U Srbiji se falsifikuju testovi na koronu, evo koliko koštaju negativni\nPrevoznici koji ulaze u Makedoniju na graničnom prelazu Tabanovce takođe navode da se za 65 eura takav negativan test lako može kupiti na vranjskim benzinskim stanicama.\nGrađani Makedonije koji se vraćaju u svoju domovinu preko niškog aerodroma prijavili su makedonskim službama bezbjednosti da imaju mogućnost da na aerodromu kupe falsifikovani negativni PCR test za 50 eura, piše makedonski portal MKD.\nPrema navodima makedonskih medija prevoznici koji ulaze u Makedoniju na graničnom prelazu Tabanovce takođe navode da se za 65 eura takav negativan test lako može kupiti na vranjskim benzinskim stanicama.\nPrema protokolu, svaki makedonski državljanin u trenutku ulaska u zemlju trebalo bi da pokaže negativan test ne stariji od 72 sata, a ako ne, biće poslat na 14-dnevnu državnu karantinu, piše MKD.\nVeć postoji predlog vlade da dozvoli testiranje, uzimanje brisa, na graničnim prelazima, i akreditovane laboratorije da rezultate pošalju elektronskim putem nakon prelaska.\nPrevious article Hoće li Biden biti novi predsjednik SAD? Trump je bio uvjeren u ponovnu pobjedu, ali sudeći po anketama čini se da to može samo sanjati\nNext article Evo šta nas čeka ako Hrvatska danas uvede nove mjere za BiH\nBeskrupolozni Aleksandar Vučić za srpske medije: Svi ‘skočili za vrat’ Srbiji i RS, a šute o velikoj Albaniji\nHaški sudija zatražio da se Srbija prijavi Vijeću sigurnosti UN-a!\nNezapamćena reakcija: Sudija dobio otkaz jer nije vidio gol Cristiana Ronalda protiv Srbije\nSramota u Srbiji, zašto Aleksandar Vučić “hinjski” šuti? Pod hitno ukloniti knjige u kojima se negira genocid u Srebrenici iz COVID bolnice u Beogradu!\nAmra Džeko o životu van BiH: Ramazan se zaista ne osjeti kao u našoj domovini i u mom voljenom Sarajevu\nKaže da je uhvati nostalgija kada se sjeti dječijih ramazana i iftara\nPogledajte kako je Zoran Kesić ponovo maestralno odglumio Milorada Dodika\nPogledajte kako je to sada odradio\nNenad Čanak jasno stavio do znanja : “Dio vlasti u Crnoj Gori su preprodavci nacionalnog interesa ruskom kupcu”\nČelnik socijaldemokrata otvoreno\nHoće li Biden biti novi predsjednik SAD? Trump je bio uvjeren u ponovnu pobjedu, ali sudeći po anketama čini se da to može samo sanjati\nEvo šta nas čeka ako Hrvatska danas uvede nove mjere za BiH\nVeliki šok za Mariju Šerifović u Zvezdama Granda, napustila su je dva superjaka kandidata, odustali su od takmičenja!\nNEVJEROVATNA PRIČA JEDNOG BOSANCA Heroj, spasilac: Po deseti put uspio da spasi nećiji život\nInstitut za istraživanje genocida Kanada uputio oštru poruku Miloradu Dodiku: “Ne zasluzuješ ti veliku i časnu državu BiH”


Liga sa 14 klubova - www.mrkonjic-grad.com\nLiga sa 14 klubova\nKošarkaška liga Bosne i Hercegovine naredne sezone imaće 14 klubova, odlučeno je juče na sjednici Upravnog odbora Košarkaškog saveza BiH u Doboju.\nKošarkaška liga BiH sada ima 12 klubova, s tim da se klubovi koji igraju NLB ligu, Bosna ASA BH Telecom i Široki Eronet, priključuju u završnici prvenstva.\n"Ono što je bitno istaći je da će sljedeće sezone prvenstvo brojati 14 klubova, s tim da će učesnici regionalne NLB lige uporedo igrati domaće prvenstvo. Predstavnici klubova su se odmah složili sa ovakvom odlukom jer su prisustvovali jučerašnjem sastanku, te smo odmah otklonili dileme o njihovom pristanku. Sigurno će ovakvim potezom domaća liga dodatno dobiti na kvalitetu", kazao je Nihad Imamović, predsjednik Upravnog odbora KS BiH.