DIGITALNA KAMPANJA #OSTANIKODKUĆE – Novosti Plus\n“Zbog teških okolnosti u kojima smo se našli i vanrednih preventivnih mjera Vlade Republike Srpske, institucije kulture iz bezbjednosnih razloga zatvorile su svoja vrata za posjetioce. Svjesni činjenice da se današnja komunikacija najviše odvija na društvenim mrežama i digitalnim platformama, koristićemo svoju Fejsbuk i Instagram stranicu kao medij za promociju aktivnosti ove ustanove, ali i savremene umjetnosti”, saopšteno je iz Muzeja.\n“Naša kampanja biće usmjerena na aktuelnu izložbu “Story Lines” umjetničkog para “Distruktura” iz Beograda, a koji se proteklih godina na regionalnoj umjetničkoj sceni ističu svojim neobičnim postavkama i multimedijalnim projektima”, navedeno je u saopštenju.\nIzložba će biti predstavljena putem video-materijala sa posebnim akcentom na multimedijalni projekat “Živimo u prelijepom svijetu” /We are living in a beautiful world/ koji nastaje 2007. godine kao svojevrsna digitalna arhiva intimnih priča o ljudima koji su iz političkih, ekonomskih, socijalnih i mnogih drugih razloga migrirali i nastavili svoje živote u drugim gradovima Evrope.\n“Publici ćemo pružiti priliku da prate svjedočanstva ovih ljudi i na taj način predstaviti ovaj neobični umjetnički projekat koji je u Muzeju predstavljen putem interaktivne mape”, naveli su iz Muzeja savremene umjetnosti.\n← Pogledajte novi raspored vožnje na linijama za UKC i Ortopediju\nIT – ZAJEDNICA SRBIJE ĆE PRUŽITI POMOĆ SRPSKOJ U VREMENU KRIZE →


DriveSmart 66 MT-S Amazon Alexa\nŠifra artikla: 010-02469-12\nBilo da se radi o odmoru, izletu tokom vikenda ili svakodnevnom putovanju na posao, Garmin DriveSmart™ 66 uređaj za satelitsku navigaciju sa Amazon Alexa glasovnim asistentom veličine 6″ pruža nov nivo slobode, praktičnosti i bezbrižnosti dok vozite.\nSAMO PITAJTE ALEXA\nSa ugrađenim asistentom Alexa1, možete tražiti da puštate muziku, slušate audio knjige, slušate vesti i još mnogo toga — sve dok držite ruke na volanu i gledate u put. Aleka funkcionalnost dostupna je samo na engleskom i nemačkom jeziku.\nDvostruki USB punjač koji dolazi sa Garmin DriveSmart uređajem za satelitsku navigaciju pruža dodatni priključak za punjenje telefona, tableta ili drugih elektronskih uređaja u vozilu.\n1 Glasovne komande se zadaju na Engleskom, Nemačkom jeziku. Vozači treba da se fokusiraju na vožnju i koriste ovu funkciju samo kada je to bezbedno. Aplikacija Garmin Drive mora da bude otvorena i da radi na korisnikovom kompatibilnom pametnom telefonu da bi Alexa radila i da bi mogla da pristupa uslugama u realnom vremenu.


Foto: ABA liga / KK Sixt Primorska / Promo\nSlovenačka ekipa je u prvom duelu bila prilično moćna protiv Makedonaca slavivši ubedljivo, a ništa drugačija slika nije viđena ni u drugom činu finala.\nDetalj sa meča između Primorske i MZT-a\nDoduše, košarkaši MZT-a su u prvoj četvrtini pružili optor, pošto su bili na pet poena zaostatka, dok je prednost Primorske do poluvremena narasla do plus 10.\nVeć tada je moglo da se nasluti da će se domaćin ponovo radovati, međutim košarkaši Primorske nisu želeli da se zaustave na tom dvocifrenom višku. U nastavku meča su bili nezaustavljivi, konstantno su podizali prednost, te su na kraju treće četvrtine bili na ogromnih plus 21.\nU poslednjih 10 minuta su mirno priveli meč kraju, ostvarili su i drugu pobedu u seriji, pa im sada samo jedna nedostaje ne bi li se plasirali u ABA ligu. Sa druge strane, MZT će pokušati da pokaže reakciju i slavi u naredna dva meča koja se igraju u Skoplju ne bi li se izborio za majstoricu. U suprotnom, plasman u elitu će morati da traži preko baraža sa Zadrom.\nŠto se tiče ovog drugog finalnog meča, Primorsku su do pobede vodili odlični Čakarun sa 26, Jagodić Kuridža sa 17 i Šiško sa 16 poena. Na drugoj strani, u ekipi MZT-a istakli su se Medford sa 22, odnosno Vudard i Ivanov sa po 10 koševa.


Pjongjang: Niko ne može da locira naše raketne lansere - 02.09.2017, Sputnik Srbija\nSeverna Koreja je danas saopštila da je uzaludan svaki pokušaj Južne Koreje i SAD da utvrde gde se nalaze severnokorejski mobilni raketni lanseri, istakavši da... 02.09.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, japan, severna koreja, južna koreja\n10:47 02.09.2017 (Osveženo: 15:17 02.09.2017)\n© AP Photo / Ahn Young-joonAmerički avioni B-52 i F-16 i južnokorejski F-15 lete iznad vazduhoplovne baze Osan u Južnoj Koreji\nSeverna Koreja je to poručila iznoseći sarkastične opaske o nedavnoj vežbi u kojoj je vojska Južne Koreje pokušala da otkrije i uništi severnokorejski transporter-podizač-lanser (TEL), prenosi danas južnokorejska agencija Jonhap.\n„Rodong šinmun“, glasilo severnokorejske vladajuće Radničke partije, navodi u komentaru da su vežbe koje je južnokorejska vojska izvela 24. avgusta smešne.\n„Naše strateško oružje je spremno za potpuno uništenje uporišta agresije i provokacije iz bilo koje nepredvidive regije i mesta u bilo kom trenutku“, ističe se u komentaru severnokorejskog lista.\nTakođe se navodi da su SAD i Japan mobilisali svoja obaveštajna sredstva radi 24-časovnog nadzora nad Severnom Korejom, ali nisu uspeli da detektuju vreme i mesto lansiranja balističkih raketa.\nList napominje da čak i SAD visoko cene severnokorejsku vojsku zbog njenih sposobnosti kamufliranja, skrivanja i zavaravanja.\n„Bilo kakvi pokušaji marioneta da unapred otkriju i unište naše sisteme TEL su samo pusti snovi. Marionete u Južnoj Koreji neće izbeći katastrofu dok pomahnitalo jurcaju unaokolo“, navodi se u komentaru.\nU drugom tekstu severnokorejskog lista oštro se osuđuje Japan zbog jačanja svojih sistema raketne odbrane u cilju presretanja severnokorejskih balističkih raketa.\nSpecijalne vojne trupe južnokorejske mornarice izvele su 24. avgusta vežbu infiltriranja na neprijateljsku teritoriju i lociranja i uništavanja severnokorejskih sistema TEL u regionu istočne obale, u okviru godišnjih vojnih vežbi koje su sprovele zajedno sa SAD, navodi Johnap.\nPjongjang koristi sisteme TEL za premeštanje balističkih raketa, a pozicionira ih tako da špijunski sateliti ne mogu da ih nadziru, napominje južnokorejska agencija.


Faktor | Novalić sa predstavnicima boračkih udruženja Armije RBiH o nastavku rješavanja problema\nNovalić sa predstavnicima boračkih udruženja Armije RBiH o nastavku rješavanja problema\n07.12.2020. / 14:32\nPremijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić održao je danas, u sjedištu Vlade Federacije BiH u Sarajevu, sastanak s predstavnicima Koordinacije boračkih udruženja Armije RBiH s kojima je razgovarao o nastavku rješavanja problema ove populacije.\nPremijer Novalić izložio je predstavnicima Koordinacije planirane aktivnosti Vlade Federacije BiH za naredni period. Naglasio je i konstatne napore koje Vlada preduzima na ublažavanju posljedica pandemije koronavirusa, uz očuvanje stabilnosti izdvajanja naknada korisnicima boračko-invalidske zaštite i dostignutog nivoa postojećih prava.\nPredstavnici Koordinacije informirali su premijera o trenutnom statusu boračke populacije, kao i aktivnostima na pripremi izmjena i dopuna zakonskih rješenja kojima bi se poboljšao status ovih kategorija. Sagovornici su složni da samo realnim zahtjevima i zajedničkim djelovanjem mogu poboljšati i unaprijediti status ove značajne kategorije našeg društva. Dogovoren je nastavak saradnje na izradi izmjena i dopuna zakonske regulative kojima bi im to bilo i omogućeno.\nSastanku je prisustvovao i pomoćnik federalnog ministra za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Mirza Terzo.\nU delegaciji Koordinacije bili su predsjednik Organizacije porodica šehida i poginulih boraca FBiH Almin Škrijelj, predsjednik Saveza ratnih vojnih invalida Esad Delić, predsjednik Saveza demobilisanih boraca Sabahudin Ramić i predsjednik Saveza nosilaca ratnih priznanja Aljo Bošnjaković, saopćeno je iz Ureda Vlade FBiH za odnose s javnošću.\nVlada FBiHFadil Novalićboračka udruženja\nVlada FBiH sutra o epidemiološkoj situaciji\nSergej Lavrov u službenoj posjeti BiH 14. i 15. decembra


U cilju što čvršće saradnje i pravovremenog informisanja Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) pokrenula je početkom 2007. godine inicijativu da svaki grad i opština u Srbiji imenuje po jednu osobu koja bi obavljala poslove lokalnog poverenika. Shodno tome, SKGO se obratila gradonačelnicima / predsednicima opština da delegiraju osobu koja će biti spona između SKGO-a i grada/opštine.\nLokalni poverenik/poverenica je zaposleni/zaposlena u jedinici lokalne samouprave čija je uloga da u svojstvu oficira/oficirke za vezu obavlja koordinaciju i komunikaciјu izmedju SKGO-a i grada/opštine.\nMreža trenutno ima 160 članova koji imaju ulogu da obavljaju komunikaciju i koordinaciju između svog grada/opštine i SKGO (Mreža lokalnih poverenika trenutno pokriva 98% ukupne lokalne samouprave u Srbiji). Cilj je da SKGO u što kraćem periodu dobije poverenike u svim gradovima i opštinama u Srbiji.\nMreža je vremenom postala instrument za efikasno koordiniranje jedinicama lokalne samouprave i jedno od retkih oruđa u našoj zemlji koje je sposobno da u kratkom periodu odgovori na složene zahteve koje nam nameće reforma lokalne samouprave i proces pridruživanja Evropskoj uniji.


BiH: Osigurano 10 miliona KM pomoći za zdravstveni sektor i dva miliona KM za nabavku vakcina | Portal 072info\n30. prosinca 2020. 30. prosinca 2020. u 13:00 / Piše Portal 072info\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine na sjednici donijelo je odluku o raspodjeli 10 miliona KM iz budžeta institucija BiH namijenjenih za saniranje ekonomskih šteta uzrokovanih pandemijom COVID-19, a koji će biti usmjereni za zdravstveni sektor u BiH, javlja Anadolu Agency (AA).\nTakođe, Ministarstvo civilnih poslova određeno je kao nadležna institucija BiH za potpisivanje direktnih sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava za nabavke vakcine, vakcinalnog materijala i opreme protiv Covida-19, zaraznog oboljenja u okviru „EU for Health“ mehanizma.\nVijeće ministara BiH donio je ove zaključke, nakon što je informisan da Evropska komisija razmatra mogućnost preraspodjele sredstava iz regionalnih IPA II fondova kako bi se partnerima sa Zapadnog Balkana dodijelila bespovratna sredstva za kupovinu doza vakcina protiv Covida-19.\nOd ukupnog iznosa Republici Srpskoj biće alocirano 22,4 miliona eura ili 40 posto, a Federaciji BiH 33,6 miliona eura ili 60 posto.\nCilj projekta je pružanje podrške za opravak mikro, malih i srednjih preduzeća pogođenih Covidom -19 putem unapređenja pristupa dugoročnog finansiranja i prebacivanja fokusa vladinih programa na podršku za povećanje otpornosti ovih preduzeća, nakon suzbijanja epidemije u BiH.\nRok otplate zajma je 15 godina, uključujući pet godina grace perioda, a projekat bi se trebao provoditi do kraja 2024. godine.


