaju različite pristupe prema suđenju u odsustvu. Član 29 Ustava Republike Hrvatske predviđa da optuženi ima pravo “da bude prisutan na suđenju ako je dostupan sudu”. Kao što se lako da primetiti, ovaj član spominje samo pravo na prisustvo, uslovljavajući ga dostupnošću optuženog, što otvara vrata za suđenje u odsustvu.\nSanader protiv Hrvatske jeste jedan od prekretničkih slučajeva u Hrvatskoj kada je reč o suđenjima u odsustvu, a usled činjenice da je slučaj dospeo do Evropskog suda za ljudska prava.\nMile Sanader je optužen za ratne zločine nad zatvorenicima iz rata 1992. i suđeno mu je u odsustvu. Na osnovu različitih izjava svedoka, on je osuđen na 20 godina zatvora, dok su sudovi izdali nalog za hapšenje u skladu sa tim.\nSanader je uložio žalbu i tražio ponovno suđenje, odvodeći svoj slučaj sve do Evropskog suda za ljudska prava. Godine 2015, ovaj sud je doneo presudu u vezi sa ovim slučajem i utvrdio da su hrvatski sudovi prekršili Sanaderovo pravo na pravedno suđenje, upućujući na ranije pomenut član 6, stav 1 Konvencije.\nUprkos ovoj presudi, Hrvatska i dalje sprovodi suđenje u odsustvu. Prošlog meseca je u Zagrebu počelo suđenje u odsustvu za 29 srpskih paravojnih komandanata optuženih za masakr Hrvata u Voćinu 1991.\nI srpski sudovi dozvoljavaju opciju suđenja u odsustvu, gde je ova stvar uređena u Zakonu o krivičnom postupku. Član 381 Zakona o krivičnom postupku Srbije eksplicitno navodi: “Optuženome se može suditi u odsustvu samo ako postoje posebni opravdani razlozi za suđenje iako je on odsutan, na slobodi ili nije dostupan državnim organima.”\nIako je Tužilaštvo za ratne zločine u Srbiji hvaljeno od strane Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju za to što su izbegavali da izdaju optužnice za ljude na slobodi i da sude ljudima u odsustvu, postoji primetni izuzetak. U ‘Gnjilanskom slučaju’, kako je on poznat, Tužilaštvo za ratne zločine izdalo je optužnice protiv 17 bivših pripadnika Oslobodilačke vojske Kosova, sudeći osmorici njih u odsustvu. I ovo pokazuje da i Srbija praktikuje opciju suđenja u odsustvu.\nZakon o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine, s druge strane, vrlo je jasan kada je reč o suđenjima u odsustvu. Član 247 eksplicitno navodi sledeće: “Optuženom se nikada ne sme suditi u odsustvu. Čini se da se isti princip primenjuje na Veće za ratne zločine ovoga suda, koje je osnovano marta 2005. Jedina svrha suda jeste da istraži i procesuira ljude upletene u kršenje međunarodnog zakona tokom rata 1992-1995, ali uprkos tome, on nikada nije držao suđenja u odsustvu.\nIpak, bez obzira na pravničke debate, da li će izmena zakona pomoći ostvarenju tranzicione pravde na Kosovu i žrtvama zločina počinjenih tokom rata?\nImajući u vidu neuspeh domaćeg pravnog sistema, kao i Unmika (UNMIK) i Euleksa (EULEX), da se na odgovarajući način pozabave slučajevima ratnih zločina na Kosovu, a imajući u vidu otpor Srbije da sarađuje u oblasti slučajeva ratnih zločina, važno je da imamo mogućnost da se bavimo onime što se dogodilo na Kosovu — čak iako to znači da to treba da se uradi bez fizičkog prisustva osobe kojoj se sudi. Kada je reč o tranzicionoj pravdi i suočavanju sa prošlošću, moramo da prihvatimo i saglasimo se da ne postoji vin-vin (win-win) situacija, te da će neki ljudi zasigurno biti nezadovoljni bilo kojim scenariom.\nMoja najveća briga kada je u pitanju amandman na zakon u vezi je sa žrtvama koje, možda, nemaju mogućnost da se suoče sa sasim počiniocima. Jedan od najbitnijih stubova suočavanja sa prošlošću jesu žrtve i kao takve bi trebalo da se uključe u raspravu o ovome; da budu obaveštene i pripremljene adekvatno za predstojeće promene. Vrlo je bitno da oni budu uključeni kada se održavaju ova suđenja. U suprotnom nećemo uspeti da apostrofiramo ratne zločine, a kamoli da obeštetimo žrtve.\nNemamo više vremena za gubljenje.\nDovoljno smo toga izgubili.\nNaslovna fotografija: Besnik Bajrami / K2.0.\nO autoru/ki Furtuna Šeremeti je diplomirani pravnik sa Univerziteta u Prištini. Ona je magistar u oblasti kriminologije i krivičnog prava sa Univerziteta u Oksfordu i trenutno radi na svom doktoratu na KU Leuven u Belgiji na temu državnih zločina i štete koju nanosi država.


Gradonačelnik pred odbornicima o najvećoj investiciji koja dolazi u grad\nSkupština grada Zrenjanina načinila je danas prve korake kojima se utire put za do sada najveću investiciju u Zrenjaninu, dolazak kineske kompanije „Šandong Linglong“.\nVećinom glasova od prisutnih odbornika usvojen je predlog zaključka u vezi opredeljivanja građevinskih parcela za realizaciju investicionog projekta od državnog značaja, radi izgradnje fabrike pneumatika za motorna vozila i pratećih objekata, koji će biti izgrađeni od strane kineske kompanije „Shandong Linglong Tire Co.Ltd“ i njihovih kooperanata.\n– Poslednjih godina trudimo se da afirmišemo Zrenjanin kao dobro mesto za investiranje i potpisali smo preko trideset ugovora o otuđenju gradskog građevinskog zemljišta. Mnogi investitori su proširivali svoje pogone, ali ovo što je danas na dnevnom redu i što će biti i ubuduće, vest je koja prevazilazi granice regiona. Investicija od skoro milijardu dolara je nešto neverovatno, a mi smo polusvesni šta ovo znači za naš grad. U završnim pregovorima smo sa još tri kineske kompanije i verujem da će i to biti brzo završeno. Predsednik Aleksandar Vučić pregovarao je više od godinu dana o privlačenju ove investicije, a sada je na nama da to brzo realizujemo. Ovo je prvi korak i zahvaljujem svima koji su došli na Skupštinu da podrže ovu odluku – poručio je gradonačelnik Čedomir Janjić u obraćanju odbornicima, obrazlažući predlog odluke, koji je izglasan od prisutnih odbornika Srpske napredne stranke i Socijalističke partije Srbije i ostalih iz vladajuće koalicije, ali i uz glas „za“ odbornika Velemira Cvetkova.\nProtiv predloga koji se odnosi na dolazak kineskih investitora bili su četvoro odbornika opozicije iz redova Demokratske stranke. Oni su, prethodno, upozoravali sa skupštinske govornice da u Zrenjanin dolazi prljava tehnologija, koja će ugroziti i zdravlje ljudi i životnu sredinu.\nOdgovarajući na primedbe odbornika opozicije, gradonačelnik Janjić je podsetio na reči predsednika države Aleksandra Vučića prilikom posete Zrenjaninu, koji je naglasio da je investicija koja dolazi u Zrenjanin bila već „viđena“ u Češkoj.\n– Nekako smo ubedili Kineze da smo mi bolje mesto za investiranje, da ovde trebaju da ulažu i da dovedu svoje poslovne partnere. To će tako i biti, jer mi želimo da razvijamo ovaj grad, da pravimo nove fabrike, ali i da obnovimo sve pogone koje su drugi zatvorili, među kojima su naše brodogradilište. Proizvodiće se ovde i pivo i mnogo toga ćemo učiniti da ovaj grad ponovo bude industrijski centar regiona i to vam ja garantujem – naglasio je Janjić, osvrćući se i na priče o dolasku prljave tehnologije u naš grad.\n– To mi se čini kao pokrenuta kampanja, da bi se umanjio značaj investicije. Ovo će biti najsavremenija fabrika guma u Evropi – najavio je Janjić.\nU daljem toku sednice usvojen je i predlog Odluke o donošenju izmena i dopuna Plana generalne regulacije „Jugoistok“ u Zrenjaninu i predlog izmene i dopune Programa otuđenja građevinskog zemljišta u javnoj svojini grada Zrenjanina za 2018. godinu.\nU senci važnih odluka o investicijama odlučeno je i da Grad Zrenjanin kupi kuću nekadašnjeg uglednog građanina Zrenjanina, prvog predsednika Srpskog narodnog veća u ovom gradu 1918. godine, Slavka Županskog, koja se nalazi u Svetosavskoj ulici.\nTagoviČedomir Janjić Šandong Linglong Šandong Linglong Zrenjanin Skupština grada Zrenjanina\nLiga socijaldemokrata Vojvodine obeležava 30 godina postojanja\nJoš se ne zna sudbina krivične prijave podnete protiv kafilerije „Prekon“\nAntirežimski protesti održavaju se i večeras u Zrenjaninu (Video)\nOdbornici DS o tome zašto su glasali protiv dolaska kineske investicije\nDOSTA JE BILO: Izložba odbijenih zakona ispred Bukovčeve palate