\nPored toga, na sjednici se raspravljalo o broju stranaca koji će jedna ekipa moći imati u svojim redovima naredne sezone.\n"Ne znamo da li će to biti dva ili četiri strana igrača, a to ćemo utvrditi u narednih 15 dana. Međutim, pokrenuta je inicijativa da se košarkaši iz Srbije, Hrvatske i Crne Gore tretiraju strancima, što do sada nije bio slučaj. I to je način da zaštitimo bh. košarku i pomognemo afirmaciji naših igrača", riječi su Imamovića.\nOn je naglasio da će biti utvrđena i visina obeštećenja za mlade igrače iz naše zemlje, što, također, nije bila praksa do sada.\n"Biće utvrđen tačan iznos za mlađe katogorije ukoliko odluče da svoju karijeru nastave van naše zemlje. Znaće se tačna cifra za košarkaša koji je igrao u kadetskoj, juniorskoj ili čak seniorskoj reprezentaciji. Vjerujem da je to dobar način da spriječimo odliv mladih talenata iz naše zemlje, a bezbroj je takvih koje smo do sada izgubili", rekao je Imamović.\nNa sjednici je utvrđen i plan rada UO u naredne tri i po godine, koliko trenutnom sazivu traje mandat, a Imamović očekuje da se ubrzo riješi status Mensura Bajramovića.\n"Bilo je govora i o Mensuru Bajramoviću, selektoru muške reprezentacije. Ja još jednom treba da obavim razgovor s njim i do kraja sljedeće sedmice će biti definitvna odluka o tome da li će on ostati na kormilu muške seniorske bh. selekcije", završava Imamović.\nAutor: Amra Krvavac ("Nezavisne novine", www.nezavisne.com)


Petrović Škero: Nezakonitost i neustavnost postaju realnost, poligraf nije dokaz - CEPRIS\nYou are here: Home / Cepris u Medijima / Petrović Škero: Nezakonitost i neustavnost postaju realnost, poligraf nije dokaz\nPetrović Škero: Nezakonitost i neustavnost postaju realnost, poligraf nije dokaz\nVida Petrović Škero, nekadašnja predsednica Vrhovnog suda Srbije i predsednica Centra za pravosudna istraživanja izjavila je u Pressingu da “nezakonitost postaje realnost”. “Predsednik nema nikakve nadležnosti u odnosu na sudsku vlast, on sve to zna, sve to radi, i neverovatno nezakonitost, ovde čak i neustavnost postaje realnost”, kaže ona.\nKako je rekla, misli da će „nezakonitost kao realnost biti lajtmotiv svega što priča“.\n„Ta realnost se mora realizovati kroz Poglavlja 23 i 24. Ova realnost je zakasnela, jer smo svi bili svedoci toga da KRIK i NIN ukazuju na postojanje navijačkih grupa koje su kriminalizovane“, rekla je ona, govoreći o nedavnoj akciji protiv organizovanog kriminala.\nGovoreći o saslušanju predsednika FSS Slaviše Kokeze, kao i o napisima u medijima da mu je „savetovano da odbije poligraf“, kaže da je interesantno kako je to štampa saznala.\n„A još interesantnije da predsednik države to komentariše na televiziji sledećeg dana“, kaže ona.\nOsvrnula se i na najavu predsednika Vučića da će u „biti objavljeni detalji koji će šokirati“.\n„Otkud saznanje i otkud najava da ćemo za koji dan saznati za takve dokaze, samo neka veštačenja da se završe. Imajući to u vidu nezakonitost postaje realnost. Predsednik nema nikakve nadležnosti u odnosu na sudsku vlast, on sve to zna, sve to radi, i neverovatno nezakonitost, ovde čak i neustavnost postaje realnost. On postaje portparol policije, tužilaštva, sudova, medija, on zna sve, zna ko je kriv, ko nije kriv, kome ćemo suditi, ko je odgovoran, Jovanjica je gotova, taj je špijun… Krše se sva prava, pravo na prezumpciju nevinosti, opet ću se zapitati šta je sa našom vladavinom prava“, kaže ona za N1.