EK kritikovala izborni proces, premijerka ne haje i kaže - paušalne ocene\nEK kritikovala izborni proces, premijerka ne haje i kaže – paušalne ocene\nVesti Autor:Vanja Đurić08. okt. 202018:39 > 19:21\nEvropske organizacije koje se bave praćenjem izbora insistiraju na nekoliko stvari koje bi poboljšale izborne procese. Ali, u Srbiji kao da nema ko da ih čuje. Prema poslednjem izveštaju Evropske komisije, jasno se navodi da na tom planu Srbija ne napreduje. Buduća predsednica Vlade na to kaže - ocene su paušalne.\nDok uveravaju da zemlju vode u ekonomski i privredni napredak, izborni su, i deklarativno i suštinski, čini se, stavili u zapećak.\nTo je konstatovala i Evropska komisija, pozivajući se na izveštaj OEBS-ove Kancelarije za demokratske institucije i ljudska prava.\nU tom osvrtu na kampanju i nedavne izbore, navode 29 preporuka kako da neki naredni budu više fer. Među ključnim, pored ostalog, navode:\n„…reviziju pravnog okvira, sprečavanje pritisaka na birače, kao i zloupotrebe državnih resursa. Preporučuje se i objavljivanje izveštaja o finansiranju kampanje, ali pre samog izbornog dana, birački spisak bi trebalo pokazati javnosti, jačati nezavisnost Regulatornog tela za elektronske medije i brže objavljivati rezultate“.\nJoksimović: Izveštaj EK smo shvatili kao poziv na ubrzanje reformi\nOd 11 prioritenih preporuka, osam se ponavlja, ističu domaći eksperti za izbore. Uočavaju da je ODIHR bio posebno oštar kod ocene kako su stranke finansirale kampanje, a političari zloupotrebljavali državne funkcije.\n„Prvi put imamo jasnu odrednicu da zakonski okvir ne obezbeđuje transparentno i dovoljno dobro finansiranje. U svim ostalim temama imamo neku polaznu pretpostavku da su zakoni relativno dobri ili uglavnom dobri uz neke sitne promene koje treba primeniti, ali eto finansiranje ovog puta izbija kao tema koja je najlošije ocenjena u celokupnom izbornom procesu“, kaže Emilija Orestijević iz CESID-a.\n„Ovoga puta eksplicitno proziva i predsednika i SNS u meri ukojoj su zloupotrebili medije, odnosno da se veoma teško mogla prepoznati razlika između aktivnosti predsednika u odnosu na samu kampanju i naročito u aktivnostima u toku epidemije kada se čitava aktivnost predsednika pretočila u izbornu kampanju kasnije“, rekao je Raša Nedeljkov iz Crte.\nDa postoji „zamagljena linija“ između dve funkcije, ODIHR ne vidi samo u slučaju predsednika vladajuće stranke, odnosno države. Zameraju to i dosadašnjim članovima vlade. Predsednica neke buduće uverava da se na izbornom procesu kontinuirano radi od 2017. godine.\n„Najbolji primer toga koliko smo mi sami radili na izbornom procesu je jedinstveni birački spisak, koji je danas ažurniji nego bilo kad ranije. Za neke ocene mislim da su suviše paušalne, neke ocene se ponavljaju non stop, bez davanja konkretnih primera i podataka o čemu se tu u stvari radi. Tako da ću tražiti konkretne primere. Zato što ja ne želim ovim poslom da se bavim paušalno“, kaže premijerka Ana Brnabić.\nO konkretnim preporukama za sprečavanje funkcionerske kampanje govorili su predstavnici Crte i pred junske izbore. Nadaju se, kažu, da će ih država zarad razvoja demokratije nekada i čuti. Podsećaju i da smo se članstvom u OEBS-u obavezali da ćemo ih slušati i primenjivati.\nAna BrnabićEmilija OrestijevićEvropska komisijaizboriizveštaj EKODIHRRaša Nedeljkov


Izvor: B92, 22.Okt.2018, 08:33\nBeograd -- Narodna banka Srbije saopštila je da četiri banke kasne sa uvođenjem sistema instant plaćanja, a reč je o Intezi, Vojvođanskoj, Erste i Pireus banci.\n"Od danas će u sistem biti uključene 24 od 28 banaka. Preostale banke: Inteza, Erste, Vojvođanska i Pireus, priključiće se u taj sistem najkasnije do 1. aprila 2019. godine", kazali su iz Narodne banke Srbije za Večernje novosti.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << />Kako navode, reč je o bankama koje ispunjavaju uslove za izuzeće, odnosno kod kojih je ranije planirana zamena informacionog bankarskog sistema, odnosno statusna reorganizacija.\nNavode da je testiranje funkcionalnosti platnog rešenja započeto u junu ove godine i da nikakvi značajniji problemi u fazi testiranja nisu uočeni.\nKako navodi list, to ukazuje da su banke ozbiljno shvatile svoje obaveze i izvršile potrebnu primenu.\nOd danas u 10:00 časova, u Srbiji je aktiviran sistem instant plaćanja, a sve uplate putem ovog sistema plaćanja videće se istog trenutka na računima primaoca.\nTo će važiti u bilo koje doba dana ili noći, tokom cele godine.


Dualno obrazovanje od septembra u Školi za dizajn tekstila i kože – Radio Televizija Novi Pazar\nDualno obrazovanje od septembra u Školi za dizajn tekstila i kože\nJuly 31, 2017 July 31, 2017 Katarina Radovic 614 Views\nNovi Pazar je deveti grad koji je bio domaćin Karavanu obrazovanja „Duh mladosti“. Kroz aktivnosti Karavana građani Novog Pazara su imali priliku da se upoznaju sa modelom dualnog obrazovanja kao i školama i kompanijama koje su u njega uključene. Savetnica ministra prosvete za dualno obrazovanje Gabrijela Grujić, istakla je da će od naredne školske godine šest najuglednijih kompanija tekstilne industrije iz Novog Pazara biti uključeno u dualno obrazovanje kroz saradnju sa Školom za dizajn tekstila i kože.\nOd 1.septembra u Srednjoj školi za dizajn tekstila i kože počeće implementacija dualnog sistema obrazovanja i to kroz obrazovanje modnog krojača. Učenici koji budu pohađali obrazovni profil modni krojač će kroz umrežavanje teorije i prakse steći kvalitet znanja koji će ih učiniti zapošljivim odmah po završetku škole” – kaže Grujić.\n“S obzirom na snagu tekstilne industrije u ovom regionu i podršku iz sistema obrazovanja, verujem da se među ovim mladim ljudima kriju budući poznati modni dizajneri”, poručila je Grujić.\nOna je dodala i da je prema novom zakonu o dualnom obrazovanju koji će uskoro biti usvojen u Skupštini, za učenike koji budu pohađali obrazovni profil modni krojač biti obezbedjena naknada i to 70 odsto od minimalne cene po satu provedene u kompaniji.\nDirektorka sektora za edukaciju Privredne komore Srbije, Mirjana Kovačević, istakla je zadovoljstvo što je Novi Pazar prepoznao važnost uvođenja dualnog obrazovanja, pomoćnik gradonačelnika Novog Pazara Emir Ašćerić istakao je da je dualno obrazovanje jedan od “dobrih mehanizama smanjenja nezaposlenosti mladih i razvoja privrede”.\nU sklopu manifestacije održana je panel diskusija na temu dualnog i preduzetničkog obrazovanja na kojoj su govorile savetnica ministra za dualno obrazovanje Gabrijela Grujić, direktorka sektora za edukaciju Privredne komore Srbije Mirjana Kovačević, Meho Camović direktor Škole za dizajn kože i tekstila i Fuad Ugljanin, predstavnik novopazarske kompanije „Brug džins“. Učesnici diskusije odgovarali su na brojna pitanja prisutnih, i na taj način otklonili sve nedoumice i približili značaj uvođenja novog modela obrazovanja.\nNajmlađi su imali priliku da se oprobaju u basketu 3h3, kao i da učestvuju u akciji „Zgib zona“ u kojoj grad koji uradi najviše zgibova osvaja renoviranje dečijeg parka ili sportskog igrališta po želji.\n← Ljajić: Srbija treba da omogući Kosovu ulazak u svetske institucije\nJolović: Novopazarski naprednjaci daju punu podršku predsedniku Vučiću →


Stopa rađanja na Kosmetu u evropskom proseku\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 15.Avg.2018, 00:03\nMnogi, ne samo laici, smatraju da Albanija i, naročito područje Kosova i Metohije, imaju najvišu ukupnu stopu fertiliteta u Evropi, što nije tačno, piše Politika.\nNaime, stopa fertiliteta označava broj živorođene dece i trebalo bi, za prostu reprodukciju, da u proseku iznosi 2,1 dete po ženi, ali trenutno u Evropi, ako izuzmemo Gruziju i Tursku, takvih zemalja nema.\nPrema podacima iz 2016. najvišu stopu fertiliteta imaju Francuska (1,92 deteta po ženi) i Švedska >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << (1,85), dok su područje Kosova (1,66) i Albanija (1,54) na nivou, pa i ispod evropskog proseka, navodi list.\nNa ove stope fertiliteta, u tekstu objavljenom na sajtu "Makroekonomije" Srpkinje i Albanke, statistika rađanja u Evropi", ukazuje ekonomista Miroslav Zdravković, objavljujući i tabelu "Evrostata" s podacima za sve evropske zemlje.\nDemograf Goran Penev za Politiku navodi da je na početku tranzicionog perioda devedesetih godina prošlog veka opšta stopa fertiliteta u Albaniji bila 2,96 dece po ženi, a na Kosovu i Metohiji 3,59 i po tome je to područje bilo s najvišom stopom fertiliteta u Evropi.\nVremenom je došlo do pada stope fertiliteta u Albaniji i na Kosovu, pa je tako 2016. u Albaniji registrovana stopa od 1,54 a na Kosovu 1,66 dece po ženi. U isto vreme podatak za Srbiju je 1,46 dece po ženi.\nNa sva tri područja dakle, to je daleko ispod stope neophodne za prostu reprodukciju stanovništva, piše Politika.\nNa pitanje čime se ovo objašnjava, Penev kaže da se i na ovim područjima nekad visokog fertiliteta očigledno prihvataju niske reproduktivne norme. To se odnosi i na BiH, Makedoniju i Crnu Goru.\nStopa fertiliteta na Kosovu i u Albaniji se smanjuje i zbog ukupnog poboljšanja socijalnog položaja žene i veće prisustnosti planiranja porodice i kontrole rađanja, ali i zbog boljeg obrazovanja stanovništva, kaže Penev.\nPadu fertiliteta veoma doprinosi i iseljavanje stanovništva, kada sa KiM i iz Albanije ono masovno emigrira,naročito od 2000. do 2016.\nKada je reč o KiM, ne iseljava se samo srpsko i ostalo nealbansko stanovništvo nego i albansko, koje odlazi ka zemljama zapadne Evrope, a slično se dešava i u Albaniji.


Objavljeno: 29.05.2013, 11:42:52 , 11:43:46\nPoziv studentima za letnju praksu u NBS\nNarodna banka Srbije objavila je poziv za obavljanje letnje prakse za 33 studenta četvrte ili pete godine akademskih studija, u periodu od 1. jula do 31. avgusta.\nObjavljeno: 29.05.2013, 10:58:38 , 11:14:34\nNeto priliv investicija u prvom kvartalu 155,3 miliona evra\nUkupan neto priliv stranih direktnih investicija (SDI) u Srbiju u prvom kvartalu ove godiine bio je 155,3 miliona evra, objavila je Narodna banka Srbije.\nObjavljeno: 29.05.2013, 10:13:49 , 11:34:25\nPoslanici republičkog parlamenta usvojili su danas izmene seta poreskih zakona, među kojima su izmene zakona o porezima na imovinu, o porezu na dobit pravnih lica, o poreskom postupku i poreskoj administraciji, o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje, o porezu na dohodak gradana i o akcizama.\nObjavljeno: 29.05.2013, 09:20:18 , 09:23:40\nFrancuska u fokusu ekonomskih smernica Evropske komisije\nPosrnula Francuska će se verovatno naći u središtu danas predstavljenih ekonomskih i fiskalnih smernica Evropske komisije, koje bi članice Evropske unije trebalo da slede u potrazi za preko potrebnim rastom i radnim mestima.\nObjavljeno: 29.05.2013, 09:17:49 , 09:31:05\nFAS: Ispituju se okolnosti u kojima su oštećeni automobili\nKompanija Fijat Automobili Srbije (FAS)saopštila je, povodom pisanja pojedinih medija da su radnici te kompanije namerno oštetili izvestan broj vozila, da ta "epizoda predstavlja izolovan slučaj" i da je u toku ispitivanje okolnosti koje su dovele do te situacije.\nObjavljeno: 29.05.2013, 09:16:40 , 09:17:31\nDugalić: Zamrzavanje plata vratiće se kao bumerang\nEventualno zamrzavanje ili smanjenje plata u javnom sektoru vratilo bi se kao bumerang, jer bi se smanjila potrošnja, promet u trgovini, a time i poreski prihod i sredstva u budžetu, smatra generalni sekretar Udruženja banaka Srbije Veroljub Dugalić.\nObjavljeno: 29.05.2013, 09:12:40 , 09:26:57\nKorupcija u javnim nabavkama košta budžet 600 miliona evra\nObjavljeno: 29.05.2013, 09:10:36 , 10:43:35\nNajveći problem regiona putna infrastruktura\nSamit infrastrukture i građevinarstva za zapadni Balkan, na kome učestvuje ministar regionalnog razvoja i lokalne samouprave Srbije Verica Kalanović, otvoren je danas u Beču.


Krstić demantuje Radulovića : Nadlanu.com\nKrstić demantuje Radulovića\nObjavljeno 28. jan 2014. / 15:46:49\n"Moje iskustvo nije takvo da kabinet prvog potpredsednika Vlade koči reforme. Uostalom, na predlog prvog potpredsednika sam i došao na ovu funkciju, kao i Radulović na mesto ministra privrede", rekao je Lazar Krstić za dnevnik Blic.\n"Mi smo prošli kroz jedan proces usaglašavanja, kako ekonomskih mera, tako i mnogih drugih, uključujući i Zakon o stečaju i Zakon o privatizaciji i bili u radnoj grupi za izradu Zakona o radu", naveo je ministar finansija.\nKrstić je kazao da razgovori koje su vodili u radnim grupama nisu bili nimalo laki. "Na razgovorima je bio i Radulović kada se pričalo o planu za stabilizaciju i fiskalnu strategiju. Nije tajna da je Radulović imao potpuno drugačiji plan što se poreske politike tiče, koja je u ingerenciji Ministarstva finansija", naveo je Krstić.\nPrema njegovim rečima, Radulovićev plan je uzet u obzir i vodjene su konsultacije oko toga, ne samo interno u Vladi nego i sa članovima Fiskalnog saveta i stručnjacima.\n"Taj plan dugoročno, iz moje perspektive, kao ministra finansija, nije nešto što treba odbaciti, ali u kratkom roku ga nije moguće usvojiti, zbog budžetskog deficita koji imamo", naveo je ministar finansija.\nPrema njegovim rečima, ako ste do pola ispod vode, onda ne možete da počnete da trčite odmah, morate postepeno da se izvučete kako biste postigli potrebnu brzinu.\naleksandar vučićlazar krstićSaša Radulović


Devet mrtvih u pogođenoj bolnici Lekara bez granica u Kuduzu | Novinska agencija Beta\nSVET | 03.10.2015 13:10 > 03.10 13:16\nDevet mrtvih u pogođenoj bolnici Lekara bez granica u Kuduzu\nU bombardovanju bolnice Lekara bez granica u Kunduzu na severu Avganistana, koje su verovatno izvele američke snage, ubijeno je devet članova osoblja, a 37 osoba je povređeno, saopštila je danas ta nevladina organizacija novi bilans napada.\nLekari bez granica ukazali su da je bombardovanje trajalo 30 minuta pošto su oni obavestili avganistanske i američke vlasti o tačnoj lokaciji njihove bolnice u Kunduzu.\nOrganizacija je u saopštenju "najoštrije osudila strašno bombardovanje" njihove bolnice.\nOni su saopštili da je u napadu poginulo devet osoba, nakon što je prvobitno bilo objavljeno da je stradalo troje članova osoblja, a naveli su da još nedostaju brojni pacijenti i osoblje.\nU trenutku bombardovanja u bolnici se nalazilo 105 pacijenata i 80 članova osoblja, Avganistanaca i stranaca, naveli su Lekari bez granica i dodali da je njihova zgrada pogođena više puta i da je teško oštećena.\nKunduz je strateški grad, a u ponedeljak su ga zauzeli talibani koje su u kontraofanzivi proterale avganistanske snage posle tri dana borbi i akcija podržanih NATO vazdušnim udarima.\nAmeričke snage sprovodile su rano jutros vazdušne udare na Kunduz gde pomažu avganistanskim snagama da iz grada proteraju preostale talibane. NATO je priznao da je moguće da je bolnica greškom pogođena.\nPortparol američkih snaga u Avganistanu pukovnik Brajan Trajbus rekao je da su američke snage sprovele vazdušni udar u Kunduzu u 2.15 jutros po lokalnom vremenu, protiv "osoba koje prete snagama koalicije".\n"Udar je možda imao za posledicu kolateralnu štetu u obližnjem zdravstvenom objektu", rekao je on i dodao da se incident ispituje.\nAgencija AP prenosi da je portparol avganistanskog ministarstva unutrašnjih poslova rekao na konferenciji za štampu da se između 10 i 15 "terorista" krilo u bolnici u vreme napada i da su svi "teroristi ubijeni", ali da su takođe izgubili lekare.\nOn je rekao da je 80 članova osoblja bolnice, uključujući 15 stranaca sklonjeno na sigurno.\nDirektor operacija Lekara bez granica Bart Jansens rekao je ranije da je ta nevladina organizacija zbrinula 394 povređenih od ponedeljka i da su duboko šokirani noćašnjim napadom.\nBolnica Lekara bez granica pruža važnu pomoć civilnom stanovništvu i jedina je u toj oblasti na severu Avganistana u kojoj mogu da se leče teško ranjeni.