Kosovo: Srbi privremeno uklonili barikade na Priština - Raška\n1. avgust/kolovoz, 2013.\nSrbi koji su blokirali put u Rudaru kod Zvečana, na severu Kosova, privremeno su uklonili barikade i tako omogućili normalan saobraćaj na relaciji Priština - Raška, javlja dopisnica RSE.\nTakva odluka je doneta zbog puštanja iz pritvora Slobodana Repića i očekivanja da takva odluka bude doneta i u slučaju Žarka Veselinovića.\nU saopštenju dostavljenom medijima, koje je potpisao predsednik opštine Zvečan Dragiša Milović upućena je zahvalnost građanima na, kako je navedeno, odgovornom ponašanju i pokazanoj političkoj zrelosti što nisu podlegli provokacijama usmerenim na izazivanje sukoba i veće nestabilnosti.\nU saopštenju se izražava zahvalnost predstavnicima UNMIK-a , KFOR-a i EULEKS-a koji su, kako se navodi, svojim angažovanjem na terenu i u kontaktima sa građanima i lokalnim rukovodstvom dali doprinos da se bezbednosna situacija drži pod kontrolom.\nSudsko veće sastavljeno od EULEKS-ovih sudija u Višem sudu severnoj Mitrovici odlučilo je u sredu da odredi pritvor do 30 dana Žarku Veselinoviću, dok je Slobodan Repić pušten iz policijskog pritvora na slobodu.\nVeselinovića i Repića uhapsili su u Rudaru kod Zvečana, na severu Kosova, pripadnici Euleksa i Kosovske policije zbog sumnje da su učestvovali u pokušaju ubistva Dušana Milisavljevića, zamenika direktora Administrativne kancelarije u severnoj Mitrovici decembra prošle godine.


Dan narodnog jedinstva - Sputnjik Srbija\nPredsednik Rusije Vladimir Putin čestitao je građanima Dan narodnog jedinstva, istakavši da patriotizam i poteškoće ujedinjuju Ruse.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin posetio je novi arheološki muzej manastira Čudov u Kremlju, koji se nalazi pod zemljom na mestu demontirane 14. zgrade moskovskog Kremlja. Muzej je posvećen najstarijoj istoriji Moskve i kompleksu manastira Čudov koji se na tom mestu nalazio od 1365. do 1929. godine.\nRusija se seća oslobođenja Moskve od poljskih osvajača\nU Rusiji je obeležen Dan narodnog jedinstva. On je povezan sa dešavanjima s početka 17. veka, kada je Moskva konačno oslobođena od poljskih osvajača.\nU Njujorku obeležen Dan narodnog jedinstva Rusije\nDan narodnog jedinstva, ruski nacionalni praznik, obeležen je u Njujorku uz igranje kola na Tajms skveru, preneo je dopisnik RIA Novosti.\nSpektakularni svetlosni šou u Sankt Peterburgu (video)\nNa Dvorskom trgu u Sankt Peterburgu, u okviru proslave Dana narodnog jedinstva, održan je jedinstveni svetlosni šou. Ovaj program je deo „Festivala svetlosti“ koji se održava u ruskoj Severnoj prestonici, a njegova tema je stogodišnjica Velike oktobarske revolucije.


Jelena Janković osvojila turnir u Indijan VelsuBEOGRAD – Najbolja teniserka Srbije Jelena Janković osvojila je danas titulu na turniru u Indijan Velsu, pošto je u finalu savladala Karolinu Voznjacki iz Danske sa 2:0 (6:2, 6:4). Ovo je četvrta pobeda Jankovićeve u duelima sa Voznjacki\nJelača osvojila srebro na Kupu EvropeARL - Reprezentativka Srbije u atletici Tatjana Jeleča osvojila je srebrnu medalju u bacanju koplja na Kupu Evrope u bacačkim disciplinama koji se održava u Arlu u Francuskoj.\nVujošević: Realno je očekivati nerealnoTrener Partizana Duško Vujošević kaže da su njegovi košarkaši napravili idealan uspeh plasmanom u četvrtfinale Evrolige i da će u predstojećem duelu sa Makabijem pokušati da odigraju dve utakmice u Beogradu. Kompletan tekst\n"Crveni đavoli" ne daju vođstvoMANČESTER - U derbiju 31. kola fudbalskog šampionata Engleske Mančester junajted je danas na domaćem terenu savladao Liverpul sa 2:1 (1:1).\nKličko nokautirao Čembersa, pobedio i BorovčaninDISELDORF - Ukrajinski bokser Vladimir Kličko pobedio je sinoć u Diseldorfu u Espirit areni pred oko 51.000 gledalaca nokautom Amerikanca Edija Čembersa (Eddie Ćambers) u poslednjoj, 12. rundi i tako odbranio titulu u verzijama WBO i IBF u teškoj kategoriji.\nPižonov neoprostivi grehBEOGRAD - Upravni odbor fudbalskog kluba Crvena zvezda prihvatio je danas sporazumni raskid ugovora sa trenerom tima Vladimirom Petrovićem i na njegovo mesto postavio Ratka Dostanića. Kompletan tekst\nZimonjić bez trofeja, Jelena u finalu od 20 časova INDIJANA VELS - Srpski teniser Nenad Zimonjić i Kanađanin Danijel Nestor nisu uspeli da osvoje titulu na teniskom turniru u Indijana Velsu, u SAD. Šansu da Srbiji donese bar jedan trofej ima Jelena Janković Kompletan tekst\nPartizan iskoristio kiks ZvezdeBEOGRAD - Fudbaleri Crvene zvezde izgubili su u Kragujevcu od Metalca 1:2 u 19. kolu Jelen Superlige i omogućili večitom rivalu Partizanu da zaostatak za liderom srpskog prvenstva smanji na dva boda, pošto su "crno-beli" u poslednjem Kompletan tekst\nNemanja Bjelica od leta u BenetonuPosle Tadije Dragićevića i Nemanja Bjelica odlučio da napusti Crvenu zvezdu. Talentovani košarkaš Crvene zvezde Nemanja Bjelica na kraju sezone gotovo sigurno odlazi iz kluba sa Malog Kalemegdana, a karijeru bi mogao da Kompletan tekst\nBodirogi sad porodica na prvom mestuBivši košarkaš Dejan Bodiroga izjavio je da mu ne nedostaje igra pod koševima i da trenutno uživa u životu. Beli Medžik je kazao da je sve ostvario u košarkaškoj karijeri, i da je pre tri godine napravio dobar potez kad je odlučio da se posveti\nTrijumf Bozoljca i TekauaMARAKEŠ - Srbin Ilija Bozoljac i Rumun Hori Tekau pobednici su čelendžer turinra u Marakešu u konkurenciji parova\nLjubičić preko Nadala do finala Indijan Velsa INDIJAN VELS - Hrvatski tensier Ivan Ljubičić plasirao se u finale Masters turnira u Indijan Velsu, pošto je sinoć u polufinalu tog takmičenja pobedio branioca titule Španca Rafaela Nadala dalje\nRad savladao Mladog radnikaBEOGRAD - Fudbaleri Rada pobedili su danas u Beogradu Mladi radnik sa 3:2, u utakmici 19. kola Superlige Srbije i ostvarili prvi trijumf u prolećnom delu prvenstva. Rad je do četvrte pobede u Superligi dalje\nTeri ljut na sudije Lige šampionaKapiten Čelsija Džon Teri kritikovao je danas način suđenja u fudbalskoj Ligi šampiona i pozvao upravu londonskog kluba da se povodom toga posavetuje sa čelnicima Evropske fudbalske unije (UEFA). dalje\nAustrijancima ekipna titula na PlaniciPLANICA - Reprezentacija Austrije trijumfovala je u ekipnoj konkurenciji na Prvenstvu sveta u ski-letovima koje je danas održano na Planici u Sloveniji.\nPantelić se vraća u Hertu?Navijači Herte ne mogu da zaborave prošlu sezonu kada su sa Markom Pantelićem u timu bili nadomak osvajanje Bundes lige, ali ne mogu ni da objasne zašto se letos uprava odrekla srpskog reprezentativca, pa se trenutno dalje\nStefan GP i dalje sanja Formulu 1Vlasnik ekipe Stefan GP srpski biznismen Zoran Stefanović planira da kupi američki tim Ju-EsF1 i da već ove sezone debituje u šampionatu Formule 1. On planira da otkupi akcije američke ekipe i nada se da će dobiti dozvolu FIA da odmah\nRezultati poslednjeg 26. kola i tabela Jadranske lige Pobeda Arsenala za prvo mesto na tabeli\nPobede Rome i Fiorentine, Interu samo bod\nPorazi Bajerna i Bajera\nOkser preuzeo vodjstvo Preokret Reala protiv Sportinga\nHamburger nije iskoristio kiks Bajerna


Iako brak Ksenije i Aleksandra Vučića nažalost nije uspeo, njihova srca zauvek su vezivali njihovi naslednici Milica i Danilo. Očeva mezimica Milica ima dvadeset godina i prava je kopija majke Ksenije Vučić, rođene Janković.\nOno što niko ne može a da ne primeti je da Milicu krasi pogled prepun dobrote i nežni osmeh, a neosporno je da jako liči na svoju majku.\n„Hvala ti što je naša Milica danas snažna i nepokolebljiva devojka“, zahvalio se predsednik Kseniji. On svoju ćerku svaki put vodi na biračko mesto, na glasanje, uveren da će mu tog dana, baš kao i svakog drugog dana u životu, naslednica doneti sreću.\nSvima koji su imali priliku da vide Milicu postalo je jasno da će Ksenija živeti u pogledu svoje ćerke, koja izrasta u sve ono čemu ju je majka dosledno učila.