\nKako je istakla, „rezultati dobijeni s poligrafa predstavljaju neku odrednicu i nisu dokaz“.\n„Značajnije je policiji, sudu to nije značajno, jer to ne može biti dokaz na osnovu koga ćete nekog osloboditi, osuditi, doneti ključni stav u pogledu nečega što se dešava“, kaže ona.\nGovoreći o naslovnim stranama tabloida, kaže da „svaki novinar mora znati šta mu je dozvoljeno, a šta nije“.\n„Jer stvara privid krivice, to se zove čak i kršenje prezumpcije nevinosti i stvaranje opšteg utiska sudstvo nije u redu, policija nije u redu, pa ko je u redu“, kaže ona.\n„Svi već žive u velikom strahu“\nPrema njenim rečima, „sudije ne žele da govore, ne žele da istupaju, jer žive u strahu“.\n„U strahu su zaposleni, jer će izgubiti posao, žive u strahu oni koji ne žele da uđu u autobus i krenu na skupove, mitinge, žive u strahu da će njihove porodice izgubiti posao. Ako se pogledamo u oči sami sa sobom, ili sa nekim drugim, svi već žive u velikom strahu, celo funkcionisanje ove države je tako“, kaže ona.\nSvi se, ističe, pozivaju na Ustav, a u stvari „ljudi ne čitaju Ustav“.\n„Vladavina prava podrazumeva podelu vlasti, da li imamo podelu vlasti u ovakvom sistemu gde predsednik radi ono što spada u granu neke druge vlasti. Vladavina prava kaže da podrazumeva ustavna jemstva ljudskih prava, pa jesu, proklamovana su, ali da li se poštuju. Vladavina prava postoji samo ako imamo nezavisnu sudsku vlast, ako imamo nezavisne izbore i ono što predstavlja poštovanje Ustava i zakona, to čini vladavinu prava“, kaže ona.\nGovoreći o najavama predsednika da „kada budu objavljeni šokantni detalji, deca treba da se sklone od televizora“, Petrović Škero kaže da je jedino što je uradio – „zaštitio dečja prava“.\n„Najavljujući tako nešto, on je ugrozio nečiju prezumpciju, onaj pijetet u odnosu na roditelje, na porodicu, u odnosu na nekog koga ćemo gledati, jedna od stvari za koje smatram da tužilaštvo mora da reaguje i da negde onemogući tako nešto, jer je to nedopustivo, jer to je toliko stepen kršenja prava i tu „nezakonitost postaje realnost““, kaže.\nPrema njenim rečima, „naravno da je država znala“.\n„Naravno da sam rekla da postoje opomene, direktne, javne, sve ovo ukazuje na tako nešto što ne samo u ovom slučaju, nego i ranije, pokazuje da je država prilično umešana. Ovo nije prvi put, ovo se ponavlja i meni je jasno da ovo ne bi moglo da se dešava, a da tu država ništa ne zna“, kaže ona.\nOsvrnula se i na situaciju u Skupštini.\n„Kada vidim mladi kadar koji ima ceduljče na kome piše nešto i on često sriče ono što piše, a o onome što nije tačka dnevnog reda, o ljudima koji doživljavaju govor mržnje, protiv sudija za koje se izriče da su državni neprijatelji, to za mene predstavlja opet kraj te vladavine prava. Rekla sam malopre šta čini vladavinu prava, između ostalog nezavisno sudstvo. Ovakva Skupština ne može da bude garant po meni“, kaže Petrović Škero.\nCelo Poglavlje 23, cela mišljenja Venecijanske komisije na ovaj i budući Ustav su, kaže ona, takva da kažu da se „sudstvo mora depolitizovati i vratiti poverenje naroda u pravosuđe“.