Misteriozna smrt: 20-godišnjakinju dovezli mrtvu u Hitnu pomoć!\nU Beogradu su tokom noći dvije žene zadobile teške povrede nanijete vatrenim oružjem, a jedna djevojka je iz naselja Medaković dovezena u Hitnu pomoć sa teškim povredama, nanijetim pod nerazjašnjenim okolnostima.\nPrema navodima portparolke Hitne pomoći Nade Macure, nesretna djevojka je preminula. – U 03.15 sati u Hitnu pomoć je privatnim automobilom dovezena ženska osoba od oko 20 godina sa izuzetno teškim povredama nastalim pod, za sada, nerazjašnjenim okolnostima i lekari su samo mogli da konstatuju smrt – objašnjeno je iz Hitne pomoći.\nUtvrđuje se da li je djevojka pretučena nasmrt ili je stradala u saobraćajnoj nesreći. Pozvani su policija i istražni sudija, javla Telegraf.rs.


Pajtić: Snažna ekonomska kriza proizvodi ekstremnu desnicu (Pixsell)\n“Mislim da te poruke ni političke grupacije koje ih upućuju nemaju značajan uticaj u javnosti, ali one pridonose atmosferi nepoverenja unutar države. One, svakako, za posledicu mogu da imaju i jačanje ideja o nezavisnosti. To je prosto prirodna reakcija, jer jedna ekstremistička inicijativa proizvodi drugu”, ocijenio je on u intervjuu novosadskom Dnevniku povodom kampanje za ukidanje autonomije Vojvodine, koju je u oktobru pokrenuo nacionalistički pokret Dveri.\n“Ovako teška vremena u socijalnom smislu uvek pogoduju ekstremnim političkim opcijama, i desnim i levim”, kazao je Pajtić.\n“Srbija mora da poštiva činjenicu da Vojvodina postoji i da čini gotovo trećinu stanovništva i teritorija Srbije i da daje ogroman doprinos i u ekonomskom i u svakom drugom smislu celoj zemlji”, istaknuo je Pajtić i sugerirao kako će Srbija morati promijeniti svoj ustav do momenta priključenja Evropskoj uniji (EU), jer za te promjene sada ne postoji politička volja.\nOn je na konferenciji za novinare u subotu istakao da “Srbiji treba evropski ustav, koji će urediti pitanje statusa Vojvodine”.\nOn je rekao da Srbiji treba evropski ustav, “koji će urediti i pitanje statusa Vojvodine unutar Srbije i pitanje eventualnog utemeljenja novih regija i jačanje lokalnih samouprava”.\n“S druge strane, javnost u Srbiji se plaši nekakvim izmišljenim vojvođanskim separatizmom”, kazao je Egeresi i ocijenio da se hitno mora zaustaviti ekonomsko propadanje ove pokrajine.\nIstovremeno, Egeresi je rekao da njegova stranka SVM ne podupire ideju federalizacije Srbije, već se zalaže “za široku autonomiju Vojvodine, sa zakonodavnom, izvršnom i sudskom vlašću, pravom na imovinu i na izvorne prihode”.\nNacionalistički pokret Dveri sredinom oktobra pokrenuo je, prvo u Beogradu, a nekoliko dana kasnije i u Novom Sadu, kampanju za ukidanje autonomije Vojvodine, ocjenjujući da autonomija ove pokrajine Vojvodine “nije samo politički loša za njene građane nego i ekonomski, jer predstavlja nepotrebno dupliranje birokratije i administracije”.\nGradska vlast u Novom Sadu izgubila je većinu, jer se naprednjacima priključio odbornički klub Svi za Novi Sad, u kojem su i članovi SPO-a.\nSrbija ni ove godine neće dobiti datum početka pregovora sa Evropskom unijom. To je izjavio specijalni izvjestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin. On je na početku svoje posjete zemlji u Novom Sadu iznio niz primjedbi na račun upravljanja državom.


Predstavnici IUT-a učestvovali na treningu o rodnoj ravnopravnosti na univerzitetima - Internacionalni Univrzitet Travnik\nPredstavnici/ce Internacionalnog univerziteta Travnik učestvovali su na prvom treningu o rodnoj ravnopravnosti na univerzitetima u sklopu projekta “University and Gender Mainstreaming“ (UNIGEM) koji je održan u Sarajevu u periodu od 14. do 16. marta 2021. godine.\nTreningu su prisustvovali članovi/ice Savjetodavnog odbora Internacionalnog univerziteta Travnik u sklopu projekta UNIGEM. Tokom treninga obrađene su teme u vezi s izradom i provođenjem akcionih planova za rodnu ravnopravnost na univerzitetima, tzv. Gender Action Plans (GAP), strukturnom podrškom provedbi rodno osviještenih politika na univerzitetima te savremenim formama mizoginije i seksizma.\nTokom treninga održan je i sastanak koordinatora/ica učesnika/ca projekta UNIGEM koji su razgovarali o dosadašnjim i budućim aktivnostima. Projekat UNIGEM sprovodi Transkulturna psihosocijalna obrazovna fondacija (TPO) u saradnji s univerzitetima iz BiH, Crne Gore, Hrvatske i Srbije uz pokroviteljstvo Ambasade Ujedinjenog Kraljevstva s ciljem prevencije i borbe protiv rodno zasnovanog nasilja, diskriminacije i seksualnog uznemiravanja te osiguranja integriteta i kvaliteta u visokom obrazovanju.\nERASMUS + konkurs za mobilnost studenata IUT-a na Kazimieras Simonavičius Univerzitetu u Litvaniji


Letnja venčanja: ideje za prelepe bidermajere - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nCvetni detalji su “must-have” svakog venčanja, naročito je organizovano tokom letnje sezone. Pored haljine, frizure, šminke i drugih detalja koji su zaduženi da mladu učine najlepšom ženom na celom svetu, za finiširanje celokupnog izgleda je bitan i bidermajer.\nBuket cveća, bez kojeg je venčanje nezamislivo, daje jednu nežnu i ženstvenu notu dami koja ga nosi, a zatim predstavlja i prelepo sećanje na vaš veliki dan. Možete birati različite opcije, od onih sa prirodnim svežim cvećem do bidermajera sa veštačkim i sušenim. Takođe se možete foksuirati samo na jednu boju i birati više njenih nijansi ili eksperimentisati i odabrati cveće svih boja.\nUkoliko niste još uvek odabrali kakav ćete bidermajer nositi – mi imamo nekoliko sjajnih ideja koje će vas sigurno inspirisati. I ne, ovo nisu “obični” bidermajeri, već jedinstveni detalji sačinjeni od mnoštva različitog cveća koji će ulepšati i dodatno istaći lepotu vaše odabrane modne kombinacije.\nkako napraviti lep bidermajer\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Alternative svadbenim tortama za moderne parove koji ne prate tradiciju


DF: DPS i sateliti prekraju izbornu volju građana\nTanjug 5. aprila 2022. 10:06\nPODGORICA – Demokratski front optužio je danas Demokratsku partija socijalista Mila Đukanovića i satelite te stranke da pod plaštom navodne brige o narodu, pokušavaju da prekroje izbornu volju građana.\nDa Crna Gora ima odgovornu i patriotsku vladu, danas ne bi imali najskuplji život u regionu, poručili su iz tog saveza.\n„Lažne patriote u liku DPS-a i njihovih satelita SD-a i SDP-a ovih dana, navodno radi akciza na gorivo i neke životne namirnice, napadaju Andriju Mandića, Strahinju Bulajića i Demokratski front zbog nezakazivanja skupštinske sednice. Kao uvek, tako i sada, obmana građana – to je politika DPS-a i satelita. Cilj je, naravno, drugi“, navode iz DF-a.\nUmesto brige o narodu, kako kažu iz DF-a, „radi se o pokušaju prekrajanja izborne volje građana i dolaska DPS-a na mesto odlučivanja, nastavka tridesetogodišnje pljačke, prevare, nepotizma i urušavanja standarda građana“.\n„U trenutnim okolnostima svetske krize i skoka cena, nije rešenje da se smanje akcize na naftne derivate od 40 posto, pošto bi to dovelo samo do jednokratnog smanjenja cena za maksimalnih 30 centi, jer bi potom svako povećanje cena naftnih derivata na berzi uslovilo nastavak poskupljenja. Rešenje je naravno u zamrzavanju maksimalnih cena naftnih derivata, a za to je potrebna odluka vlade“, naveli su iz DF-a.\nPodsećaju građane da je DPS sa satelitima „pod sumnjivim okolnostima privatizovao naftnu kompaniju „Jugopetrol“. Po tržišno izuzetno niskoj cijeni, prodata je ogromna imovina Jugopetrola sa instalacijama i skladišnim kapacitetima od 110.000 m3.\nOsvrnuli su se i na rast cena životnih namirnica ukazavši da je „prošla DPS-ova iIi odlazeća Krivokapićeva i Abazovićeva vlada, umesto da je razvijala i jačala prijateljske odnose sa Srbijom, proterala je njenog ambasadora, medijski satanizuje njenog predsednika, a kada je naišla kriza – traži pomoć od iste te „mrske Srbije“.


Rezultati konkursa Ministarstva kulture u savremenom umetničkom stvaralaštvu: Dva - tri puta veći broj prijavljenih projekata, evo ko je dobio pare | Novosti.RS\nZa pozorište, umetničku igru, muziku, vizuelne umetnosti, kulturne delatnosti za decu i mlade i nacionalnih manjina, odvojeno je nešto više od 205 miliona dinara, a taj novac je podeljen na 498 projekta.\nU godini kada se kriza izazvana pandemijeom korone odrazila gotovo na sve oblasti života, u svakoj od navedenih šest oblasti kulture i umetosti, broj prijavljenih je dvostruko, a negde i trostruko bio veći od onih čiji su projekti prepoznati i pomognuti.\nPODRŠKA DŽEZU, FESTIVALU HARMONIKE...\nPO milion dinara komisija koja je odlučivala o muzičkim projektima namenila je festivalu klasične muzike "Vrnjci", leskovačkom festivalu Strings, Međunarodnoj tribini kompozitora, Festivalu harmonike... Toliko novca podeljeno je i džez festivalima u Vranju, Kragujevcu, Pančevu, Kraljevu.\nTako je na konkursu za projekte u oblasti likovnih, primenjenih umetnosti, dizajna i arhitekture podržano 120 prijava, dok je odbijeno čak 258. Komisija koju su činili Gordana Stanišić (predsednik), Milica Bojić Marojević i Dragan Jelenković, raspolagala je sa nešto više od 57 miliona dinara. Najveće sume, među likovnim manifestacijama, dobili su predstojeći Oktobarski salon - dva miliona, kao i Memorijal "Nadežda Petrović" i 19. Bijenale moderne umetnosti u Pančevu, kojima je pripalo po milion i po. Za godišnje programe najveća suma odobrena je za dve galerije Kulturnog centra Beograda, za Likovnu galeriju 1,1 milion, a za "Artget" - 800.000. Zanimljivo je da je Galerija SANU sa projektom uređenja svog izložbenog prostora, ostala ispod crte.\nKada su pozorišne manifestacije u pitanju, očekivano je najviše novca namenjeno Bitefu - 6,5 miliona, slede ga Sterijino pozorje sa 3,4 miliona, užički regionalni festival "Bez prevoda" (2,7), Međunarodni festival pozorišta za decu u Subotici (milion dinara). Na konkurs se prijavilo 219 projekata, kako manifestacija, tako i novih produkcija, a komisija (Svetislav Goncić, predsednik i članovi Željko Jovanović i Vladan Đurković), se opredelila da se finansira njih 73. Novim pozorišnim produkcijama koje su prošle konkurs uglavnom je dodeljeno približno jednako novca od 200.000 do 500.000. Među festivalima koje ove godine neće finansirati država su "Dani komedije" u Jagodini, nedavno uspostavljeni pozorišni festival pri Nišvilu, Antika fest, "Teatar u jednom dejstvu" u Mladenovcu, Festival duodrame u Topoli...\nNi komisiji koja je birala muzičke projekte (Dragan Ambrozić, predsednik i članovi Ivana Medić i Srđan Tepanić), nije bilo lako jer su od 292 kandidata izabrali tek 62 koji će biti finansirani ili sufinansirani. Rasponi između sredstava koje su opredelili za pojedine projekte nisu veliki, pa je SANU za gostovanje po Srbiji projekt "Muzika kompozitora akademika" dobila 1,5 miliona. Sa 100.000 dinara manje finansirani su festival "Gitar art", ciklus Kolarca "Tvoj svet muzike", Bemus, Nomus, Nišvil, Beogradski džez festival, a "Mokranjčevi dani" u Negotinu dobili su 1,22 miliona.\nZa to koji će projekti biti finansirani iz oblasti umetničke igre pitala se komisija kojom je predsedavala koreograf Anđelka Todorović, a u kojoj su bili i Vera Obradović LJubinković i Zdravko Radisavljević. U ovoj oblasti bilo je 119 prijava, a prihvaćeno ih je 40, na koje je podeljeno 19 miliona dinara. Najveća sredstva odobrena su projektima Bitef teatra - 1,8 miliona, a sledi Festival igre sa 1,1 i Festival koreografskih minijatura sa 900.000 dinara. Među odbijenima je festival Belef, kao i nekoliko folklornih manifestacija.\nKonkurs Ministarstvo kulture Bemus Sterijino pozorje Oktobarski salon