Srpski preduzetnici bi posao najradije ostavili svojoj deci - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tSrpski preduzetnici bi posao najradije ostavili svojoj deci\nSrpski preduzetnici bi posao najradije ostavili svojoj deci\nby bifadmin 2. juna 2017.\nU Evropskoj uniji udeo preduzeća koja se prodaju nakon povlačenja vlasnika iz poslovanja je gotovo 40%, a u Srbiji samo 6% vlasnika misli da će preduzeće biti prodato. Čak 77% njih živi u nadi da će porodica da nastavi poslovanje i održi vlasništvo nad preduzećem.\nU to spada zaista veliki broj preduzetnika – čak 92% njih starijih od 55 godina ujedno su i vlasnici i osnivači preduzeća – bez ličnog iskustva u biznis transfer procesu i preuzimanju preduzeća od prethodne generacije. Oni, pored vlasničke, imaju i menadžersku funkciju u preduzeću u 80% slučajeva, a kompanije koje imaju iskustva u transferu poslovanja u Srbiji broje se u promilima. Ovo su pokazali rezultati istraživanja koje je sproveo Adizes SEE.\nUpravo nedostatak iskustva u transferu poslovanja predstavlja otežavajuću okolnost u sprovođenju tog procesa u Srbiji, s obzirom da je većina preduzeća u Srbiji osnovana 90-ih godina 20. veka i u njima se očekuju transferi na upravljačkim pozicijama.\nNo, iako najveći broj poslodavaca želi da ostavi biznis svom detetu, istraživanje sprovedeno u EU pokazalo je da se rukovođenje prenosi na članove porodice u samo 15-35 odsto preduzeća. Visoka očekivanja vlasnika preduzeća u Srbiji o prenošenju poslovanja na članove porodice odraz su, u velikoj meri, njihovih želja i vizije koja tek treba da se suoče sa realnim mogućnostima – spremnosti i sposobnosti članova porodice.\nNa prvi pogled značajan procenat vlasnika, njih 57%, intenzivno razgovara sa svojim naslednicima o budućnosti preduzeća. Ali s obzirom da je anketa rađena sa vlasnicima koji imaju više od 55 godina, nije zanemarljiv podatak da njih čak 34 odsto o ovome uopšte ne razgovara sa svojojm decom koja su u 80% slučajeva starija od 20 godina. Jedan od rizika odlaganja razgovora je gubitak kompetentnih članova porodice, ali demotivisanih zbog činjenice da vlasnici nisu spremni za razgovore na temu promene uloga u budućnosti.


SAM :: Aktivnosti :: Stanka Pejanović, predsednica SAM-a na prvom BIZIT okruglom stolu na temu „Prednosti i zamke e-commerce“\nNaslovna :: Aktivnosti :: Aktivnosti :: Stanka Pejanović, predsednica SAM-a na prvom BIZIT okruglom stolu na temu „Prednosti i zamke e-commerce“\nStanka Pejanović, predsednica SAM-a na prvom BIZIT okruglom stolu na temu „Prednosti i zamke e-commerce“\nKoncept tradicionalnog bankarstva nije postojan nigde u svetu, pa ni u Srbiji, izjavila je na otvaranju Okruglog stola na temu „Prednosti i zamke e-commerce“, guverner NBS, Jorgovanka Tabaković.\nNa samom otvaranju, moderator okruglog stola, Tatjana Ostojić, iznela je podatke da trgovina kešom u Srbiji i dalje iznosi 70 odsto prometa. Guverner NBS, Jorgovanka Tabaković je dodala da se i u EU 80 odsto transakcija obavlja kešom, uprkos velikom prilivu kriptovaluta, čiji je udeo u globalnim transakcija veoma mali i iznosi između tri i pet odsto dnevnih transakcija koje obavi Narodna banka Srbije.\n"Narodna banka Srbije pripremila je Nacrt zakona kojim će se regulisati provizije za plaćanje bankarskim karticama i koji će se naći pred Skupštinom Srbije", rekla je Tabakovićeva na prvom BIZIT okruglom stolu "Prednosti i zamke e-trgovine", održanom u Srpskoj asocijaciji menadžera (SAM).\nU prilog elektronskom poslovanju u Srbiji ide i inicijativa NBS, koja radi na uvođenju instant plaćanja (PSD2), u skladu sa onim što sprovodi EU. Novi sistem instant plaćanja će omogućiti sve ono što mu ime govori 24/7/365, a NBS će obezbediti najsavremeniju infrastrukturu, koja će omogućiti bankama da implementiraju ovaj vid plaćanja i svojim korisnicima obezbede da koriste novi sistem, koji će sa strane NBS biti implementiran u drugoj polovini 2018. godine.


Savremeni gimnazijalci posetili Međunarodni obrazovni sajam | Savremena gimnazijaSavremena gimnazija\nNovember 4, 2019 Comments Off on Savremeni gimnazijalci posetili Međunarodni obrazovni sajam\nSavremeni učenici posetili su 11. oktobra Međunarodni obrazovni sajam, u velikom amfiteatru na četvrtom spratu Beograđanke. Sajam su zajedno organizovali International School Savremena i Institut za moderno obrazovanje, kao i agencija Student Recruitment Tours (SRT), koja održava obrazovne sajmove širom sveta. Pod sloganom „Povezujemo univerzitete i studente”, ova agencija posvećena je stvaranju prilika za dijalog i razmenu informacija.\nNa ovom događaju svoje akademske programe predstavilo je preko 20 univerziteta. Učenici su imali priliku da se kroz direktnu komunikaciju podrobnije upoznaju sa njihovom ponudom, a saznali su i više o prijavljivanju, uslovima, potrebnoj dokumentaciji i svim ostalim aspektima koji su ih mogli zanimati.


Hiljade ljudi gadjalo se danas tonama zrelih paradajza na ulicama španskog grada Bunjola, u tradicionalnom dogadjaju koji se svake godine organizuje prve srede u avgustu, u tom mestu u istočnoj Španiji. Na festivalu „Tomatina“ u Bunjolu 160 tona paradajza je istovareno iz šest kamiona ljudima okupljenim u gradskim ulicama, koji su učestvovali u jednosatnoj „tuči“. Učesnici u tuči paradajzom u kojoj su mnogi nosili naočare za plivanje da zaštite oči, kao i ulice, bili su mokri od paradajza, što je uobičajna slike posle ovog dogadjaja. Organizatori su šmrkovima isprali ulice odmah posle ovog dogadjaja koji se završava u podne, a učesnici su mogli da koriste i javne tuševe. Festival „Tomatina“, najveća borba paradajzom, organizuje se u ovom gradu u provinciji Valensija svake godine od 1945, poslednje srede avgusta. Festival je bio besplatan sve do 2013. godine, kada je gradonačelnik uveo naplatu ulaza od 10 evra.


Projekat se realizuje po modelu sufinansiranja Ministarstva prosvjete, Ministarstva sporta i Opštine Bijelo Polje, pri čemu je Ministarstvo prosvjete obezbijedilo 87.000 eura, Ministarstvo sporta 57.000 eura i Opština 20.000 eura.\nAdaptacija fiskulturne sale podrazumijeva radove na krovu i izolaciji objekta, ugradnju moderne podloge za razne sportove, uređenje svlačionice, molersko farbarske radove, kao i opremanje objekta sportskom opremom.\nMinistar prosvjete dr Damir Šehović i ministar sporta Nikola Janović izrazili su zadovoljstvo zbog skorašnjeg početka radova na adaptaciji sportske sale, za čiji završetak je predviđeno 90 dana od uvođenja izvođača u posao.\nPoručujući da razvoj školskog sporta i zdravih stilova života ima nemjerljiv značaj za stasavanje zdravih generacija, ministri su naglasili da je država dužna da djeci obezbijedi uslove za kvalitetno bavljenje sportom.\nŠehović i Janović rekli su da je ovo samo jedan od primjera međuinstitucionalne saradnje, koji može predstavljati dobar model za zajedničke aktivnosti na sličnim projektima i u drugim opštinama u Crnoj Gori.\nKako je razvoj Sjevera jedan od prioriteta Vlade, ministri su iskazali uvjerenje da će se sa jačanjem školske sportske infrastrukture nastaviti i naredne godine, za koju su najavljena još veća ulaganja u obrazovanje.\nPredsjednik Opštine Petar Smolović je zajedno sa ministrima Šehovićem i Janovićemu julu potpisao Memorandum o saradnji na ovom projektu, koji će biti od značaja ne samo za učenike, već i za cijelu lokalnu zajednicu, kao i za sportske klubove sa teritorije Opštine.