Prvi odgovor iz Rusije na nove američke sankcije - 11.06.2018, Sputnik Srbija\nPoslanici Državne dume Rusije Anton Morozov i Aleksej Čepa reagovali su na uvođenje ruskih IT kompanija na listu sankcija SAD. 11.06.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, aleksej čepa, anton morozov, državna duma rusije\n20:15 11.06.2018 (Osveženo: 20:39 11.06.2018)\nSAD proširile spisak sankcija protiv Rusije\n11 Jun 2018, 16:43\nPrema rečima Morozova, takva odluka američkih vlasti je pokušaj da se Rusija ponizi. Pri tome je poslanik mere SAD nazvao beskorisnim, jer IT-stručnjaci mogu da se registruju pod drugom jurisdikcijom.\n„Sumnjam da one mogu da nanesu neku stvarnu štetu, jer je to samo još jedan politizovani korak i pokušaj da se Rusija i ruske kompanije ponize“, rekao je član odbora za međunarodne poslove Državne dume.\nČepa je, sa svoje strane, istakao da Rusija mora adekvatno i simetrično da odgovori na uvođenje ruskih IT kompanija na sankcioni spisak. Poslanik takođe smatra da su razlozi za proširenje antiruskih sankcija izmišljeni.\n„Na ovako izmišljene radnje mora se odgovarati apsolutno adekvatno i simetrično“, rekao je političar.\nČlan Odbora za odbranu i bezbednost Saveta Federacije Franc Klincevič izjavio je da će Rusija preduzeti recipročne mere na nove američke sankcije u okviru zakona o kontrasankcijama.\n„Naravno, reakcija Rusije na ovaj neprijateljski korak će neizbežno uslediti. Pri tome, po mom mišljenju, za to neće biti potrebne nikakve zakonske procedure. U okviru zakona o kontrasankcijama protiv Sjedinjenih Američkih Država i drugih neprijateljskih zemalja, koji je nedavno stupio na snagu, postoji mogućnost da se na ove sankcije oštro odgovori“, smatra Klincevič.\nOn je napomenuo i da ove antiruske sankcije, kao uostalom i sve prethodne, „nemaju apsolutno nikakve osnove“. „Zapravo, radi se o specifičnom obliku nelojalne konkurencije, kojoj u poslednje vreme Amerikanci pribegavaju u svojim odnosima, kako sa partnerima, tako i sa protivnicima“, naglasio je političar.\nU slučaju Rusije koristi se pokriće u svojstvu izmišljenog izgovora za zaštitu sopstvene bezbednosti. Istovremeno, SAD ne odustaju od pokušaja da nametnu svoju jurisdikciju čitavom svetu — „sankcije su uvedene ne samo zaobilazeći Savet bezbednosti UN, već i bez dogovora sa saveznicima u Evropi“, zaključio je parlamentarac.\nRanije je senator Konstantin Kosačov komentarišući uvođenje novih restriktivnih mera protiv ruskih kompanija, istakao da je američki sankcioni mehanizam izašao van kontrole zdravog razuma. On je dodao da ovakvi pokušaji vršenja pritiska na Rusiju „izgledaju sve manje ubedljivo i sve jadnije“.\nU ponedeljak je američki ministar finansija Stiven Mnučin saopštio da je na spisak sankcija uneto pet ruskih kompanija i tri fizička lica. Prema njegovim rečima, oni „predstavljaju pretnju bezbednosti za Sjedinjene Američke Države i njene partnere“.


SRBIJA I VAKCINE – TEMA U JAPANU\n07/03/2021 07/03/2021 / NOVO\nSrbija je peta u svetu po vakcinisanju stanovništva, objavila je na svom Fejsbuk profilu istoričarka umetnosti Saći Šimada, Japanka koja izučava našu srednjevekovnu umetnost i predstavlja je u Japanu. Ta stopa je neverovatna, posebno kada se uporedi sa podatkom da je po broju zaraženih Srbija nedavno bila osma na svetu, komentarisala je Šimada. Ona je na profil postavila i video izveštaja japanske televizije o uspesima Srbije u vakcinisanju. Japancima je posebno interesantno to što Srbi mogu da biraju koje će vakcine primiti, između čak pet različitih proizvođača, pa, shodno tome, i više različitih zemalja. U TV prilogu je govorio i Tacuja Hirano, Japanac koji uređuje video-sajt SERBIA CHANNEL, na kome predstavlja različite teme iz Srbije i regiona bivše Jugoslavije. Hirano je posebno pohvalio predsednika Srbije Aleksandra Vučića, zahvaljujući čijem, kako kaže, ličnom angažovanju, je Srbija uspela da nabavi toliko veliki broj vakcina. Hirano je dao precizne podatke o nabavkama vakcina u Srbiji, ali i o istorijskim vezama Srbije sa zemljama Evropske unije, ali i sa Rusijom i Kinom.\nU Japanu vakcinisanje je počelo veoma stidljivo, jer je u martu predviđeno da bude vakcinisano samo 40 000 zdravstvenih radnika, vakcinisanje zaposlenih u zdravstvu će se nastaviti u aprilu, a tek bi u maju ili junu moglo da počne masovnije vakcinisanje stanovništva. Japan je do sada odobrio samo vakcine proizvođača Fajzer iz SAD, a drugu vakcinu bi mogao da odobri u maju ili junu.\nOd 127 miliona stanovnika u Japanu, u toj zemlji je 438 956 osoba bilo zaraženo, 418 261 se oporavilo, a umrlo je samo 8227. osoba. Japan je, inače, ranije objavio da vakcinaciju neće postavljati kao uslov dolaska sportista i gledalaca na Olimpijske igre u Tokiju, koje počinju u julu ove godine.\nU Japanu skoro da nije bilo potpunog zatvaranja i policijskog časa. Vanredno stanje, koje je bilo veoma blago, ukinuto je u većini oblasti, a ostaje još samo dve nedelje u Tokiju i u tri okolna područja. Vanredno stanje podrazumeva ranija zatvaranja ugostiteljskih objekata, ali i velike državne naknade vlasnicima, kako bi nadoknadili gubitke.