Na putu Republike Srbije ka članstvu u EU nalaze se brojni izazovi i Vlada Republike Srbije, kao i nadležne institucije rade na ispunjavanju neophodnih preduslova za prevazilaženje tih izazova, izjavila je pomoćnik ministra poljoprivrede, šumarstva i vodoprivreded.\nIlić je na nacionalnoj konferenciji „Postignuti rezultati i budući izazovi u okviru pregovaračkog Poglavlja 12“ navela da proces pregovora do punopravnog članstva podrazumeva pre svega institucionalno i organizaciono prilagođavanje za sprovođenje evropskih politika i propih politik.\n„Proces podrazumeva i pravovremenu i adekvatnu informisanost i pripremljenost celokupnog društva i privrednih subjekata za ekonomske i sve druge aktivnosti, kako bi bili ravnopravni i konkurentni akteri sa ostalim članovima velike evropske porodice, koji baštine prednodice, koji baštine prednosti.\nIlić je podsetila da je pre nešto manje od dve godine usvojen francuski predlog nove metodologije pregovora i Republika Srbija je prihvatila usvojenu metodologiju i prilagodila svoju pregovaračku strukturu, kako organizaciono tako i sadržajno istoj.\nTako je zahtevno Poglavlje 12 – bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna politika postalo deo klastera 5 – Resursi, poljoprivreda i kohezija. Pored PG 12 tu se nalaze i Poglavlje 11 – Poljoprivreda i ruralni razvoj, Poglavlje 13 – Ribarstvo, kao i Poglavlje 22 – Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata i Poglavlje 33 – Finansijske i budžetske odredbe.\nIlić je objasnila da je Poglavlje 12 jedno od najzahtevnijih poglavlja u okviru pravnih tekovina EU, i to kako sa aspekta organizacije i rada nadležnih institucija Republike Srbije, tako i sa aspekta prilagođavanja i rada subjekata u poslovanju hranom, od primarnih proizvođača do predstavnika prehrambene industrije.\n„Stoga bih posebno istakla značaj podrške koju smo dobili kroz IPA 2015 projekat „Jačanje kapaciteta za usklađivanje sa pravnim tekovinama EU u oblasti poljoprivrede, ruralnog razvoja, bezbednosti hrane, veterinarske i fitosanitarne politike“, rekla je Ilić.\nKroz implementaciju projekta podržane su brojne aktivnosti u okviru Poglavlja 11 i Poglavlja 12 vezane za proces pregovora.\n„Imajući u vidu nove strateške pristupe u kreiranju politika EU definisane kroz Zeleni dogovor, Strategiju od polja do trpeze, Strategiju biodiverzitea i druga strateška dokumenta, kao i novi zakonodavni okvir za Zajedničku poljoprivrednu politiku EU, koji će nkrenuti da se januara 2023. godine, više je nego očito da je Republici Srbiji neophodna dalja podrška od strane EU u ispunjavanju svih uslova i obaveza u procesu pregovora u oblasti poljoprivrede“, kazala je Ilić.\nIlić je iskoristila priliku da se zahvali Delegaciji EU u Beogradu i relevantnim direktoratima Evropske komisije na pomoći i podršci koju Republici Srbiji i Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, pružaju u procesu evropskih integracija počevši od CARDS programa pa do IPA i IPARD programa.


Tadić: Biće teško, ali naš plan je životan i ljudski | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Tadić: Biće teško, ali naš plan je životan i ljudski\nUveren sam da ćemo dostići neslućene visine i da će i posao i investicije i sigurnost biti na dohvat ruke, poručio lider demokrata\nRESAVICA - Lider Demokratske stranke Boris Tadić poručio je da ne može građanima da obeća trenutnu blagodet, ali da može da se obaveže da će u roku od godinu dana Srbija ponovo krenuti snažno napred.\n"Naš plan je jednostavan, životan i ljudski. Ako taj plan podržite 6. maja, nastavićemo dalje. Biće teškoća, ali nećemo stati", rekao je Tadić na konvenciji liste Izbor za bolji život u Resavici, kod Aleksinca.\n"Ako taj plan podržite, Srbija će koračati ka EU. Ako ga podržite, uveren sam da ćemo dostići neslućene visine i da će i posao i investicije i sigurnost biti na dohvat ruke. To je naš plan, opredeljenje i veruju", rekao je Tadić.\nSvima koji za te mere neće imati razumevanja nastojaću da ih objasnim u socijalnom dijalogu, rekao je lider DS.\nKao najprioritetnije ciljeve liste "Izbor za bolji život" Tadić je naveo obezbeđivanje makroekonomske stabilnosti, podršku malim i srednjim preduzećima, investicije u infrastrukturu, energetiku i rudarstvo, sprečavanje odliva mozgova i pospešivanje nataliteta.\n"Peuzeli smo mnoge teške odluke, preduzimaćemo ih i u budućnosti. Stali smo, uprkos napadima, pred ljude gledajući ih u oči. Moramo da nastavimo ovim putem, jer je on najizvesniji i najsigurniji, jer jedini podiže kredibilitet Srbije, i jedini garantuje da Srbija postane ključni činilac na ovim prostorima", rekao je Tadić.\nTrivanova je naglasila da je potrebno da se ženama omogući da pokrenu sopstveni biznis, podsećajući da u Resavici danas nema nazaposlenih muškaraca, ali da je sa ženama situacija drugačija.\n"Tražim da strane investicije dolaze u sva mesta u Srbiji podjednako, da se novac koji se daje stranim invesitirotima daje i domaćim preduzetnicima, da država osnuje garantni fond, jer žene nemaju nepokretnosti i imovinu neophodnu da bi dobile kredite", rekla je.\nTrivanova je istakla činjenicu da je baš to mesto pre četiri godine bilo u mraku, poput onog iz Petrijinog venca, a danas je tu svetlo, optimizam, mladi ljudi i 500 novih rudara.\n"To je razultat realne politike odgovornih ljudi", ocenila je Trivanova i naglasila da je za to zaslužna loklana vlast koju je vodila DS.\n"Tražim da i u sledeće četiri godini Srbiju vode najodgovorniji i najsposobniji, da obezbede mir za našu decu. Tražim podršku da pobedi i zemlju nastavi da vodi Boris Tadić", rekla je Trivanova.\nNed, 01/04/2012 - 12:24 — Patriota\nSvaka cas predsednice to je strasan plan sve sam razumeo. Vazno je da vi kao iskren covek nama date obecanje da ce iduce godine biti bolje i da cete zaposliti 200 hiljada radnika i ja vam za to dajem svoj glas budite sigurni. Niko na politickoj sceni srbije ne nudi toliko koliko vi pa je zato red da svaki covek u srbiji glasa upravo za vas i vase koalicijske partner. Samo tako napre, doce i dan za izbore.


ATOS Sistem profil REVOLUTION predstavlja protivpožarni profil koji smo razvili kako bi smo zadovoljili potrebu tržišta za potpuno ostakljenim protivpožarnim vratima i pregradama, a da pri tome širina profila ne prelazi 10 cm.\nVisoki zahtevi ovakvog tipa elemenata jesu da u vizuelnom smislu izgledaju kao aluminijumski elementi, a u tehničkom da zadovoljavaju protivpožarne propisane standarde.\nATOS je otišao korak dalje i razvio profil koji po svim karakteristikama kako vizuelnim tako i tehničkim prevazilazi konkurentske proizvode, a sve zahvaljujući upornom radu i dugogodišnjem razvoju kompanije sa jasnom vizijom. Prilikom izrade svih naših proizvoda koristi se najnovija laserska tehnologija, zbog čega su naši proizvodi prepoznati od strane investitora kao visoko kvalitetan proizvod.\nPrilikom poručivanja ovog tipa proizvoda kontaktirajte nas direktno na e-mail ili pozivom na neki od brojeva koji su iskazani na stranici Kontakt.\nATOS Vrata Protivpožarna Staklena Pregrada


Srđan Aleksić dobio ulicu u Beogradu | Visokoin.com\nTabla sa nazivom ulice Srđana Aleksića postavljena je danas na 23. godišnjicu njegove smrti u beogradskom naselju Dr Ivana Ribara.\nDio ulice Ivana Ribara od broja jedan do 23 od danas će nositi naziv po mladiću koji je prije 23 godine na današnji dan preminuo od povreda koje su mu vojnici Vojske Republike Srpske nanijeli kada je od njih branio svog prijatelja Bošnjaka.\nGradski menadžer Goran Vesić otkrio je tablu i izvinio se porodici Srdjana Aleksića i svim Beogradjanima što su tri godine čekali na postavljanje table.\nOn je kazao da djelo Srđana Aleksića ne smije da se zaboravi da se nada da će buduće generacije učiti o njegovom humanom gestu i da će slijediti njegov primjer, u kome nije bila bitna ni nacionalnost ni vjera,i učiti kako da postanu ljudi.\nOtkrivanju table prisustvovala je i porodica Srđana Aleksića.


Od pre godinu dana odbornik LSV Dragan Pavlović je napustio stranku LSV a na poslednoj sednici skupštine Opštine Kovačica napustio je i odborničku grupu LSV i postao je nezavistan odbornik.\nRazlog napuštanja kako kaže Pavlović jeste neslaganje sa odlukama koje donosi odbornička grupa LSV i u narednim sednicama glasaće samostalno.\nOpširnije: (VIDEO) Odbornik Dragan Pavlović...\nTags: Sednica Politika sednica Skupstine opštine Kovačica\nOpširnije: O 18. sednici Skupštine opštine i...\nSedamnaesta sednica Skupštine opštine Kovačica održana je u petak 11. maja. Prisutno je bilo 36 od 39 odbornika. Na početku sednice je minutom ćutanja odata počast nedavno preminuloj odbornici i većnici zaduženoj za komunalne delatnosti Mirjani Kostić iz Crepaje.\nOpširnije: Održana je 17. sednica Skupštine...\nTags: Skupština Sednica Predsednik opština Kovačica Sednica SO Kovačica predsednik opštine sednica Skupstine opštine Kovačica\nOpširnije: Održana 18. sednica Skupštine opštine\nOpširnije: Održana 16. sednica Skupštine opštine...\nOdržana petnaesta sednica Skupštine opštine Kovačica\nOpštini Kovačica dodeljeno 30 miliona iz republičkog budžeta\nPredsednik opštine Kovačica o urađenom i planiranom


Na Jahorini otvaranje naučno-stručne konferencije | Palelive.com\nPočetna Jahorina Na Jahorini otvaranje naučno-stručne konferencije\nNa Jahorini će danas svečano biti otvorena Prva međunarodna naučno-stručna konferencija o razvoju turizma, koju organizuju Univerzitet u Istočnom Sarajevu i Centar za inovativnost i preduzetništvo Univerziteta u Zenici.\nKonferencija, koja će svečano biti otvorena u Hotelu „Bord“ na Jahorini, biće posvećena razvoju kompetentnih ljudskih resursa za potrebe turizma u zemljama regiona jugoistočne Evrope, saopšteno je iz Univerziteta Istočno Sarajevo.\nSmatra se da sve zemlje regiona jugoistočne Evrope, a posebno BiH, imaju ogroman neiskorišten potencijal za pružanje turističkih usluga, te da je uočeno da nedostaje visokostručan kadar iz ove oblasti koji bi, primjenjujući savremene tehnologije, bio u stanju da odgovori sve većim zahtjevima i potrebama turista, posebno u oblasti ruralnog, eko, avanturističkog, kongresnog, banjskog i sportskog turizma, navodi se u saopštenju.\nNa konferenciji, koja će trajati do 31. marta, svoje radove će predstaviti eminentna naučna imena iz oblasti turizma iz svih zemalja jugoistočne Evrope.\nPredviđene su i otvorene diskusije o pristiglim radovima, te posjeta učesnika i gostiju konferencije važnijim turističkim destinacijama u Istočnom Sarajevu.\nPrethodni članakPrikupiti podatke o djeci stradalih boraca\nNaredni članakUdomila više od stotinu pasa


Hiljade Španaca protestovalo protiv sporazuma EU—Turska (video, foto) - Sputnjik Srbija\n11:12 17.03.2016 (osveženo 11:16 17.03.2016) Preuzmite kraći link\nNajmanje 16 organizacija za zaštitu ljudskih prava i 5.000 građana Madrida okupilo se u glavnom gradu u sredu, uoči početka martovskog zasedanja Evropskog saveta u Briselu, tokom kojeg se očekuje da lideri EU potpišu konačan sporazum sa Turskom.\n— Marea Granate (@MareaGranate) March 16, 2016\nLokalne vlasti Barselone i brojnih drugih gradova naredile su da se zastave EU spuste na pola koplja u znak protesta protiv sporazuma EU—Turska.\nUkupno, više od 120 organizacija za zaštitu ljudskih prava učestvovalo je u protestima širom Španije pošto smatraju da je nacrt sporazuma o izbeglicama nelegalan jer bi mogao dovesti do kršenja ljudskih prava u slučaju masovne deportacije migranata u Tursku.\nU sredu, španski zakonodavci i Ministarstvo spoljnih poslova složili su se odbiju preliminarni briselski dogovor sa Ankarom u postojećem obliku, zahtevajući da se on menja u skladu sa međunarodnim pravom i poštovanjem ljudskih prava.\nAkcioni plan EU i Turske predviđa razmenu jedan-za-jedan izbeglica koje nemaju važeća dokumenta, za izbeglice evidentirane u Turskoj i sa potvrdom da su iz ratnih područja Sirije, kao i ubrzavanje turskih evrointegracija, razgovore o viznoj liberalizaciji i raspodeli šest milijardi evra Ankari za izbegličke projekte u Turskoj.\nSporazum, izbeglice, migranti, protesti, EU, Španija, Sirija, Turska