Crna kutija medijskog finansiranja - Jovanka Matić - Peščanik - Dev\nFinansiranje medija je najnetransparentnija oblast našeg medijskog sistema. Ne postoje pouzdani podaci o ukupnoj količini novca u medijskoj industriji, posebno javnog novca, o izvorima i oblicima finansiranja, još manje o nameni ovih sredstava i njihovim efektima. Ujedno, to je i najmanje regulisani aspekt medijskog sistema. Njime se ne bavi nijedan medijski zakon. Ako ne najčuvanija tajna, finansiranje medija je bar jedna od najteže pristupačnih tajni. Nije retko da državni organi ili mediji radije plate novčanu kaznu nego postupe po odluci Poverenika o pristupu informacijama od javnog značaja kada se radi o novcu koji su dali ili primili. Najzad, finansiranje je najmanje istraživan element medijskog sistema. U Srbiji nema specijalista za političku ekonomiju medija ni među ekonomistima ni među komunikolozima.\nNajnoviji izveštaj Saveta za borbu protiv korupcije iz 2015. godine u vezi sa medijima je dobrodošao jer nudi mnoštvo novih informacija o medijskim finansijama. Prvi izveštaj Saveta iz 2011. godine u vezi sa medijima imao je revolucionaran značaj. On je podigao poklopac sa mračne tajne vlasničko-finansijskih odnosa u medijima. Novi izveštaj Saveta je fokusiran samo na finansije. On otkriva da je crna kutija medijskog finansiranja veoma složena i da ima mnogo pregrada u kojima se krije veliki broj aktera u raznim simbiotskim i parazitskim međusobnim odnosima.\nIako je reforma medijskog sistema još na početku 2000-ih godina proklamovala tržišni model kao osnov finansiranja medija, sve ove godine postojala je kombinacija državnog i tržišnog finansiranja medija. Pri tome je medijsko tržište malo, siromašno, prezasićeno i hiper-konkurentno. Mnogi tvrde da se amalgam koji je na njemu nastao ne može nazvati medijskom industrijom, jer medijsko tržište uopšte ne postoji, već da ono što se tako zove predstavlja samo produžetak državnog medijskog sistema drugim sredstvima. Umesto da se broj medija smanjuje jer tržište ne može sve da ih održava, on se iz godine u godinu povećava. Od oko 1.100 medija u 2011. godini on je porastao na više od 1.400 u 2015. Većina medija posluje sa gubicima, čak i oni sa najkomercijalnijom produkcijom. Već to je pokazatelj da tržište nije glavni faktor koji određuje sudbinu medija, niti je profit glavni benefit vlasnika i finansijera medija. U sistemu u kome je profit mali ili nepostojeći, neka druga vrsta koristi nadoknađuje ekonomski gubitak koji trpe medijski vlasnici i finansijeri.\nIzveštaj Saveta pokazuje da se mediji, bez obzira na svoje tržišno usmerenje, dovijaju na razne načine da dobiju što više državnog novca mimo tržišta. U raspodeli državnog novca nema pravila ni kontrole, dok mediji dobijanjem ovog novca produžavaju egzistenciju ali ugrožavaju svoj integritet.\nIz izveštaja Saveta jasno se vidi odsustvo zakonske regulative finansiranja medija, a posebno finansiranja medija iz javnih izvora. U praćenju tokova finansiranja medija Savet je mogao da primeni samo Zakon o javnim nabavkama. Upravo se kroz utvrđivanje novčanih tokova pokazala sva neefikasnost ovog zakona. Modernizovana verzija Zakona iz 2013. godine i dalje omogućuje mnoštvo načina da se intencije zakona lako zaobiđu, bilo direktnim ugovaranjem nabavki, javnim nabavkama male vrednosti, simuliranjem konkurentnosti, itd.\nDomaći zakonski okvir još uvek ne prepoznaje problem uticaja državnog novca na slobodu medija. Prema Savetu Evrope, državna finansijska sredstva namenjena medijima služe samo boljem informisanju građana, imaju formu državne pomoći i stoga pri njihovog raspodeli država mora medije tretirati na pravičan i neutralan način. Iako je Srbija članica Saveta Evrope, ona ne poštuje ovaj standard. Od kako su subvencije manje od 30 miliona evra izuzete iz domaćih propisa o državnoj pomoći uredbom Vlade krajem 2011. godine, nijedan od vidova finansiranja medija se ne smatra oblikom državne pomoći, pa ne podleže ovoj regulativi.\nZakon o oglašavanju iz 2005. godine nije posmatrao odluke o oglašavanju kao mogući vid medijske diskriminacije. On nije imao nikakva pravila u pogledu državnog oglašavanja. Novi Zakon o oglašavanju nije ušao u set novih reformskih zakona koji su doneti 2014. Što je još važnije, regulisanje državnog oglašavanja nije ušlo u sadržaj novog Zakona o oglašavanju koji je usvojen u Skupštini januara 2016. Tako ni do danas u pravnoj regulativi ne postoje odredbe koje regulišu način odlučivanja o obimu reklamnih budžeta državnih tela, kriterijume i način njihove raspodele, javnu dostupnost podataka o državnom oglašavanju i kontrolu trošenja radi sprečavanja zloupotrebe javnog novca.\nOdsustvo regulacije oglašavanja organa javne vlasti produžava osnovu za arbitrarno i diskriminativno odlučivanje o tome koje su to aktivnosti i mere na čije reklamiranje je opravdano potrošiti novac poreskih obveznika, u kom obimu, i u kojim medijima. U situaciji hronične finansijske oskudice, dobijanje reklamnog ugovora od državnih organa ili javnih preduzeća za medije često može da znači granicu između opstanka i nestanka. Stoga je državno oglašavanje efikasan potencijalni mehanizam za politički pritisak na medije, bilo time što će se mediji odabrati za plasman oglasnih sadržaja ili će biti izostavljeni iz reklamnih planova.\nIgnorisanje javnog interesa\nIzveštaj Saveta je pokazao da postoji veoma razgranata mreža kanala toka javnog novca u medije, a da njihovu realizaciju, a još manje racionalnost i efikasnost, niko ne kontroliše.\nOva raznovrsna lepeza finansijskih intervencija u medije obuhvata klasične ugovore o oglašavanju, ugovore o zakupu vremena za emitovanje, ugovore o poslovnoj saradnji, o sponzorstvu, donacijama, medijskim uslugama, kao i uglovore o promovisanju projekata i aktivnosti.\nKontrola sadržaja ugovora koju je Savet ostvario pokazuje da je racionalnost trošenja javnog novca često veoma upitna, posebno u slučaju javnih preduzeća sa monopolskim položajem. Takvi se, na primer, čine oglasi protiv krađe električne energije, ali i mnogi drugi.\nSa stanovišta javnog interesa, najproblematičnije je to što se javni novac troši ne za kampanje u službi javnog dobra, nego za stvaranje pozitivne slike o radu državnih organa i javnih preduzeća, ili njihovih čelnika, u krajnjem slučaju – političkih struktura koje iza njih stoje.\nKroz mnogo invenitvnih formi ugovora, sa raznovrsnim sadržajima, državna tela i javna preduzeća od medija veoma često traže samo jedno – propagandnu uslugu, i to tako da reklamni sadržaji imaju formu informativnih sadržaja, kako ih publika ne bi prepoznala kao propagandne.\nIz ugovora koji se navode u izveštaju Saveta se vidi da naručioci medijskih usluga, tj. sponzori i donatori od medija traže, na primer, objavljivanje „PR tekstova“, „pojačanu redakcijsku pažnju neposredno zaduženog novinara“, „redovno izveštavanje sa konferencija za novinare“, objavljivanje „tematskih razgovora i intervjua sa stručnjacima“ naručioca, gostovanje predstavnika državnih tela i javnih preduzeća u informativnim emisijama, informisanje javnosti o uslovima i rezultatima poslovanja preduzeća, organizovanje intervjua i kontakt emisija sa predstavnicima preduzeća, izradu i publikovanja PR tekstova na temu projekta kojim se bavi neki državni organ, itd. Nekada ugovori idu tako daleko da preciziraju obavezu medija da „pozitivno predstavlja“ naručioca usluge kroz informativno praćenje njegovih aktivnosti, da „nastupa sa stanovišta afirmacije osnovne delatnosti preduzeća“ ili da obavlja direktnu afirmaciju sponzora, kroz na primer objavljivanje autorskih tekstova menadžera sponzora.\nIzveštaj tako nudi mnoštvo novih dokaza kako državna tela pod firmom javnog interesa koriste javna sredstva za promociju parcijalnih političkih ili ekonomskih interesa. Time se pokazuje da državne institucije nastavljaju da čine ono što su i rainije činile, samo kroz nove forme. Ranije su koristile budžetske subvencije da u državnim medijima promovišu sadržaje koji afirmišu vladajuće strukture ili su lokalne budžete predviđene za „javno informisanje od lokalnog značaja“ prevodile u finansiranje „usluga informisanja o radu lokalne samouprave i javnih preduzeća“, sa jasnim definicijama o kojim oblastima i kojim konkretnim aktivnosti lokalnih vlasti novinari treba da izveštavaju.\nMnoštvo predstavljenih primera ugovora između javnih institucija i medija kojima se finansiraju parcijalni politički interesi pokazuje zasnovanost upozorenja da učesnici tranzicije veoma često zanemaruju i potcenjuju sposobnost autoritarizma za strukturalnu i funkcionalnu mimikriju. Na ovu opasnost je još pre 20 godina upozoravao jedan medijski istraživač iz Belorusije. U izveštaju Saveta čitaju se simptomi autoritarnog sindroma, koji kroz ceo proces tranzicije medijskog sistema opstruira stvaranje osnove za autonoman medijski sistem. Nijedna demokratska vlada nije želela medije kao kontrolore vlasti i instrument javnosti i nije pokretala reformu koja bi omogućila nastajanje takvih medija.\nIzveštaj takođe upozorava da regulativa koja je predviđena novim medijskim zakonima ni izdaleka nije dovoljna za poželjne uloge medija u demokratskom sistemu, da Registar medija, onako kako je sada zamišljen, neće biti dovoljan da bi se obezbedila transparetnost finansija i da sektorska analiza koju treba da obavlja Regulatorno telo treba da se pozabavi ovim problemima.\nŽrtve ili krivci\nIzveštaj je pokazao da gotovo da nema većeg medija koji nije sklopio neku vrstu ugovora koji od medija zahteva da se ponaša propagandno u odnosu na finansijera.\nTo pokazuje da mediji imaju malo izbora u svojim poslovnim strategijama, tj. da im je teško da se odupru ekonomskoj zarobljenosti u odnosu na državne izvore finansija. Proces restrukturiranja medija koji traje od 2000. godine nije uspeo da stvori stabilnu ekonomsku osnovu za razvoj medija niti model finansiranja medija koji stimuliše medije da služe javnom interesu. Alternativni izvori finansiranja koji su postojali 90-ih danas više ne postoje ili su izgubili značaj. Odgovor na pitanje zašto novinari ne mogu da izađu iz ekonomske zamke države nije u nedostatku novinarske hrabrosti, što im se često prebacuje, nego u nedostatku finansijera koji su spremni da finansiraju drugačije medije.\nGlavni oblici državnih finansijskih intervencija u medijski sektor – subvencije, državno oglašavanje, ugovori sa medijima o raznim vrstama usluga, mnoga sponzorstva i donacije služe kao mehanizmi za prevođenje finansijske moći državnih organa u politički uticaj na medije, odnosno kao mehanizami indirektne, meke cenzure ili kontrole i kao efikasan izvor finansiranja medijske poslušnosti.\nProjektno sufinansiranje, kao novi oblik javnog finansiranja medija, tek je u početnoj fazi razvoja i prolazi kroz tipične dečije bolesti. Njegova adekvatnost za rešavanje medijskih problema u postojećem ekonomskom kontekstu tek treba da se pokaže.\nIzveštaj Saveta za borbu protiv korupcije aktuelizuje pitanje kako se mediji mogu izvući iz zamki koruptivnih sprega sa državom koje su ugrađene u strurkutre medijskog finansiranja.\nJedan aspekat tog pitanja je da li su novinari samo žrtve ili su sastavni deo struktura i odnosa u medijskom sistemu koji podrivaju slobodno, kritičko i odgovorno novinarstvo i sopstvenim profesionalnim ponašanjem omogućavaju njihov opstanak.\nVećina predstavnika medijske zajednice koji se čuju na javnoj sceni govori da su oni samo žrtve. Istraživanja koja uključuju ispitivanje novinara, međutim, pokazuju da novinari sebe vide istovremeno i kao žrtvu i kao krivca. Dok jedni smatraju da novinari nisu dovoljno organizovani za odbranu profesionalnog integriteta, drugi misle da nisu bili dovoljno uključeni u reformu medijskog sistema koja nije išla u dobrom pravcu.\nReforma medijskog sistema nije problem samo novinara i medijskih radnika. Uređivanje sistema finansiranja iz javnih izvora nije samo pitanje obezbeđivanja nediskrimanatornog tretmana medija, već obezbeđivanja uslova za produkciju sadržaja u javnog interesu, i to tako da se javna sredstava dodeljuju u javnom postupku, pod poznatim, jednakim i pravednim uslovima.\nSrbija je ekonomski nerazvijeno društvo, sa procesom stvaranja preduzetničke klase i redistribucijom bogatstva koje još vek traje, sa partokratskim političkim sistemom, i klijentelističkim odnosima institucija koje se lako stavljaju u službu interesa vladajuće političke većine, sa nekonsolidovanom demokratijom, slabom vladavinom prava, slabom ukorenjenošću partija u interesnu strukturu društva, odustvom društvenog konsenzusa o društvenoj transformaciji i jakom potrebom vladajućih partija da kontolišu medije kako bi ostvarili javnu podršku za svoju politiku i izgradili konsenzus.\nSve ove karakteristike društva čine napore za reformu medija delom borbe za razvoj demokratije. Subjekte za reformu medijskog sisema u javnom interesu stoga treba tražiti među akterima koji žele razvoj demokratije, a ona se što pre mora usredsrediti na menjanje struktura finansiranja medija.