Dame - Blic Online\nFolker Slobodan Radanović, koji je doživeo popularnost tokom učešća u prvoj sezoni rijalitija "Zadruga", odlučio je da se obrati ženskoj populaciji koja ga prati na društvenim mrežama, a nema sumnje da će ova njegova objava pokrenuti lavinu komentara.\nSVAKU ČETVRTU ZGRADU ĆE VODITI DAMA Od 197 licenciranih upravnika njih 53 su ŽENE\nPrva grupa budućih upravnika zgrada pre par nedelja je uspešno položila ispit, njih ukupno 197 koliko se nalazi na listi Privredne komore Srbije.\nZA DAME U TOPLESU SVE DŽABE Okupajte se na ovom bazenu, ali pod određenim uslovima\nDame iz Komunalne policije i fudbal znaju da igraju\nPripadnice Komunalne policije pokazale su da se ne samo dobro snalaze na ulici, nego i na fudbalskom terenu, pošto su trijumfovale na tradicionalnom 17. Memorijalnom turniru u malom fudbalu “Igrajmo za 16”.\nIznenađenje: Lavanda za dame na pijacama\nPredstavnici menadžmenta JKP "Gradske pijace" i volonteri, delili su lavande u saksiji, damama koje su danas u 11 sati posetile pijacu "Kalenić".\nPevačice i košarkašice u ulozi "specijalnih savetnika" povodom 8. marta\nJelena Tomašević i ženski deo ekipe Nevernih beba - Tijana Sretković i Jelena Pudar, kao i evropske šampionke Ana Dabović, Sanja Mandić i Kristina Topuzović družile su se danas sa sugrađankama povodom 8. marta i podelile tajne svojih dobrih izgleda i stila.\nI dame plivaju za časni krst\nSlavne glumice, ali i sve žene, neprestano su pod pritiskom javnosti da izgledaju savršeno, a Džulija Roberts pobunila se protiv toga.\nSEZONA NA HIPODROMU I dame vole da se klade na konje\nViše hiljada ljubitelja konjičkih trka okupilo se danas na početku sezone na beogradskom Hipodromu, a na tribinama i pored staze neizostavan detalj bio je damski šešir.\nHOROR LEPOTICE Zbog ovih glumica gledaoci vole da se plaše\nNeke od najlepših žena Holivuda su svojim doprinosom ove horor i naučnofantastične filmove učinile manje napetim za gledanje.\nMinistarka u svađi sa savetnicom: Sukob moćnih dama u vrhu SNS-a\nVarnice na relaciji Stanislava Pak - Zorana Mihajlović ponovo su ukazale na sukob koji kao da sve vreme postoji među njihovim šefovima.\nPONOSNE Šampionke oblina na društvenim mrežama\nOne su poznate, atraktivne i ne libe se da svoje atribute pokažu na društvenim mrežama. Keli Bruk, Maraja Keri samo su neke od poznatih dama koje svojim fotografijama mame uzdahe.\n"Krši zakon, a mogao bi da zarađuje milione kao maneken"\nDžeremi Miks (30) uhapšen je juče uveče zbog posedovanja oružja bez dozvole u području Veston Ranča u Stoktonu, Kalifornija. Ubrzo je postao najpopularniji osuđenik na Fejsbuk stranici policije iz Stoktona, piše “USA Today”.\nFotke poznatih dama bez šminke zbog kojih ćete se sigurno osećati LEPO\nObično fotografije ovih dama viđamo sa mnogo ili sa malo šminke, ali svakako sređene. Međutim, kada "iscure" ovakve fotke sve žene se osećaju mnogo bolje\nŠta očekuje dame za 8.mart\nPovodom Međunarodnog dana žena 8. marta, JKP „Gradske pijace“ podeliće 500 ruža, ženama koje rade na tezgama na Kalenić pijaci, u subotu u podne.\nDamska strana Filharmonije: Počinje ciklus "Na visokim potpeticama"\nAnu Tali, dirigentkinja iz Estonije, upravljaće večeras Beogradskom filharmonijom na sceni Kolarca (20), otvarajući ciklus “Na visokim potpeticama” u okviru kojeg će se na pet koncerata u toku sezone predstaviti žene dirigenti.