Aleksandar Vučić: “Nema milosti za Dodika!” - Kozarac.ba\nOno što je Dodika definitivno dotuklo proteklog vikenda jeste saznanje da Vučić ne da nije ravnodušan prema njemu, već da je čvrsto odlučio da od njega napravi bivšeg političara, a vjerovatno i bivšeg multimilionera\nVeliki trud i nastojanja Milorada Dodika, predsjednika RS-a, da se u posljednjih desetak dana približi Aleksandru Vučiću i izgladi odnose s njim, bila su potpuno jalova. Vučić ni jednog trenutka nije bio raspoložen da proćaska sa liderom SNSD-a, a još manje da "poradi" na njihovom prijateljstvu.\n"Vučić i njegov najuži tim u posljednjih godinu i više dana Dodika drže u stanju čekanja. Umjesto da nam kažu uradite to i to, pa ćemo da razgovaramo, oni ga stalno drže u čekaonici, što Dodika prilično nervira", kaže za naš list izvor iz vrha SNSD-a.\nOno što je Dodika definitivno dotuklo proteklog vikenda jeste saznanje da Vučić ne da nije ravnodušan prema njemu, već da je čvrsto odlučio da od njega napravi bivšeg političara, a vjerovatno i bivšeg multimilionera. U tom cilju Vučić daje punu podršku nekolicini medijskih kuća u RS-u i Srbiji, ali i nevladinih organizacija, koji su "dobili u zadatak" da svim sredstvima udare na Dodika. Najjači medijski udar na Dodika, prema Vučićevoj procjeni, treba izvršiti na proljeće 2014. godine, kada se zahukta predizborna kampanja u RS-u. Tada će medijima biti dostavljena opsežna dokumentacija na koji način je aktuelni predsjednik RS-a stekao enormno bogastvo kako u Srbiji tako i u Republici Srpskoj.\nDo tada će u Beogradu Milorad Dodik biti uglavnom u medijskoj izolaciji. Mediji koji su pod uticajem lidera naprednjaka, a njih je u Beogradu velika većina, ignorisaće Dodikovo pojavljivanje u Beogradu. Bilo kakava njegova medijska promocija ili intervjui biće strogo cenzurisani.


Cilj posete je bio razmena iskustava i dobre prakse Republike Slovenije na temu modela finansiranja u oblasti životne sredine i upravljanja posebnim tokovima otpada sa akcentom na električni i elektronski otpad. U toku posete u Ljubljani predstavnici Srbije su se sastali sa predstavnicima Ministarstva životne sredine Republike Slovenije, Finansijske uprave, Agencije za životnu sredinu Republike Slovenije i predstavnicima privrede koji se bave reciklažom posebnih tokova otpada. U toku sastanka su predstavljeni modeli preuzimanja posebnih tokova otpada kao i finansiranja u sklopu zaštite životne sredine. Tokom studijskog boravka predstavnici Srbije su imali priliku da posete Maribor i kompanije Snaga d.o.o., Surovina d.o.o. i Zeos d.o.o. koje se bave preuzimanjem i separacijom otpada, preuzimanjem električnog i elektronskog otpada kao i drugih usluga u vezi životne sredine. Finalni deo posete je bio posvećen obilasku fabrike Gorenje group u Velenju i upoznavanju sa novim tehnologijama proizvodnje električnih uređaja. U studijskoj poseti osim predstavnika Opštine Bački Petrovac učestvovali su i predstavnici NALED-a, GIZ-a, Ministarstva životne sredine Republike Srbije, predstavnici Ministarstva finansija Republike Srbije, predstavnik Gorenja group, Coca Cole, te predstavnik opštine Varvarin.


Dok se broj zaraženih COVID-19 povećava širom svijeta, istraživanje sa Univerziteta Harvard pokazalo je da se korona virus možda širio u kineskom Wuhanu još u avgustu 2019. godine, nekoliko mjeseci prije prvog zvaničnog prijavljenog slučaja. Peking odbacuje ovaj izvještaj.\nIako je širenje virusa širom Evrope usporeno, što je dovelo do postepenog ublažavanja mjera, virus se i dalje širi u Južnoj Americi, Africi i dijelovima Azije. U Sjedinjenim Državama koje su najpogođenije virusom, čini se da je epidemija došla do svog vrhunca.\nPrema mjerenju američkog Johns Hopkins Univerziteta u svijetu je korona virusom zaraženo 7,13 miliona ljudi, sa gotovo 407.000 smrtnih slučajeva od kraja decembra prošle godine.\nKina ne želi međunarodnu istragu o pandemiji prije konačne pobjede nad virusom\nTramp razljutio Peking zbog tvita o ‘kineskom virusu’\nNo, istraživanje Harvarda, objavljeno 8. juna, dovodi u pitanje službeni kineski narativ, rekavši da očigledan porast prometa izvan bolnica Wuhana, koji je započeo u avgustu, može navesti na to da je korona virus krenuo da se širi tim područjem mnogo ranije no što je zvanično prijavljeno.\nIstraživači Harvarda navode da satelitski snimci pokazuju porast prometa izvan pet bolnica u Wuhanu od avgusta do decembra.\nPorast u prometu poklopio se sa porastom pretrage na internetu o informacijama koje uključuju simptome poput “kašlja”, “proljeva”, navodi se u istraživanju.\nKina je odbacila ovu studiju, koja još uvije nije recenzirana, kao “smiješnu” studiju koja se temelji na “površnim” informacijama.\nGlasnogovornica kineskog ministarstva vanjskih poslova Hua Chunying komentarisala je istraživanje tokom konferencije za novinare 9. juna rekavši da je “smiješno, nevjerovatno smiješno, doći do takvog zaključka na osnovu površnih opažanja kao što je količina prometa”.\nPrvi slučaj teške upale pluća u Wuhanu prijavljen je Svetskoj zdravstvenoj organizaciji krajem decembra 2019. godine. Američki zvaničnici, uključujući i državnog sekretara Mikea Pompea već su ranije optuživali Kinu da je zatajila pravovremene informacije o virusu.


Iako možda na prvi pogled čitav blockchain sistem i web3 tehnologija deluju rogobatno i kompleksno, rešenja koja isti nude mogu u potpunosti promeniti procese plaćanja, transakcija, poslovanja kompanija, ali i distribuciju vrednosti (novca ili tokena) na internetu. U ovom slučaju govorimo o strimovanju tokena i grupnim plaćanjima na Solana protokolu na kojem je i baziran Streamflow Finance.\nUpravo o ovoj temi imali smo priliku da detaljno razgovaramo sa Mališom Stanojevićem koji je osnivač ovog startapa. On nam u nastavku teksta detaljnije približava čitavu tehnologiju koja stoji iza pomenutog rešenja i koja je njegova primena u realnim uslovima, tačnije koje probleme rešava.\nIzmeđu ostalog, dotakli smo se i teme o trenutnom poslovanju ovog startapa, kao i na koji način je naš sagovornik odlučio da uđe u web3 tehnologiju koja poslednjih meseci doživljava veliku ekspanziju, kako na globalnom nivou, tako i u Srbiji – koja ima veliki potencijal za rast u ovoj oblasti.\nOd hakatona do osnivanja startapa sa velikim fintech potencijalom\nVeć nam samom početku našeg razgovora, Mališa kaže da je Streamflow Finance njegov jedini fokus u prethodnih devet meseci kada se sa jednim drugarom prijavio na hakaton kako bi isprobali na koji način radi nova tehnologija. Kako nam je on otkrio, hteli su da vide kako radi Solana, najbrži i najjeftiniji blockchain, sa ogromnim propusnim opsegom, a da pritom naprave nešto korisno u kripto svetu – nešto što nema veze sa trejdingom i spekulacijom, što može da reši neki realan problem ljudima.\n“Nas dvojica smo za tri, četiri nedelje uspeli da “sklepamo” MVP nečega što se na engleskom zove stream plaćanje. To je finansijska primitiva koju je programibilni blokčejn omogućio, a predstavlja novac kao funkciju vremena. To jest – novac teče”, objašnjava nam Mališa.\nNjihov nastup na tom hakatonu je prošao poprilično nezapaženo, napravili su finansijsku primitivu, ali nikoga to nije zanimalo. Kako nam Mališa plastično opisuje, oni su napravili “ciglu”, a ljudi su hteli da vide kuće, zgrade, škole, gotove proizvode:\nNo, dobro, tokom leta radio sam istraživanje tržišta, pričao sa osnivačima raznih kripto projekata, sa potencijalnim investitorima, trejderima, drugim developerima, beskonačno čitao i našao sam primenu i product-market fit, tako da sam oformio mali tim i prijavili smo se za novo takmičenje u septembru. Ovoga puta uspeh, završili smo u top 1% projekata (od preko 5.000 prijava). Naše rešenje je platforma koja omogućava distribuciju vrednosti (novca ili tokena) na efikasan i efektivan način.\nOvaj servis ima veliki potencijal za rast u web3 industriji s obzirom na to da nudi jedno napredno fintech rešenje zasnovano na blockchain tehnologiji.\nObjašnjavajući nam dalje na koji način je sam servis prihvaćen od strane korisnika na tržištu i čemu tačno služi, Stanojević pre svega dodaje da isto kao što tradicionalni startapi imaju deonice koje prodaju investitorima da bi skupili kapital ili ih nude članovima tima da bi ljudi ostali motivisani i imali lični udeo u firmi, isto to rade kripto startapi, ali sa tokenima.\nProizvod iza kojeg stoje Mališa i njegov tim je upravo to, rešenje za “token vesting”, što je parametrizovano, automatsko i garantovano oslobađanje kompanijskih tokena kroz vreme. Ovo rešenje razvijeno u Srbiji, koje je u novembru pušteno u javnost, ima trenutno oko 600 kreiranih ugovora, i preko $50.000.000 vrednosti u tim ugovorima. Tom prilikom, naš sagovornik dodaje sledeće:\nTo je tek početak, sada lansiramo znatno unapređenu verziju platforme, koja pored rešenja za “token vesting”, omogućava timovima i kompanijama isplaćivanje zarada u realnom vremenu, tj. umesto da zaposleni prima platu jednom mesečno, za prethodni mesec, naše rešenje omogućava da zarada “teče” kontinuirano, svakoga dana, sata, minuta ili čak svake sekunde.\nUpravo iz ovih razloga ne može se desiti da ste recimo 27. u mesecu zaradili 90% svoje plate za taj mesec, a nemate je na raspolaganju. Naravno, ovde ima niz birokratskih, logističkih i operativnih problema koje treba prevazići da bi ovaj model postao opšteprihvaćen, ali osnovno rešenje i infrastruktura su tu, pa su Mališa i njegov tim već počeli da primenjuju ovaj način kompenzacije u Streamflow-u.\nNa pitanje Netokracije ko su osnivači Streamflow-a, Mališa kaže da je on idejni tvorac ovog startapa, ali čak iako nema suosnivača, naravno postoje ljudi koji su znatno doprineli da ovaj startap prođe put od ideje do kompanije. Međutim, kao i u svakom uspešnom projektu, potrebno je prikupiti iskustvo, volju i znanje:\nPre osnivanja Streamflow-a, ja sam radio kao developer, softver inženjer, softver konsultant, nazovite kako hoćete. Uvek me je zanimalo da rešavam probleme, bilo da su oni tehnički, organizacioni, životni. Postoji nekoliko ključnih iskustava koja su mi pomogla da pokrenem ovu priču.\nRad u fintech kompaniji, gde sam učio dosta o novcu, rad u startapu, gde sam prisustvovao rastu firme od 20 do 70 ljudi kroz dve godine i uspostavljanju organizacije i procesa (neke sam i ja vodio), vođenje manjih timova i mentorstvo ljudi, rad kao nezavistan konsultant, gde je često sva odgovornost bila na meni i pravio sam projekte od ideje do produkcije.\nI poslednje, ali ne i najmanje važno, uvid da postoji tržište, potražnja, i da imam “polu-plan” kako da ga napadnemo. Jednostavno sam se osetio spremnim, krenuo napred i nisam se pokajao.\nCilj – postati podrazumevani protokol ‘strimovanja’ novca na globalnom nivou\nU nastavku razgovora sa Mališom smo imali priliku da porazgovaramo više o samom poslovanju Streamflow-a, tačnije da li su do sada imali određene investicije, da li su u potrazi za istim i na koji način izgleda proces zapošljavanja u Srbiji, tačnije da li je u planu širenje tima.\nU toku je širenje tima u Streamflow Finance-u. Ovaj startap je u potrazi za ljudima koje zanima kripto svet i blockchain, ali i koji su spremni da uče i da se usavršavaju u ovoj oblasti.\nMališa za Netokraciju otkriva da je tim imao investicije i da ne brinu da li će imati da isplate plate, kao i da su njihovi investitori iz ekosistema u kojem oni rade i razvijaju, tačnije iz raznih delova sveta. Sa druge strane, nema lokalnih investitora, bar ne za sada, iako je nekoliko regionalnih fondova pokazalo interesovanje.\n“Novac od investicija koristimo za širenje tima i odlične uslove za naše ljude, za spoljne agencije i konsultante, za redovne sigurnosne provere koda, za sponzorisanje i organizovanje raznih događaja i (potencijalno) za akviziciju drugih projekata”, dodaje Stanojević. Međutim, kada je reč o zapošljavanju ljudi na novim pozicijama i širenju lokalnog tima, stvari stoje ovako:\nUpravo sada formiramo tim, uglavnom su ljudi ovde, ali imamo i nekoliko kontraktora iz raznih delova sveta. Želimo da oformimo “core” tim ovde, tako da ukoliko neko želi da učestvuje u izgradnji fintech blockchain startapa od rane faze, ovo je idealan trenutak da se pridruži da gradimo zajedno. Moj LinkedIn je otvoren.\nTražimo primarno kvalitetne inženjere, frontend (React) i backend (Rust), ali i tech PM/PO ili delivery manager-a. To je primarno, ali ako je osoba inteligentna, vredna, voljna da uči brzo i mnogo, stvarno je zanima kripto i zanimljivo joj je ovo što radimo, hajde da popričamo, nama treba pomoć da ukrotimo haos i u drugim delovima poslovanja, bilo to marketing, bizdev ili operacije.\nPred sam kraj, naš sagovornik se osvrnuo i na situaciju u vezi web3 kadra u Srbiji, kao i šta je prema njegovom mišljenju potrebno uraditi kako bismo kreirali veći broj web3 developera i drugog pratećeg kadra? “Moj subjektivni osećaj je da imamo dosta jaku web3 scenu za ovako malu zemlju”, smatra Mališa, uz dodatnu napomenu:\nNismo još stigli interno da uradimo analize web3 kadra u Srbiji, ali u nedostatku iskusnih ljudi, mi imamo pristup da tražimo ljude koji žele i mogu da nauče mnogo i brzo i onda ih mi i naučimo mnogo i brzo i osposobimo za web3.\nNaredni period za Streamflow Finance će biti svakako dinamičan. Ono što smo uspeli da saznamo zahvaljujući našem sagovorniku jeste da kratkoročno ovaj tim želi da postane podrazumevani protokol za “strimovanje” novca na Solani. Dugoročno, žele da postanu podrazumevani protokol za “strimovanje” novca – na svetu.\n“Kratkoročno, to znači širenje tima i motivisanje ljudi, ukroćivanje haosa i uspostavljanja organizacije i razumnih procesa, redovna egzekucija i fokus da isporučujemo brže i kvalitetnije od konkurenata, osluškivanje tržišta i istraživanje novih tržišta, kao i prodaja i briga o klijentima i partnerima. Dugoročno, isto to”, zaključio je na kraju Mališa.