Raising Stars: Stručna podrška i do 15.000 CHF za razvoj startapa\nProgram obuhvata intenzivne obuke za razvoj biznisa, mentorstvo i do 15.000 CHF za pokrivanje troškova namenjenih izradi prototipa, razvoj biznis modela, istraživanju tržišta, testiranju prvih kupaca, zaštiti intelektualne svojine i ostalih troškova vezanih za razvoj novih proizvoda ili usluga. Na aktuelni javni poziv mogu konkurisati startap timovi od najmanje dva člana i inovativne kompanije osnovane ne duže od dve godine do datuma objavljivanja ovog poziva.\nPrijave otvorene do 28. decembra\nProgram je kreiran kroz projekat Tehnopark Srbija 2 – Podsticanje izvoza kroz razvoj tehnoloških parkova kojim Vlada Švajcarske podržava dalji razvoj inovacija i tehnološkog preduzetništva u Srbiji, a sprovodi NTP Beograd, u partnerstvu sa NTP Niš i NTP Čačak, po Memorandumu o saradnji potpisanom između Vlade Republike Srbije i Vlade Švajcarske.\nNa prvom javnom pozivu za Raising Starts program krajem 2020. godine od 183 prijavljenih timova, njih 13 je dobilo sveobuhvatnu stručnu i finansijsku podršku za ubrzan razvoj inovativnih ideja. Kroz više javnih poziva, Raising Starts će u naredne tri godine, uz podršku Vlade Švajcarske, podržati osnivanje i razvoj do 100 novih startap kompanija u regionima Beograda, Niša i Čačka. Prijave su otvorene do 28. decembra na zvaničnoj stranici programa.