DOBOJ: Muzička škola "Markos Portugal" održala promotivni koncert (FOTO) - RTV Doboj\nDOBOJ: Muzička škola “Markos Portugal” održala promotivni koncert (FOTO)\nUčenici Muzičke škole “Markos Portugal” iz Doboja izveli su promotivni koncert u velikoj sali dobojskog Centra za kutluru i obrazovanje za učenike drugih osnovnih škola.\nKoncert je namijenjen učenicima trećih razreda osnovnih škola, sa ciljem da se upoznaju sa programom rada Muzičke škole.\n-Mi smo odlučili da napravimo koncert za svu djecu koja bi trebala da upišu prvi razred muzičke škole. Ovo je bila prilika da se upoznaju sa različitim muzičkim instrumentima i da se odluče koji bi to instrument bio koji bi oni voljeli da sviraju. Lakše je djeci da se odluče kada vide drugu djecu kako sviraju. Mi smo koncert napravili uglavnom od tih njihovih mlađih drugara, koji već idu u muzičku školu, u drugi ili treći razred, tako da će ovo biti koncert od malih učeniha za svoje drugare – izjavio je Aleksandar Vukojević, direktor Muzičke škole “Markos Pšortugal” Doboj.\nIz muzičke škole navode da su promotivni koncerti prava prilika da se potencijalni muzičari upoznaju sa instrumentima\n-Ovaj koncert ćemo danas odraditi tako da predstavimo različite muzičke instrumente. Predstavićemo četiri muzička instrumenta koja kod nas u školi imamo, a to su klavir, gitara, harmonika i viollina. O svakom ćemo pojedinačno ponešto da objasnimo i da za svaki od njih izvedemo i nekoliko muzičkih tačaka. Na kraju, će se u zadnjim tačkama predstaviti i učenici starijih razreda koji sviraju malo teže i složenije kompozicije, kako bi vidjeli kako i to izgleda – rekao je Aleksandar Vukojević, direktor Muzičke škole “Markos Pšortugal” Doboj.\nZaintresovani za muzičko usavršavanje mogu se prijaviti u Muzičkoj školi i zakažu termin za prijemni ispit, koji se odnosi na ispitivanje sluha.\nMuzička škola može se pohvaliti i čestim nastupima na takmičenjima, ali i nagradama.


Koliko je Sarajevo do sada zaradilo u kvalifikacijama? | | Bijeljina Caffe\nEkipa Sarajeva plasmanom u plej-of Evropske lige inkasirala je ukupno blizu tri miliona KM od nastupa u evropskim takmičenjima ove sezone.\nBordo tim je u četvrtak u Zenici savladalo crnogorsku Budućnost rezultatom 2:1, izborivši tako plasman u plej-of Evropske lige gdje će protiv škotskog Seltika tražiti pobjedu i prvi plasman bh. kluba u grupnu fazu jednog evropskog takmičenja.\nPobjedom protiv Budućnosti, Sarajevo je osiguralo dodatnih 600.000 KM, a za nastup u 3. pretkolu ranije su dobili 560.000 KM. Kao prvak BiH Sarajevo je inkasiralo 520.000 KM, za nastup u prvom kolu kvalifikacija za Ligu šampiona dobili su 560.000 KM, dok su za meč protiv Dinamo Bresta dobili 760.000 KM.\nSamim tim, Sarajevo je plasmanom u plej-of Evropske lige inkasiralo blizu tri miliona KM u ovoj sezoni, a ukoliko izbace Seltik i plasiraju se u grupnu fazu, onda će Bordo klub samo na ime UEFA nagrade dobiti dodatnih 5,8 miliona KM, čime bi zaradu povećali na nevjerovantih devet miliona KM, što bi samim tim bila i najveća zarada jednog našeg kluba u istoriji.\nSusret između Sarajeva i Seltika igra se u narednog četvrtka na Bilinom Polju u Zenici, a zbog obaveza u Evropskoj ligi, Sarajevo u ponedjeljak neće igrati gradski derbi protiv Željezničara u okviru Premijer lige BiH.\nTags: koliko KVALIFIKACIJAMA Sada Sarajevo zaradilo


U Blažuju ima mjesta za još 150 migranata - antimigrant.ba\nU migrantskim kampovima u FBiH nalazi se 6.275 registrovanih migranata, potvrdio je za Novinsku agenciju Patria Dražen Rozić, koordinator IOM-a.\nOd tog broja 3.477 smješteno je u kampovima na području Unsko-sanskog kantona, a u dva kampa u KS 2.798, dok je u centru Salakovac 80 migranata. U centru Ušivak nalaze se 903 migranta i popunjen je smještajni kapacitet, dok se u centru Blažuj nalazi 1.895 migranata. Rozić navodi da u ovom trenutku imaju kapacitet za smještaj 100 do 150 migranata.\n„Imamo i izolacijsku zonu u kojoj migranti provode 14 dana, jedino iz tog razloga je sporiji prihvat migranata jer je manji kapacitet te zone u kojoj borave. Protekle sedmice registrovan je ulazak 27 migranata u BiH“, kazao je Rozić dodavši da su prije dvije sedmice testirana tri migranta na koronavirus i da su bili negativni.\nIstiče dobru saradnju sa Ministarstvom unutrašnjih poslova KS koji dovode migrante u centre i osiguravaju ih.\nNa pitanje da li migranti provaljuju ogradu i kroz nju izlaze i ulaze, Rozić je kazao da je to tačno i da je takva situacija bila i prije korone.\n„Mi smo je deset puta popravljali, varili, lokalno stanovništvo je upozoravalo na to. Oni tako sebi skrate put, ali ne možemo tu ništa.“\nMinistar MUP KS Ismir Jusko kazao je prošle sedmice da je zaustavljeno sklanjanje migranata sa sarajevskih ulica i privatnog smještaja zbog popunjenih kapaciteta centara. Dodatni problem je što u KS dolaze migranti u većim grupama iz Tuzle, ili istočne Bosne.


Putin informisao Makrona o toku specijalne operacije i evakuaciji civila iz „Azovstalja“ - 03.05.2022, Sputnik Srbija\nPutin informisao Makrona o toku specijalne operacije i evakuaciji civila iz „Azovstalja“\nPredsednik Rusije Vladimir Putin razgovarao je telefonom sa francuskim kolegom Emanuelom Makronom, sa kojim je razmenio mišljenja o situaciji u Ukrajini. 03.05.2022, Sputnik Srbija\nTokom razgovora Putin je francuskom predsedniku skrenuo pažnju na činjenicu da države-članice EU ignorišu ratne zločine ukrajinskih snaga, forsirano granatiranje gradova i naselja Donbasa, usled čega ginu civili, dodaje se u saopštenju.Ruski predsednik je napomenuo da bi Zapad mogao da pomogne u zaustavljanju zverstava ukrajinskih snaga, vršenjem odgovarajućeg uticaja na vlasti u Kijevu, kao i zaustavljanjem isporuka oružja Ukrajini, ističe pres-služba.Putin je Makronu takođe izložio principijelne stavove Moskve u pregovorima s Kijevom i naglasio da je Rusija otvorena za dijalog bez obzira na nespremnost i nedoslednost Ukrajine, saopštila je pres-služba Kremlja.Globalna prehrambena bezbednostJedna od tema telefonskog razgovora bila je globalna prehrambena bezbednost.U tom kontekstu, Putin je istakao da je „situacija po ovom pitanju zakomplikovana pre svega zbog sankcija zapadnih zemalja i ukazao na značaj nesmetanog funkcionisanja globalne logističke i transportne infrastrukture“.Putin je takođe čestitao Makronu na pobedi na nedavno održanim predsedničkim izborima, a dvojica lidera dogovorila su se i o nastavku kontakata na različitim nivoima.Saopštenje Jelisejske palateU saopštenju koje je kasnije objavila Jelisejska palata navodi se da je francuski predsednik pozvao Putina da dozvoli dalju evakuaciju fabrike „Azovstal“.Makron je takođe rekao da je spreman da radi na uslovima za pronalaženje rešenja za obezbeđivanje mira i puno poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajine, dodaje se u saopštenju.Navodi se i da je francuski predsednik ponovo zahtevao prekid borbenih dejstava.U ponedeljak je portparol unutrašnjih trupa Ministarstva unutrašnjih poslova DNR izjavio da je ukrajinska strana prekršila režim tišine u fabrici „Azovstalj“ i da je ukrajinska strana počela sa granatiranjem sa položaja na teritoriji fabrike, a snage DNR morale su da odgovore.Prethodno je štab saopštio i o evakuaciji 101 osobe sa teritorije metalurškog kombinata u Bezimeno.Ministarstvo odbrane Rusije je u nedelju saopštilo da je zahvaljujući Putinovoj inicijativi sa teritorije „Azovstalja“ u Marijupolju spaseno 80 civila, među kojima su bili žene i deca, koje su držali ukrajinski neonacisti. Svi oslobođeni su evakuisani u Bezimeno, gde im je obezbeđen smeštaj, hrana i medicinska pomoć.\nrusija, francuska, kriza u ukrajini, emanuel makron, vladimir putin\n© Sputnik / Sergeй Guneev / Uđi u foto-galerijuPredsednici Francuske i Rusije, Emanuel Makron i Vladimir Putin, na zajedničkoj konferenciji za medije u Kremlju\nPredsednik Rusije Vladimir Putin razgovarao je telefonom sa francuskim kolegom Emanuelom Makronom, sa kojim je razmenio mišljenja o situaciji u Ukrajini.\n„Predsednik Rusije obavestio je o toku specijalne vojne operacije za zaštitu republika Donbasa, uključujući o oslobađanju Marijupolja i evakuaciji civila koje drže neonacisti u fabrici ‘Azovstalj’, u skladu sa dogovorom postignutim na sastanku Vladimira Putina i generalnog sekretara UN Antonija Gutereša 26. aprila“, saopštila je pres-služba Kremlja posle razgovora dvojice lidera.\nTokom razgovora Putin je francuskom predsedniku skrenuo pažnju na činjenicu da države-članice EU ignorišu ratne zločine ukrajinskih snaga, forsirano granatiranje gradova i naselja Donbasa, usled čega ginu civili, dodaje se u saopštenju.\nRuski predsednik je napomenuo da bi Zapad mogao da pomogne u zaustavljanju zverstava ukrajinskih snaga, vršenjem odgovarajućeg uticaja na vlasti u Kijevu, kao i zaustavljanjem isporuka oružja Ukrajini, ističe pres-služba.\nPutin je Makronu takođe izložio principijelne stavove Moskve u pregovorima s Kijevom i naglasio da je Rusija otvorena za dijalog bez obzira na nespremnost i nedoslednost Ukrajine, saopštila je pres-služba Kremlja.\nGlobalna prehrambena bezbednost\nJedna od tema telefonskog razgovora bila je globalna prehrambena bezbednost.\n„Francuska strana je izrazila zabrinutost zbog novonastalog problema obezbeđivanja globalne prehrambene bezbednosti“, navodi se u saopštenju.\nU tom kontekstu, Putin je istakao da je „situacija po ovom pitanju zakomplikovana pre svega zbog sankcija zapadnih zemalja i ukazao na značaj nesmetanog funkcionisanja globalne logističke i transportne infrastrukture“.\nPutin je takođe čestitao Makronu na pobedi na nedavno održanim predsedničkim izborima, a dvojica lidera dogovorila su se i o nastavku kontakata na različitim nivoima.\nSaopštenje Jelisejske palate\nU saopštenju koje je kasnije objavila Jelisejska palata navodi se da je francuski predsednik pozvao Putina da dozvoli dalju evakuaciju fabrike „Azovstal“.\nMakron je takođe rekao da je spreman da radi na uslovima za pronalaženje rešenja za obezbeđivanje mira i puno poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajine, dodaje se u saopštenju.\nNavodi se i da je francuski predsednik ponovo zahtevao prekid borbenih dejstava.\nU ponedeljak je portparol unutrašnjih trupa Ministarstva unutrašnjih poslova DNR izjavio da je ukrajinska strana prekršila režim tišine u fabrici „Azovstalj“ i da je ukrajinska strana počela sa granatiranjem sa položaja na teritoriji fabrike, a snage DNR morale su da odgovore.\nPrethodno je štab saopštio i o evakuaciji 101 osobe sa teritorije metalurškog kombinata u Bezimeno.\nMinistarstvo odbrane Rusije je u nedelju saopštilo da je zahvaljujući Putinovoj inicijativi sa teritorije „Azovstalja“ u Marijupolju spaseno 80 civila, među kojima su bili žene i deca, koje su držali ukrajinski neonacisti. Svi oslobođeni su evakuisani u Bezimeno, gde im je obezbeđen smeštaj, hrana i medicinska pomoć.\nIz „Azovstalja“ evakuisano preko 100 ljudi\n2 Maj, 12:32