Prošle nagrade sa krivičnim prijavama | VAmedia - info portal\n27/02/2015 27/02/2015 Нема коментара на Prošle nagrade sa krivičnim prijavama\nSkupština grada nakon jutrošnjeg incidenta koji je izazvao odbornik Bradić donela odluku da istog udalji sa današnje sednice. Uz polemiku usvojene nagrade grada Valjeva. Naprednjaci zatražili objašnjenje zašto se dodeljuje nagrada čoveku koji je optužen za krivično delo.\nSkupština gotovo jednoglasno odlučila o udaljenju odbornika Ljubomira Bradića, a polemika do ovog trrenutka vodjena je o nagradama grada. Naime medju predlozima Komisije našao se i Milan Mihailović načelnik Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije u Valjevu. Odbornik SNS-a Milan Marković za govornicom je izneo podatak da se nprotiv Mihailovića trenutno vodi postupak po članu 309/14 za zloupotrebu službenog položaja , a po prijavi unutrašnje kontrole MUP-a Srbije. “Ovo nije sumnja ovde je otvoren postupak i za ovo delo zaprećena je kazna od 8 godina zatvora. Vi ovde hoćete da date nagradu za humanost i hrabrost čoveku koji će možda zavrpiti u zatvoru. Pa jel to čovek koji treba da bude uzor? Šta ćemo ako ga osude ko će biti odgovoran što smo takvom čoveku dali nagradu?”upitao je Marković. Predsednik Skupštine Mihailo Jokić je za govornicom potvrdio Markovićeve navode i dodao da je tužilac prihvatio prijavu unutrašnje kontrole , a da je sa druge straner Mihailović bion dužan da Komisiju za izbor obavesti o postupku koji se vodi protiv njega. Odbornica Zorica Jocić je predložila da se odloži ova tačka dnevnog reda pribave validne informacije , a potom zakaže nova sednica i nakon ponovnog rada Komisije i donese odluka. Jocićeva je takodje zatražila da se preispita sam Poslovnik po kome je Komisija radila.\nInače kako se moglo čuti predlog za nagradu Mihailoviću dali su gradonačelnik Stanko Terzić, zamenik Žarko Kovač i pomoćnik Milorad Ilić. Gradonačelnik je u odbranu Mihailovića izneo da ne treba zaboraviti njegov doprinos za vreme bombardovanja Valjeva. Nerazumljivo je kako zasluge za odbranu Valjeva mogu pripasti licu koje je bilo plaćeno da radi tu vrstu posla pa bi tako mogli biti predloženi svi vojnici , svi u sektoru za vanredne situacije i svi ljudi sa radnom obavezom za vreme bombardovanj. Upravo je za govornicom odbornik Milan Marković postavio to pitanje. Žarko Kovač zamenik gradonačelnika je rekao da je svako nevin dok se krivica ne dokaže , ali i da bi da takav postupak postoji bio gradonačelnik obavešten od strane šefa valjevske policije.\nVamedia proverom u policiji ustanovila da gradonačelnik nije tražio proveru informacije u policiji.Ali i da sektor unutrašnje kontrole nije u nadležnosti PU Valjevo.\nNakon desetominutne pauze odbornici su se vratili i glasali za predloge za nagrade u celosti. Tako će nagradu Grada Valjeva pored, Vojislava Andrića, Milice Ostojić, Davida Koprivice, dr Branka Budimirovića, KUD-a Abrašević marka Jovanovića, Slobodana Rakovića dobiti i Milan Mihailović , čovek za koga naprednjaci tvrde da je pod ozbiljnom istragom.\nSkupština je danas potvrdila i odluku da se za počasnog gradjanina grada Valjeva proglasi Miloš Teodosić. A odbornici su danas jednoglasno prihvatili predlog Milana Markovića da se odreknu dnevnicei na taj način učestvuju u kupovini aparata za test opterećenja u Bolnici.


ZLATO ZA ĐORĐA PERIĆA U ESTONIJI: Osnovac iz Bijeljine laureat u disciplini instrumentalni žanr | Novosti.rs\n- Veoma sam srećan što sam i ovaj put bio laureat na međunarodnom takmičenju i sa ponosom predstavljao svoju zemlju - rekao je Perić.\nNa ovom takmičenju gde su zastupljeni svi instrumenti učestvovalo je preko 500 takmičara iz 14 zemalja ( Estonija, Rusija, Latvija, Litvanija, Bjelorusija, Ukrajina, Bugarska, Mađarska, Francuska, Indonezija, Poljska, Italija, Srbija i BiH).\nĐorđe Perić, koji je učenik Osnovne muzičke škole "Kornelije Stanković" u klasi profesora mr Slaviše Perića dobio je priznanje za profesionalizam, kreativna dostignuća i visoko kvalitetnu obuku laureata svih uzrasta, saradnju i podršku kao i lični doprinos razvoju kulture i umjetnosti, i za jačanje prijateljskih odnosa sa zemljama iz inostranstva.\nMlađanom Periću ovo je 73 osvojena nagrada na međunarodnim takmičenjima iz 15 zemalja.\nĐorđe Perić nagrada zlatna medalja Estonija


Čukarički - Za istoriju! - Sportske.net\nČukarički - Za istoriju!\nPosle velike prednosti koju su stekli u prvoj polufinalnoj utakmici protiv Voždovca, fudbaleri Čukaričkog su stigli na prag istorijskog plasmana u finale Kupa. ''Brđani'' ne potcenjuju rivala, ali veruju da u sutrašnjem revanšu ovu veliku priliku neće prokockati.\nTrener fudbalera Čukaričkog Vladan Milojević rekao je danas da se njegova ekipa još nije plasirala u finale Kupa Srbije, ali da ima lepu šansu da ispiše istoriju tog kluba.\n"Respektujemo Voždovac i pripremamo se, ne razmišljajući o prvoj utakmici. Za nas je rezultat i dalje 0:0", rekao je Milojević na konferenciji za novinare.\nČukarički sutra gostuje protiv Voždovca u revanš meču polufinala Kupa Srbije. Ekipa s Banovog Brda posle prvog meča ima prednost od 2:0.\n"U ovom trenutku ništa nije gotovo. Imamo veliki motiv i želju i svega smo svesni, ali 'ajde prvo da odradimo posao. Fudbal je nepredvidiv sport. Imamo jednu lepu šansu da, ukoliko uđemo u finale, ispišemo istoriju jednog novog kluba od pre tri godine iako Čukarički ima dugu tradiciju", rekao je Milojević na konferenciji za novinare.\nMilojević je naveo da se ekipe odlično poznaju i da bez obzira što ekipu sa Dušanovca od nedavno vodi novi trener nema promena u kvalitetu tima.\n"Voždovac je kvalitetna ekipa sa dobrim pojedincima i ne zaslužuje mesto u prvenstvu na kom se nalazi. Kup, međutim, nema veze sa prvenstvom i šanse su nam jednake", rekao je trener Čukaričkog.\nOn je dodao da za sutrašnji meč može da računa na sve igrače, osim na Rajka Brežančića koji neće moći da igra zbog žutih kartona.\nRevanš meč polufinala Kupa Srbije izmedju Voždovca i čukarički igra se sutra od 16.30 na stadionu na Dušanovcu, a ulaz za sve posetioce je besplatan.


Opremanje kuća za povratničke porodice u Istoku, Štrpcu i Kosovu Polju - Kosovo Online\n11. Septembar 2020. • 10:16\nDopunski vid pomoći povratnicima uručen je danas, navedeno je u saopštenju.\nMinistarstvo navodi da je uz pomoć partnera od početka godine obezbedilo sličnu pomoć za 46 povratničkih porodica.\nKompletno opremanje povratničkih kuća nameštajem i belom tehnikom omogućuje jednake šanse i mogućnosti povratnicima da nastave život u novim kućama i u uslovima dostojnim čoveka današnjice, navodeno je u saopštenju ministarstva.\nIzgradnja i opremanje povratničkih kuća nameštajem i kućnim aparatima deo je projekta "Povratak i reintegracija na Kosovu", koji finansira Kancelarija EU na Kosovu, sufinansira Ministarstvo za zajednice i povratak, a sprovodi partnerska Međunarodna organizacija za migracije .\npovratnici Ministarstvo za povratak i zajednice Kosovo i Metohija


Najstarije penzionerke u Srbiji imaju po 107 godina\nM. D. 13. septembra 2016. 07:00\nŽene u Srbiji u proseku duže primaju penziju od muškaraca, ali su muške penzije više. Muškarcima u proseku poštar donosi penziju 17, a ženama 19 godina. U slučaju invalidskih penzija, muškarci penziju primaju 18, a žene 22 godine, pokazuju najnoviji statistički podaci Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje.\nNajstarije korisnice penzija su dve invalidske penzionerke od po 107 godina, rođene početkom prošlog veka. U stopu ih prati godinu dana mlađa penzionerka koja ima 106 godina, dok visoko četvrto mesto drži jedna starosna penzionerka od 104 godine.\nS najdužim stažom primanja penzija su takođe dve penzionerke, iako one po godinama nisu najstarije. I primaju penziju već 70 godina. Svoje penzije one su zaradile tokom NOR-a.\nIstovremeno, duže od pola veka čekovi svakog meseca stižu na adrese više od 400 penzionera širom Srbije, što znači da su penziju zaradili sredinom prošlog veka, odnosno od 1949. do 1959. godine.\nStatistika fonda pokazuje da duže od tri decenije penzija stiže na oko 38.000 adresa, a duže od četiri decenije na još 7.400 adresa. Najbrojniji su penzioneri bivšeg Fonda PIO zaposlenih, a slede ih vojni penzioneri, dok je samostalaca, odnosno, onih, koji su sami sebi uplaćivali doprinose najmanje.\nIako ima mnogo polemike oko toga kako neko može da prima penziju 70 godina, gubi se iz vida činjenica da uslovi za penzionisanje nisu menjani 35 godina, od 1965. do 2001. Tada je starosni uslov za odlazak u penziju bio 55 godina za žene i 60 za muškarce.\nOsim toga, sve do 2000. godine postojale su i penzije po posebnim propisima, upravo one koje su zarađene tokom NOR-a.\nPrimale su se i administrativne penzije koje su u međuvremenu ukinute. Sve je to razlog što je već sada, a što će i ubuduće biti, sve manje onih koji će penziju moći da primaju pet ili više decenija.\nOsim toga, starosni uslovi za penzionisanje se stalno pooštravaju, pa je danas prosečna starost penzionera u Srbiji 68 godina.\nNešto je veći prosek kod poljoprivrednika – 73 godine.


Deset kompanija iz Srbije učestvuje na najvećem svetskom sajmu tehnologije i tehnike „Hannover Messe 2012“, koji se održava od 23. do 27. aprila 2012. godine u Hanoveru.\nNa skupu „Dan srpsko-nemačke privrede“ danas se predstavio i generalni direktor Knauf Insulation Srbija Tihomir Cikvaroski, koji je govorio o stranim investicijama u Srbiji, edukaciji građana i Vlade na temu ekologija i energetska efikasnost.\n“I pored krize, u Srbiji, u našoj fabrici u Surdulici, proizvodi se sa maksimalnim kapacitetima – 40.000 tona kamene vune, a čak 75 odsto se izvozi na strana tržišta. Jako je zanimljivo da je Knauf Insulation Srbija jedna od retkih kompanija koja pored zemalja Evropske unije, izvozi na kinesko tržište i na taj način direktno utiče na rast srpske privrede. Prošle godine je uloženo oko 2 miliona evra u fabriku kamene vune Knauf Insulation u Surdulici a od 2007, kada je bila velika rekonstrukcija, ukupno 23 miliona evra. Trend rasta primene termoizolacionih materijala se uočava i u Srbiji pre svega postojanjem svesti o energetskoj efikasnosti kao i novom zakonskom regulativom. Misija kompanije Knauf Insulation jeste da postane lider u rešenjima za energetsku efikasnost u zgradarstvu.”\n#Hannover Messe #hanover #knauf #knauf insulation


Društvena zajednica - Societe Generale Banka Srbija\nSociete Generale Srbija aktivno doprinosi razvoju društva u kojem posluje trudeći se da održava čvrste veze sa zajednicom.\nBanka kroz svoju svoju strategiju ulaganja u zajednicu nastoji da podrži i promoviše vrednosti koje zastupa i u svom poslovanju.\nStrateški prioriteti Societe Generale banka u politici prema društvenoj zajednici su socijalna inkluzija i profesionalna integracija kroz edukaciju. Projekat Inkluzina akademija je pokrenut u saradnji sa Forumom mladih sa invaliditetom, a cilj je da se osobama sa invaliditetom omogući da unaprede svoje veštine i podignu kapacitete za zapošljavanje. Iako je stupanjem na snagu Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom učinjen značajan sistemski preduslov ka punoj društvenoj integraciji, i dalje veliki problem predstavlja činjenica da samo mali procenat osoba sa invaliditetom ima potreban nivo obrazovanja i obučenosti za obavljanje visoko kvalifikovanih poslova. Inkluzivna akademija svojim polaznicima omogućava upravo karijerno usmeravanje i dalji profesionalni razvoj razvoj kroz učešće u posebno dizajniranim edukativnim treninzima i radionicama. Značajan doprinos u projektu Inkluzivna akademija daju naši zaposleni koji volonterski drže treninge i radionice iz svoje oblasti ekspertize.\nSociete Generale banka podržava i druge projekte usmerene na profesionalnu integraciju, a u tom smislu je značajna saradnja sa organizacijom Dostignuća Mladih na implemantaciji programa „Učeničke kompanije“. Ovaj program ima za cilj ekonomsku edukaciju učenika srednjih škola i razvoj omladinskog preduzetništva. Kroz simulaciju realnog biznisa učenici stiču osnovna znanja o ekonomiji preduzetništvu i tržišnoj privredi, a ujedno razvijaju preduzetnički duh i privatnu unicijativu. U oblasti socijalne inkluzije i podrške društveno ugroženim grupama, Societe Generale banka blisko sarađuje sa strateškim partnerima Bankom hrane i humanitarnom organizacijom Mali Veliki Ljudi koja brine o deci sa smetnjama u razvoju. Pored toga banka je donator Radionice integracije, jedinstvenog kulturnog centra za osobe sa invaliditetom.\nZa svoju saradnju sa Bankom hrane, Societe Generale banka je nagrađena 2009. godine VIRTUS nagradom za korporativnu filantropiju u kategoriji dugoročno partnerstvo između profitnog i neprofitnog sektora.\nSmanjenje negativnih efekata našeg poslovanja na životnu sredinu ZAPOSLENI\nOdgovorno upravljanje i politika prema zaposlenima www.societegenerale.com


Balbaj za pobedu, Efes ponovo slavio u gostima, Himki upisao treći poraz! - Sportske.net\nIgrači Himkija ispustili pobedu u penal završnici.\nOve nedelje smo imali duplo kolo u Evroligi, a Himki je večeras dočekao ekipu Efesa i zabeležili su treći poraz u ovom takmičenju, rezultat je bio 84:85.\nRuski tim je solidno otvorio meč, dobili su prvu četvrtinu sa 21:18, ali onda su odigrali vrlo loše u drugoj četvrtini, Efes ih je pregazio, pa su gosti tako otišli na poluvreme sa 8 poena prednosti.\nEfes je nastavio sa dobrom igrom i u trećem delu, pa su tako povećali prednost na 12 poena prednosti. Kada je izgledalo da gosti drže sve u svojim rukama i da je potrebno da lagano završe meč, Aleksej Šved je uzeo loptu u svoje ruke i za samo nekoliko minuta na početku poslednje četvrtine izbrisao čitavu prednost Efesa.\nGosti su se na kraju u potpunosti posvetili odbrani Šveda, ali on je tada fantastično delio asistencije saigračima, Stefan Marković je postigao prve poene na meču tek 2 minuta pre kraja, a to je bio vrlo bitan koš jer je domaćin tada konačno izjednačio na 76:76. Gosti su počeli da greše iz napada u napad, a kada je domaćin preuzeo prednost, usledila je penal završnica. Izgledalo je kao da je domaćin na pragu pobede, ali onda su usledila dva promašaja sa slobodnih bacanja, a Efes je to iskoristio i preko Balbaja stigao do pobede. Balbaj je postigao fantastičnu trojku sa nekih 8 metara i ostavio domaćinu 2,1 sekundu da postigne koš. Stefan Marković je promašio sa pola terena i gosti su upisali novu pobedu, dok je Himki zabeležio treći poraz.\nFantastični Aleksej Šved je ponovo bio u centru pažnje, postigao je 25 poena, od toga čak 15 u poslednjoj četvrtini, ali ni to nije bilo dovoljno da se upiše prva pobeda. Kada je gostujuči tim u pitanju, naravno, pored Balbaja koji je doneo pobedu, treba istaći da je 24 poena postigao Rodrig Bobua.


Đilas: Prevremeni izbori mogući u svakom trenutku : Nadlanu.com\nĐilas: Prevremeni izbori mogući u svakom trenutku\nObjavljeno 27. mar 2013. / 16:20:35\nPrema njegovim rečima, oni će biti posledica nemogućnosti daljeg opstanka sadašnje vladajuće koalicije.\nĐilas, u intervjuu "Novom magazinu", nije direktno odgovorio na pitanje da li bi pristao da bude premijer u budućoj vladi, ističući da tek treba da se vidi koliko će poverenje DS na narednim izborima dobiti zahvaljujući svom novom programu.\n"Nije personalno pitanje najvažnije, već pitanje može li se sastaviti vlada koja će funkcionisati tako da Srbija može da napreduje ili će se ponovo sastavljati neka trgovačka vlada da bi svi bili donekle zadovoljni, a da zemlja ne da ne ide unapred, nego se vraća unazad", kazao je Đilas.\nPre izbora bi, kako smatra, trebalo promeniti izborni sistem tako da se gradonačelnici i predsednici opština biraju neposredno, a odbornici prema većinskom ili mešovitom principu, dok na republičkom nivou treba promeniti izborni prag kako bi se stranke beznačajne političke snage sprečile da trguju mandatima.\n"Na republičkom nivou danas više od pola opština nema poslanika i mora se menjati takav sistem. Treba menjati i cenzus, jer ova praksa spajanja četiri stranke sa 1,5 odsto ubija ideju cenzusa, uđu u parlament, dobiju nekoliko poslanika i trguju", objasnio je Đilas.\nLider demokrata je kazao da će ta stranka podržati rešenje za Kosovo prihvatljivo za sve strane ukoliko će njime biti rešen problem. "Još ne znamo koje se rešenje nudi, da li je na stolu Ahtisari, nešto više ili manje, o čemu se uopšte pregovara? Bio bi red da premijer dodje u parlament i kaže:\n'Evo, ovo je taj papir, hajde da vidimo šta ćemo'! Ali, opet kažem, podržaćemo rešenje ako ljudima garantuje život i normalno funkcionisanje sa zaštitom; za nas su bitni ljudi, teritorije nikada nisu i neće to biti", rekao je Đilas.\nOn je, međutim, izrazio žaljenje zbog toga što neke od stranaka koje su danas na vlasti nisu pokazivale isti nivo političke zrelosti u prošlosti.\n"Šteta što ove stavove niste imali pre dvadeset, deset ili bar pre četiri godine, toliki bi životi bili spaseni. Ali ne, dok smo mi završavali saradnju sa Haškim tribunalom, oni su demonstrirali i palili ambasade zemalja od kojih sada zavisi odluka", rekao je Đilas.\ndragan ?ilasdsizboriparlamentarni izbori