Zaustavljen pad akcija NIS-a\nPolitika\t13.09.2010 07:45\nVeoma skroman nedeljni promet, kao i novo slabljenje NIS-ovih akcija obeležili su proteklu trgovačku sedmicu. Ukupan obim prometa iznosio je tek 2,28 miliona evra i bio je 26 procenata slabiji u odnosu na proteklih pet trgovačkih dana. Glavni berzanski pokazatelj, indeks Beleks 15, oslabio je 1,65 procenata spustivši se na kraju sedmice do nivoa od 618,95 poena. Ovaj pokazatelj najlikvidnijih akcija od početka godine beleži negativan prinos od 6,75 procenata.\nSlično kao i u drugoj polovini protekle trgovačke nedelje, akcije NIS-a su nastavile pad vrednosti, ali ovog puta sa znatno skromnijim prometima kao posledica smanjene ponude ovih hartija na nižim nivoima. Ova akcija okončala je nedelju na koti od 453 dinara, što je smanjenje od 8,3 odsto u tekućoj sedmici, odnosno gubitak od 10,5 procenata otkada se NIS pojavio na berzanskom tržištu. Kao što je i bilo očekivano, na nivoima oko 450 dinara, pojavila se jaka tražnja za ovom hartijom budući da su portfeljni investitori anticipirali sasvim pristojan prinos do februara kada većinski vlasnik kompanije mora uputiti javnu ponudu za preuzimanje akcija po zagarantovanoj ceni, ne manjoj od 4,8 evra. Ukupna realizacija u trgovanju NIS-ovim akcijama iznosila je 25,9 miliona dinara, uz prosečan dnevni promet tek neznatno veći od pet miliona dinara.\nNajprometnija hartija iz realnog sektora bila je kompanija „Agroitali” iz Kikinde (DNVM) uz promet od 27,3 miliona dinara, uglavnom na ceni od 700 dinara po akciji. Očito, u pitanju je krajnja konsolidacija vlasništva od strane italijanske firme iz Čezene, koja je većinski vlasnik ovog preduzeća. Od standardno likvidnih hartija iz realnog sektora valja izdvojiti oporavak beogradskog „Energoprojekta” (ENHL), koji je na kraju sedmice ponovo preskakao psihološku barijeru od 1.000 dinara. Ipak, ova akcija je porasla tek nepuna 3 procenata na nedeljnom nivou okončavši sedmicu na koti od 966 dinara. Bečejski „Sojaprotein” (SJPT) oscilirao je neznatno ispod nivoa od 680 dinara uz neveliki promet, dok je pirotski „Tigar” (TIGR), još jedna akcija sa A listinga, zabeležio jednu od svojih najslabijih sedmica sa minornim prometom i padom cene na 630 dinara.\nNajprometnija bankarska akcija, ujedno i celog tržišta, bila je niška „AIK banka” (AIKB), koja je sedmicu okončala na koti od 2.705 dinara uz realizaciju od 33,7 miliona dinara. Na strani prodaje dominirale su ponovo založene akcije kompanija koje kontroliše domaći biznismen Đorđije Nicović, koje već duže vreme stvaraju veliki pritisak na ovoj najlikvidnijoj hartiji domaćeg tržišta. Direktor „Niške banke” izjavio je krajem sedmice da će ova bankarska ustanova uskoro isplatiti 10 miliona evra dividende akcionarima za 2008. i proteklu godinu. „Agrobanka” (AGBN) je zabeležila neveliki promet, oscilirajući oko nivoa od 7.200 dinara, dok je „Komercijalna banka” (KMBN) registrovala mizeran promet okončavši sedmicu na nivou od 27.750 dinara.


Grad će se na Beogradskim investicionim danima predstaviti projektima vrednim tri milijarde evra| Grad Beograd\nGrad će se na Beogradskim investicionim danima predstaviti projektima vrednim tri milijarde evra\nPomoćnik gradonačelnika Borko Milosavljević izjavio je danas da je cilj drugog foruma Beogradski investicioni dani, koji će biti održan od 24. do 26. oktobra u „Sava centru”, unapređenje privrednog ambijenta u Beogradu i Srbiji, kao i da se direktnim susretima privrednika dogovore budući aranžmani.\nOn je na konferenciji za novinare u Starom dvoru podsetio da je prošlogodišnji forum imao više od 600 učesnika iz preko 20 zemalja, počev od Sjedinjenih Američkih Država, Kanade, Francuske, Italije i zemalja regiona.\n– Beograd će se na ovom forumu predstaviti investicionim projektima vrednosti preko tri milijarde evra, kao i promocijom slobodnih privrednih zona za grinfild investicije. Pored velikih projekata, na ovom forumu bitan segment predstavljanja biće preduzetništvo i razvoj malih i srednjih preduzeća, u okviru kojeg će Privredna komora Beograda održati panel. Uloga ove manifestacije je da prikaže privredni ambijent i njegovo unapređenje, koji direktno privlače strane investitore. Grad Beograd je u prethodne dve godine opsežno radio na poslovno-finansijskoj konsolidaciji, posle čega smo krenuli u još aktivniju fazu u privlačenju investicija – naveo je Milosavljević.\nOn je najavio da će se u okviru foruma, pored promocije privrednih potencijala Beograda, predstaviti i potencijali Republike Srbije, Autonomne Pokrajine Vojvodine i drugih lokalnih samouprava u našoj zemlji i najavio učešće njenih predstavnika na konferenciji. Poslednji dan foruma, prema njegovim rečima, biće namenjen sastancima privrednika, s ciljem da se konkretizuju dogovori, kao što je prošle godine potpisan ugovor između jedne kineske i srpske kompanije vredan 20 miliona evra.\nIzvršni direktor Privredne komore Beograda Svetozar Krstić izrazio je zadovoljstvo što forum, koji doprinosu razvoju Beogradu i Srbije, postaje tracionalan. On je najavio veliki broj učesnika sa skoro svih kontinenata, kao i predstavnike velikog broja privrednih komora iz regiona, pre svih savske i dunavske regije, kao i iz nekoliko regija iz Kine. Takođe, do sada je prikupljeno oko 30 projekata koje će na ovoj konferenciji predstaviti domaći privrednici iz različitih oblasti, naveo je Krstić.\nPredsednica Centralnoevropskog foruma za razvoj Ana Bovan istakla je da ovaj skup omogućava da se Beograd konačno pozicionira na investicionoj mapi ovog dela Evrope, što se dugo čekalo. Ona je precizirala da je od lokalnih samouprava u Srbiji, kao i od AP Vojvodina sakupljeno više od 80 projekata iz oblasti energetike, infrastrukture i turizma. Takođe je najavila učešće privrednih predstavnika iz više od 20 zemalja, predstavnike iz 12 gradova sa tri kontinenta, kao i veći broj ambasada i ekonomskih atašea.


Rusija se kandidovala za organizaciju Eura 2028. i 2032. godine\nGlavni kandidati za organizaciju Evropskog prvenstva 2028. godine su Velika Britanija i Republika Irska, dok su još u konkurenciji Turska, te zajednička prijava Bugarske, Grčke, Srbije i Rumunije.\nIz Fudbalskog saveza Rusije danas su potvrdili kako će se ova zemlja prijaviti za organizaciju Evropskog fudbalskog prvenstva 2028. i 2032. godine.\nRuski portal “Sport Express” prenosi kako je član Izvršnog odbora tamošnjeg Fudbalskog saveza Sergej Anokhin rekao da rusi planiraju kandidaturu za organizaciju smotre najboljih selekcija Starog kontinenta.\n“Izvršni odbor Fudbalskog saveza Rusije je odlučio kako ćemo se prijaviti za domaćinstvo Eura 2028 i 2032”, rekao je Anokhin za Sport Express.\nKrajnji rok za prijavu domaćinstva Eura 2028. je danas, dok je zvanično imenovanje u septembru naredne godine.\nPodsjećamo, glavni kandidati za organizaciju Evropskog prvenstva 2028. godine su Velika Britanija i Republika Irska, dok su još u konkurenciji Turska, te zajednička prijava Bugarske, Grčke, Srbije i Rumunije.\nFudbalska reprezentacija Rusije, ali i njeni klubovi su ranije izbačeni iz takmičenja pod okriljem UEFA-e i FIFA-e zbog agresije ove zemlje na Ukrajinu.


Putinov kroj - Miloš Mitrović - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Putinov kroj\nPošto je prošle nedelje najavio svoju i ostavku vlade, ruski premijer Dmitrij Medvedev, sada već bivši, podsetio je svetsku javnost na svoje postojanje.\n1Piše: Miloš Mitrović 20. januara 2020. 14.15\nPutin bi „morao da 2024. preda vlast“, odnosno kada mu istekne sadašnji mandat, piše komentator Frankfurter algemajne cajtunga (FAZ) Peter Šturm. „Ali to za Putina izgleda nezamislivo. Zato će preurediti političku strukturu, potčinjenom parlamentu nominalno dati više nadležnosti i time osnažiti funkciju predsednika vlade“. U uvodniku NJujork tajmsa navodi se da će posle 2024. aktuelni šef države zadržati kontrolu preko vlade. „NJegov naslednik na mestu predsednika će biti degradiran, tako da će gospodin Putin zadržati značajnu vlast iza scene“, navodi se u uvodniku čiji je naslov „Besmrtni Putin“. A do 2024, novi premijer Mišustin, „koji se smatra kompetentnim ali ne i pretećim“ (predsedniku), bivši šef poreske uprave, biće koristan vladaru jer „zna dosta tajni, što bi moglo pomoći njegovom šefu ako se neko među elitom uobrazi“.\nI komentator Gardijana Sajmon Tisdal piše o Putinovoj nameri da vlada „do u beskraj“, uz krajnje oštru ocenu o „kriminalnom i nesposobnom predsedniku, neprijatelju sopstvenog naroda“. „Penzionisanje nije bezbedna opcija za bezobzirnog bivšeg špijuna KGB-a koji je normalizovao atentate kao oruđe državne politike modernog vremena.“\nSam Putin se, naravno, trudi da ostavi sasvim drugačiji utisak. „Bilo bi vrlo zabrinjavajuće vratiti se situaciji iz sredine osamdesetih godina prošlog veka, kada su rukovodioci države, jedan za drugim, ostajali na vlasti do svoje smrti, a odlazili su bez stvorenih uslova za transformaciju vlasti. Zato vam hvala, ali bolje da se ne vraćamo toj situaciji“, preneo je juče Sputnjik reči predsednika kojima je odgovorio veteranu iz Drugog svetskog rata na sugestiju da ustav ne bi trebalo da sputava šefa države u pogledu broja mandata.\nPutin je uzor predsednicima Kine, Turske i Filipina, piše kolumnistkinja Hareca Dafna Maor, otkrivajući svoje zebnje kojim bi putem mogao da krene izraelski premijer. „Nada da će loši, siledžijski lideri ‘jednom otići kući’ zahteva akciju i podršku, inače umire“. Paralele između ruskog i srpskog predsednika već su mnogi povlačili, upravo i Vesna Pešić, u kojoj sada, osim medija, i državni organi prepoznaju novog Apisa ili Zvezdana Jovanovića.\nZemlje koje pate pod autoritarnim vladarima trebalo bi, ako poslušamo komentatora FAZ-a, da se „uzdaju“ u „mlade lavove“. Putin bi sebi mogao da „skroji vodeću funkciju. Samo bi neko morao ponovo da bude njemu podređeni predsednik. Putin bi tada (posle 2024) imao više od 70 godina. I ne bi bio prvi stari političar kojeg bi neočekivano sa scene pomakli mlađi“.\n20. januara 2020. u 16.42\nProblem Rusije je što je samo jednom u istoriji imala manje autoritatni režim nego sad, a to je bilo 90tih, kojih se Rusi ne sećaju baš po lepom. Znaju u Rusi da je Putin autokrata, ali dobro i znaju kakav je stav na zapadu o Rusiji već 150 godina ne vezano za njenu vlast.