ZA ENERGETSKU EFIKASNOST 166,45 HILJADA EURA\nZa projekte u okviru programa Unaprijeđenje energetske efikasnosti za ovu godinu je iz budžeta opredijeljeno 166,45 hiljada eura, saopšteno je iz Ministarstva ekonomije.\nIz Ministarstva su saopštili da, prepoznajući značaj potencijala koje država ima u pogledu korišćenja energije iz obnovljivih izvora i unaprijeđenja energetske efikasnosti, istovremeno implementiraju više projekata. Oni se uglavnom mogu svrstati u dvije grupe, na projekte namijenjeni javnim objektima i projekte za građane.\n"Na ovaj način mjere energetske efikasnosti se primjenjuju kako u javnim objektima, tako i u sektoru domaćinstva", rekli su iz Ministarstva.\nOni su podsjetili da zakonska regulativa u oblasti energetske efikasnosti predviđa i energetske preglede zgrada koje obavljaju stručnjaci obučeni za energetske preglede.\n"S obzirom na to da u Crnoj Gori nijesu postojali stručnjaci za tu djelatnost, ukazala se potreba za razvojem programa edukacije, a i samog realizovanja obuke za energetske preglede", objasnili su iz Ministarstva.\nMinistarstvo je u saradnji sa Njemačkim društvom za međunarodnu saradnju GIZ razvilo i podržalo izradu takvog programa, a u periodu od 2008. do 2011. godine, ovu obuku je pohađalo i uspješno završilo 46 inženjera koji mogu obavljati energetske preglede shodno Zakonu o efikasnom korišćenju energije.\nKada je riječ o projektima koji se odnose na primjenu mjera energetske efikasnosti u javnim objektima, iz Ministarstva podsjećaju da je u toku realizacija dva projekta, Energetska efikasnost u Crnoj Gori MEEP i Program energetske efikasnosti u javnim zgradama EEPPB.\nU cilju finansiranja projekta MEEP, Vlada je, kako se navodi, dobila zajam od Međunarodne banke za obnovu i razvoj IBRD od 6,5 miliona eura koji je iskorišćen za finansiranje radova na primjeni mjera energetske efikasnosti u šest zdravstvenih i devet obrazovnih objekata.\nProjekat je realizovan u periodu od februara 2009. do 20. decembra 2014.\nIz Ministarstva su saopštili da su ostvareni rezultati implementacije MEEP-a uticali da Vlada donese odluku o uzimanju novog kredita za nastavak njegovog sprovođenja.\n"IBRD je odobrila zajam od pet miliona eura, u cilju primjene mjera energetske efikasnosti u 12 do 14 zdravstvenih objekata. Druga faza realizacije MEEP-a počela je u aprilu prošle godine i trajaće do 30. marta 2017. godine", saopšteno je iz Ministarstva.\nKada je riječ o EEPPB, ovaj projekat se realizuje po osnovu kredita Njemačke banke za razvoj KfW u ukupnom iznosu od 13,44 miliona eura.\nRealizacija projekta je počela u januaru 2012. godine.\nIz Ministarstva podsjećaju da je u prvoj fazi projekta rekonstruisano 13 objekata, od toga 12 škola i jedan studenski dom, a u toku je rekonstrukcija još osam objekata.\nImajući u vidu uspješnu realizaciju prve faze projekta i ostvarene rezultate, Vlada je u decembru dobila kredit od KfW-a od 21,5 miliona eura, čime su se stekli uslovi za početak realizacije druge faze Programa energetske efikasnosti u javnim zgradama.\nDrugom fazom programa, kako se dodaje, biće obuhvaćena primjena mjera energetske efikasnosti u odabranim obrazovnim ustanovama, koje su u nadležnosti Ministarstva prosvjete, zatim administrativnim objektima koji su u nadležnosti Uprave za imovinu, kao i odabranim objektima u vlasništvu Ministarstva rada i socijalnog staranja.\nRealizacija druge faze programa počela je u januaru, dok je planirani rok završetka projekta decembar 2020. godine.\nProjekti namijenjeni građanima Crne Gore su Montesol (beskamatni krediti za ugradnju solarnih sistema za pripremu tople vode), EnergyWood i EnergyWood II (beskamatni krediti za ugradnju sistema za grijanje na moderne oblike biomase) i projekat Solarni katuni (projekat ugradnje fotonaponskih sistema na katunima u Crnoj Gori).\n"Ovi projekti promovišu upotrebu obnovljivih izvora na strani potrošnje i omogućavaju građanima Crne Gore da što jeftinije, jednostavnije i lakše nabave i koriste ove vrste modernih energetskih sistema. Ovi projekti su pionirski ne samo u Crnoj Gori, već i u cijelom okruženju i kao takvi služe za primjere uspješne prakse", ocijenjeno je iz Ministarstva.\nIzvor: Vebsajt CDM, 17.05.2015.


Nova vlada pred Skupštinom do 11. avgusta - Televizija Kopernikus TV K::CN\nNova vlada pred Skupštinom do 11. avgusta\n02/08/2016 | Politika\nDo 11. avgusta biće održana sednica Skupštine na kojoj će se birati Vlada, rekao Aleksandar Vučić. Danas počinju razgovori sa socijalistima o tome ko će ući u Nemanjinu 11. Funkcionerima EU premijer Srbije uputio pismo u kojem je ukazao na situaciju u regionu i neophodnost očuvanja mira i političke stabilnosti.\nMandatar Aleksandar Vučić rekao je da će sednica Skupštine Srbije na kojoj će biti izabrana nova vlada biti održana u roku od deset dana.\n„U roku od deset dana biće sednica parlamenta na kojoj će se birati Vlada Srbije, pa neka se vrate s mora i brčkanja da dođu da izaberu Vladu“, rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\nIstakao je da je na sednici Predsedništva SNS-a, koja je održana ranije danas, bilo reči o personalnim rešenjima i da je dobio odobrenje od Predsedništva da sutra počne razgovore sa predstavnicima liste koju je na izborima predvodio Ivica Dačić. Dodao je da su „oni ti koji će odlučiti ko bi od njih bio u Vladi“.\nU petak ili subotu će biti nova sednica Predsedništva SNS-a, gde će definisati personalna rešenja i najverovatnije će tri dana uoči sednice parlamenta sa svim rešenjima ići u parlament. „I onda će se birati Vlada, ako to bude moguće“, rekao je Vučić.\nRekao je da njegov ekspoze nije sasvim gotov, da je naporno radio na njemu, te da sada ima „slatke muke“ da skrati 450 strana i smanji ekspoze jer bi bilo nemoguće da to pročita. „Videćemo, možda i ne skratimo“, rekao je Vučić.\nIstakao je da je završio najveći deo ekspozea. „Imamo slatke muke, treba da skratimo 450 strana“, rekao je premijer.


Đurovskog ne zanima derbi Omladinske lige, uzeo sve igrače koji mu trebaju - Sportske.net\nĐurovskog ne zanima derbi Omladinske lige, uzeo sve igrače koji mu trebaju\nDva derbija između Partizana i Zvezde u mlađim kategorijama sutra će biti uvertira za poslednje kolo u seniorskoj Superligi.\nĐurovski čeka titulu, računa na poraz Partizana!Bivši Zvezdin štoper dogurao do ''Serije D''!''Srpski Falkao'' se seli u Bundesligu?Saopštenje Partizana: "Prepuštamo Terzića sportskoj pravdi i zaboravu"Zvezdino saopštenje pre tačno godinu dana: "Puna podrška Slaviši Kokezi"\nI u omladinskoj i u kadetskoj konkurenciji Partizan će sutra biti domaćin Crvenoj zvezdi. Ipak, crveno-beli izgleda ne pridaju mnogo značaja derbiju Omladinske lige koji je na programu od 13 časova.\n''Za vikend se igra derbi u omlainskoj ligi, ali pošto je pitanje šampiona rešeno, on nema rezultatski značaj. Tako prioritet ima prvi tim i zato imam sve mlade igrače koji treniraju sa nama na raspolaganju'', objasnio je danas trener prvog tima Zvezde Boško Đurovski.\nAli, zato je u Kadetskoj ligi mnogo uzbudljivije, sutrašnji derbi između Zvezde i Partizana će najverovatnije rešiti pitanje šampiona (10:00h), a trener kadeta crveno-belih Nikola Puača poručio je da njegov tim uvek ide na pobedu i da će tako biti i sutra u ''Zemunelu''.\nU novoj epizodi Zvezda TV-a, Puača je istakao i da je možda dobro da se njegovi igrači već u ovom uzrastu navikavaju na protisak koji donosi igranje u velikom klubu, poput Crvene zvezde.