Meta Amerike severoistok Sirije – želi ga zbog kontrole dve zemlje - 09.03.2018, Sputnik Srbija\nMeta Amerike severoistok Sirije – želi ga zbog kontrole dve zemlje\nNe bi bio prvi put da se američki predsednik, suočen sa domaćim problemima, odluči na eskalaciju u vojnom smislu negde u inostranstvu, kaže za Sputnjik... 09.03.2018, Sputnik Srbija\n21:13 09.03.2018 (Osveženo: 21:22 09.03.2018)\n© AP Photo / Emrah GurelSirija\nNe bi bio prvi put da se američki predsednik, suočen sa domaćim problemima, odluči na eskalaciju u vojnom smislu negde u inostranstvu, kaže za Sputnjik istoričar Nemanja Starović.\nZvanična Moskva veoma je zabrinuta zbog vesti koje stižu iz medija, a tiču se odluka SAD u vezi sa Sirijom, rekao je stalni ambasador Rusije pri Ujedinjenim nacijama Vasilij Nebenzja.\n„Mislim na vesti o sastancima američkih diplomata u takozvanom uskom formatu. Nešto se kuva u vezi sa Sirijom. Veoma smo zabrinuti da će se navodna upotreba hemijskog oružja iskoristiti za nešto veće i mnogo opasnije“, rekao je ambasador.\nIma li Moskva razloga za zabrinutost i kakva je zapravo u ovom trenutku uloga Amerike u Siriji?\nNemanja Starović, istoričar i odličan poznavalac prilika na Bliskom istoku, za Sputnjik kaže da je reč o veoma ozbiljnoj izjavi vrhunskog ruskog diplomate koju treba s pažnjom analizirati, jer se može pretpostaviti da iza toga stoje konkretni obaveštajni podaci do kojih je došla ruska strana.\n„Ovakve izjave se uglavnom daju u cilju preventiranja moguće eskalacije, odnosno kako bi se razotkrile namere neke druge strane i da bi se možda pod pritiskom javnosti tako nešto sprečilo. Kada govorimo o mogućim povodima za eskalaciju sukoba, kao što je navodna upotreba hemijskog oružja, istorija je puno puta pokazala da su ti povodi bili u formi izgovora. Setimo se samo optužbi na račun režima Sadama Huseina za posedovanje oružja za masovno uništenje i invazije na Irak koja je usledila 2003. godine, bez obzira na to što se nakon više godina temeljnim istragama pokazalo da su te optužbe bile potpuno fabrikovane i falsifikovane. U tom smislu bismo možda zaista mogli da očekujemo neku vrstu eskalacije“, upozorava Starović.\nKako kaže, u tu računicu treba, nažalost, ubaciti i politički faktor, odnosno činjenicu da se Donald Tramp suočava sa ozbiljnim problemima na domaćem planu, kako vezano za istrage koje se protiv njega sprovode u Vašingtonu, tako i vezano za krupne kadrovske promene u njegovom timu.\nSirija osudila planove SAD za stvaranje „graničnih snaga bezbednosti“\n15 Januar 2018, 11:20\n„Ne bi bio prvi put da se američki predsednik, suočen sa domaćim problemima, odluči na eskalaciju u vojnom smislu negde u inostranstvu. Zbog toga zaista vrlo ozbiljno shvatam izjavu gospodina Nebenzje i mislim da, nažalost, možemo očekivati neke američke poteze upravo na tom planu“, ocenjuje Starović.\nPrema njegovim rečima, treba imati u vidu da se politika SAD na području Sirije, ali i šire u regionu, suočava sa kompletnim neuspehom.\n„Osim relativnog uspeha u smislu suzbijanja takozvane Islamske države, na svim ostalim poljima njihova politika je neuspešna. Pre svega, režim Bašara el Asada je i dalje na vlasti i više nema nikakvih ozbiljnih priča u smislu njegovog svrgavanja u narednom periodu. Takođe, teritorija koja je pod kontrolom naoružane opozicije, odnosno Slobodne sirijske armije, ograničena je samo na jednu malu oblast na jugu države. Vašington je uz to izgubio svoj dominantni politički uticaj na vladu u Bagdadu, gde je uticaj preuzeo Teheran, a Vašington ubrzano gubi uticaj i na vlast u Erbilu, na Irački Kurdistan, koji je i nastao pod američkim kišobranom. Čini se da SAD nisu pružile onu vrstu podrške koju su irački Kurdi očekivali vezano za njihov referendum o nezavisnosti, što je uslovilo da je uticaj Irana sve jači nasuprot američkom“, objašnjava Starović.\nAmerika je, dodaje naš sagovornik, ozbiljno antagonizovala Tursku, svog tradicionalnog saveznika, zbog podrške snagama koja Ankara s pravom smatra terorističkim, pa je retorika na relaciji Vašington—Ankara usijana do te mere da turski zvaničnici otvoreno govore da SAD podržavaju terorističke ciljeve određenih snaga.\nAmerikanci pokušavaju da naprave paralelne države u Siriji (video)\n„Imajući sve to u vidu, čini mi se da je američka administracija odlučila da sve svoje karte stavi na severoistok Sirije i na sirijske demokratske snage, gde je dominantan kurdski element koji Amerika obučava i naoružava, kako vidimo u poslednje vreme i teškim naoružanjem. Mislim da je neki dugoročni cilj Amerike, s obzirom na to da je izgubila pozicije u Turskoj, Siriji, Iraku i Iračkom Kurdistanu, da formira neku vrstu teritorijalnog ’klina‘ na severoistoku Sirije, odnosno da doprinese stvaranju formalnog ili neformalnog entiteta na području severoistočno od reke Eufrat, odakle bi SAD mogle da projektuju svoju moć i da koriste argument sile kako u pravcu Ankare tako i u pravcu Damaska i Bagdada, a opet imajući u vidu širi plan koji podrazumeva okruživanje Irana i kontrolisanje, barem sa severne strane, geopolitičkog izlaza Irana prema Mediteranu“, smatra Starović.\nNa pitanje da li to znači da SAD u budućnosti planiraju podelu Sirije, sagovornik Sputnjika kaže da je činjenica da svi značajniji svetski i regionalni igrači insistiraju na teritorijalnoj celovitosti Sirije i da sa diplomatskog stanovišta nije realno da bude podele te države, a verovatno čak ni njene federalizacije.\n„Međutim, kako vidimo, SAD se na to previše ne obaziru. Njihov cilj je da, ukoliko ne može doći do formalne federalizacije i formiranja nekakvog kurdskog entiteta na severoistoku Sirije koji bi bio pod njihovom dominacijom, insistiraju da do tako nečeg dođe makar u neformalnom vidu, odnosno da snage Sirijskih demokratskih snaga, uz značajno prisustvo američkog faktora, ostanu tamo na terenu“, zaključuje Starović.


Borrell i Pompeo za jačanje međunarodne saradnje\nJosep Borrell i Mike Pompeo, arhivska fotografija\nŠef diplomatije EU Josep Borrell i njegov američki kolega Mike Pompeo razgovarali su o hitnoj potrebi jačanja međunarodne saradnje u borbi protiv pandemije korona virusa, navodi se u 28. marta objavljenom saopštenju Evropske unije.\nU telefonskom razgovoru obavljenom juče, Borrell, koji govori u ime evropske dvadeset sedmorice, i državni sekretar SAD Mike Pompeo složili su se da treba brzo povećati medicinsku humanitarnu pomoć najosetljivijim zemljama.\n"EU i SAD imaju kapacitet da znatno doprinesu medjunarodnim naporima u suočavanju sa pandemijom", navodi se u saopštenju EU.\nTokom razgovora sa Pompeom Borrell je takođe istakao potrebu da se obezbedi tačna i transparentna informacija stanovništvu u vreme kada raste zabrinutost i kruže lažne vesti o korona virusu.\nPompeo je na svom tviter nalogu objavio da je razgovarao sa Borrellom i da su transatlantski odnosi "od ključne važnosti za globalno javno zdravstvo i unapređenje naših zajedničkih interesa u Libiji, Siriji, Venezueli i Zapadnom Balkanu".\nViše bogatih zemalja usvojilo je planove o ogromnoj pomoći u otklanjanju posledica korona virusa, ali raste zabrinutost za siromašne zemlje koje nemaju adekvatne zdravstvene sisteme.\nTokom vanrednog virtuelnog samita G20, grupe dvadeset najvećih svetskih privreda, pozvane su svetske institucije medju kojima su Svetska zdravstvena organizacija i Medjunarodni monetarni fond da pomognu zemljama u brzom razvoju i u razvoju da se suoče sa sanitarnim, ekonomskim i socijalnim šokovima od bolesti COVID19.


Oglas beogradske agencije šokirao: Posjetite Aušvic kao mjesto inspiracije\nTa agencija pozvala je turiste da posjete Aušvic, mjesto i simbol najvećeg ljudskog stradanja u 20. vijeku, ali uz poruku da posjete ne zloglasni nacistički logor, već, kako su naveli, mjesto koje je bilo inspiracija za mnoge filmove. Oglas je uklonjen, ali to nije ublažilo mišljenje predstavnika jevrejske zajednice i istoričara koji slučaj vide kao relativizaciju fašizma i uvredu za žrtve.\n"Ne propustite posjetu ovom istorijskom mjestu u blizini Krakova koje je bilo inspiracija mnogim poznatim filmovima!", pisalo je u oglasu jedne beogradske turističke agencije.\n"To je banalizovanje svih tih ljudi koji su tamo ni krivi, ni dužni, izgubili glave. Palo mi je na pamet, možda i neopravdano, kako bi se ova sredina osjećala da, recimo, neka agencija reklamira put u Jasenovac i obilazak, jer je tamo snimljeno ili ispjevano ovo ili ono", kaže Aleksandar Gaon iz Saveza jevrejskih opština Srbije.\n"Ona je, naravno i rezultat porasta desnog ekstremizma u cijeloj Evropi. To proizvodi, otvara vrata mogućnosti da se o tim stvarima govori na veoma površan način, ponekad čak na neki pozitivan način", objašnjava istoričar Milovan Pisari.\n"Namjera objave nije bila da se povrijede nečija osjećanja, već, prije svega, da se ukaže našim korisnicima na mogućnost obilaska mjesta jednog od najvećih stradanja u istoriji čovječanstva. Odmah nakon što smo uvidjeli da objava na našoj Fejsbuk stranici može da se tumači u negativnom kontekstu, odlučili smo da je uklonimo. Ovim putem se, još jednom, izvinjavamo svima koje je, na bilo koji način, povrijedila", navodi se u saopštenju agencije.\n"Ne treba govoriti samo o žrtvama, strahotama, masovnom ubijanju, samo o logorima smrti. To jeste važno, ali prije toga treba da govorimo o ljudima koji su stradali, jer su oni imali svoj život. U jednom trenutku, nacisti su uveli određene mjere i oni su se našli potpuno van društva, politike i postali su meta", napominje Pisari.\n"Drugo, vi idete zato da bi tim nesrećnicima odali neku vrstu poštovanja i ne idete iz turističkih razloga", dodaje Gaon.


Tramp ne razmatra otpuštanje specijalnog tužioca\nPredsednik Donald Tramp rekao je u nedelju novinarima da razmatra otpuštanje specijalnog tužioca koji istražuje mešanje Rusije u američke predsedničke izbore, iako su njegovi advokati optužili Roberta Malera da je nelegalno prikupio desetine hiljada mejlova Trampovog tranzicionog tima.\nNa pitanje da li razmišlja o tome da otpusti Malera, Tramp je kratko odgovorio: Ne, ne razmišljam o tome". Komentarišući mejlove, naveo je da iskreno smatra da nema ništa u njima zato što, kako je ponovio, nije bilo dosluha sa Rusijom.\nSpecijalni tužilac prethodno je branio legalnost sticanja desetina hiljada mejlova Trampovog tima.\nMejlovi o kojima je reč potiču iz kompjutera 13 visokih zvaničnika Trampovog tranzicionog tima i pokrivaju period od kako je Tramp izabran početkom novembra 2016. do 20. januara 2017. Poruke obuhvataju diskusije o nacionalnoj bezbednosti i Trampovim mogućim inicijalnim medjunarodnim ciljevima, kao i procene o potencijalnim imenovanjima na položaje u novoj administraciji.\n"Kada smo dobili ove mejl poruke u okviru tekuće krivične istrage dobili smo ili pristanak vlasnika naloga ili sproveli adekvatni krivični proces", rekao je Malerov predstavnik rano danas (u nedelju).\nMaler je zatražio od Administracije za generalne usluge (GSA), vladine agencije koja rukovodi federalnim vlasništvom, informaciju gde je Trampov tranzitni tim radio i čije kompjutere je koristio za svoje mejlove. Ta agencija je ne obavestivši Trampov tranzitni tim, predala te informacije 1.septembra.\nKori Langhofer, advokat koji zastupa tranzitni tim pod imenom Tramp za Ameriku, žalio se juče odborima za nadgledanje u Senatu i Predstavničkom domu da je Maler dobio te mejlove mada je "bio svestan da GSA nije vlasnik niti da kontroliše pomenute mejlove."\nTrampov advokat je rekao da su Malerovi tužioci "u velikoj meri koristili pomenute materijale" u tekućoj istrazi o tome da li je Trampova kampanja bila u dosluhu sa Rusijom kako bi mu Moskva pomogla da porazi Hilari Klinton. Langhofer je istakao da su tužioci bili svesni da su neki od tih materijala bili zaštićeni od predaje tužiocima jer su obuhvatali privatne diskusije izmedju Trampovih advokata u tranzitnom timu i zvaničnika koji su radili na tranziciji vlasti.\nNa pitanje da komentariše te mejl poruke, predstavnica Bele kuće Sara Hakabi Sanders je rekla: "Mi i dalje saradjujemo u potpunosti sa specijalnim istražiteljem i očekujemo da se ovaj proces završi ubrzo."


Do kraja godina posao za još 1.000 ljudi u zdravstvu - Izazov\nDo kraja godina posao za još 1.000 ljudi u zdravstvu\nRadio-televizija Srbije 12. avgusta 2017. 19:55\n"Zaposlen sam za stalno od marta ove godine, tačno pet godina sam čekao za stalno", kaže specijalizant ortopedije sa traumatologijom u Urgentnom centru KCS Nikola Đorđević.\n"Evo da kažem sada posle malo više od pet godina, konačno ugovor na neodređeno vreme u Cenru za plastičnu hirurgiju i naravno da sam veoma zadovoljan što se toliki trud konačno isplatio", kaže Marko Jovanović iz Kliničkog centra Kragujevac.\n"Ja sam čak imala ponudu da radim u jednoj klinici u Nemačkoj, ja to nisam prihvatila, jer nisam videla veću prednost u odnosu na rad ovde. Šta više, mislim da su lekari ovde jednako dobri kao u Evropi i svetu, i da imam od koga i ovde da učim. Ovde su mi i porodica i prijatelji. Ako gledate materijalni aspekt, svakako da je tamo bolje, ali meni to nije primarno, ne bavim se zbog novca ovim", kaže specijalizant hirurgije u Urgentnom centru Sara Kajiš.\n"Ovo je najbolje moguće mesto gde može da radi, ovde će se videti najveći broj pacijneta, najrazličitija patologija", kaže Nikola Đorđević.\n"Moji planovi su da ostanem ovde u Srbiji, vidim sebe kao uspešnu i profesionalnu medicinsku sestru", kaže medicinska sestra sa istog odeljenja Jelena Stanković.\nPomoćnik direktora z pravna pitanja u KC kragujevac Jelena Ivančević kaže da je raspisan konkurs za četiri lekara na neodređeno vreme.\n"Mi gledamo, a to je i ideja Ministarstva zdravlja i Vlade Srbije, da se angažuju mladi ljudi koji će u budućnosti moći da nose celokupno zdravstvo ne samo Urgentnog centra i Kliničkog centra Srbije nego i celog zdravstvenog sistema. Mi sa direktorima ostalih klinika pravimo presek ljudi koji bi išli u penzju, koga bi trebalo zaposliti, da nemamo situaciju kao što smo je imali u prošlosti", kaže direktor Urgentnog centra KCS u Beogradu Marko Ercegovac.


Biaggi ponovo testira Aprilijinu WSB mašinu | TRKE.rs\nBivši svetski šampion Max Biaggi još jednom je testirao Aprilia RSV4 World Superbike mašinu, na svojoj lokalnoj Vallelunga stazi.\nDvostruki WSB pobednik, koji je uspešno doveo Apriliju do titule 2012, neprekidno je povezan sa glasinama o mogućim ‘wild card’ nastupima u 2015, nakon povratka iz penzije i uzimanja uloge test i razvojnog vozač tima.\n„Mi nastavljamo sa programom, praveći nekoliko malih izmena usput. Tajland će biti prilično misteriozan, uz visoke temperature koje bi mogle da izazovu neke probleme. Iz tog razloga, mi pokušavamo da sprečimo eventualne probleme.“\n„Testiramo različita rešenja, neka od kojih smo imali korist i druga koja treba dalje da se procene, kao što je i normalno kada se ovako testira. Nepotrebno je reći da sam uživao što sam ponovo na motociklu, uvek se nešto pokrene u meni dajući veoma pozitivan osećaj.“