Dell predstavio novu generaciju gaming računara Alienware Aurora - PC PRODAJA\nlistopad 15, 2018 / 41 /\nNovu generaciju gaming računara Alienware Aurora pogonjenih Intel 8-jezgrenim procesorima 9. generacije K-serije (i5, i7, i9) predstavila je kompanija Dell. Nova Aurora u kombinaciji sa novom generacijom Intel procesora, naprednim sistemom hlađenja, namjenski oblikovanim kućištem koje održava optimalnu temperaturu rada i najnaprednijim grafičkim karticama nudi upravo to, vrhunsko iskustvo igre bilo da je riječ o 4K, VR ili najnovijim esports naslovima. Također, iz Della su posebno istakli da je Aurora namijenjena igračima koji traže više od standardnog igračkog iskustva.\nPored Aurore, Alienware je predstavila novu verziju Alienware Command Centra. Ova verzija omogućava igraču ultimativnu personalizaciju svoje igre i stila, od kontrole, tastature, osvjetljenja, mikrofona i slušalica do najnovijeg interfejsa koje je Intel nadogradio sa Solder Thermal Interface Material (STIM) koji pruža nevjerovatnu preglednost, dok opcija Gaming Library pruža prilagodljivost ovih svojstava na svakoj pojedinačnoj igri.\nTakođer, iz Della su istakli da ni kreativci ni programeri neće ostati na suhom. Uz nove Intel procesore 9. generacije izrada montaža, videa, kreiranje sadržaja i dijeljenje istog su pojačani i ubrzani. Intel Quick Sync Video omogućuje ubrzavanje hardware sistema, a Intel Optane memorija pamti koje aplikacije su najčešće korištene te ubrzava njihov upload i korištenje uz ubrzavanje renderiranja\nTags Alienware Aurora, dell, Solder Thermal Interface Material


TIHOMIR GORANOVIĆ NOVI NAČELNIK CB NIKŠIĆ\nTIHOMIR GORANOVIĆ NOVI NAČELNIK CB NIKŠIĆ\nNovi načelnik Centra bezbjednosti Nikšić od danas je Tihomir Goranović, koji je do sada bio angažovan u Odjeljenju za unutrašnju kontrolu policije MUP-a i načelnik Odjeljenja bezbjednosti Plužine. Dosadašnji načelnik CB Nikšić Milorad Žižić od danas je načelnik novog Odsjeka za suzbijanje teških krivičnih djela u novoformiranom Sektoru za borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije, odlučeno je na Kolegijumu direktora Uprave policije.\nKolegijum direktora Uprave policije je danas, sagledavajući potrebe službe, a shodno novoj organizacionoj strukturi, donio odluku o kadrovskim promjenama kao i postavljenju tri rukovodioca na nova radna mjesta predviđena Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji Uprave policije koji je nedavno usvojen.\n“Kolegijum će i u narednom periodu sagledavati potrebe službe a shodno tome i dalje kadrovske promjene”, saopšteno je iz Uprave policije.\nNovim Pravilnikom o unutrašnjoj organizaciji i sistematizaciji predviđena je, podsjećamo, reorganizacija poslova i zadataka u mnogim segmentima, kao i sistematizacija novih organizacionih jedinica, a sve sa ciljem još efikasnijeg obavljanja policijskih poslova i zadataka, posebno u borbi protiv organizovanog kriminala.\n“Cilj je da Uprava policije, na što jednostavniji i brži način, uz angažovanje svakog pojedinca na radnim mjestima na kojima može dati svoj maksimum, postiže što bolje rezultate, u skladu sa evropskim standardima kojima naša policija teži i organizaciono i u radu i djelovanju”, ističe se u saopštenju.\nPREZENTOVAN IPARD JAVNI POZIV ZA PRERADU


Vip Android izazov - važni datumi - DevProTalk\nVip Android izazov - važni datumi\n21. 12. 2009. #1\nPar informacija u vezi Vip Android izazova (sa važnim datumima):\nPrvo regionalno takmičenje u programiranju Android aplikacija za mobilne telefone.\nOtvoreno za pojedince, timove, kompanije, fakultete.\nRok za registraciju i prijavu aplikacije (aplikacija) je 31.12.2009.\nRok za slanje finalne dokumentacije i aplikacije VIP-u i na Android Market je 31.1.2010.\nSvi registrovani učesnici sa uredno popunjenom prijavom i poslatom prezentacijom aplikacije (buduće ili u izradi) stiču pravo na popust od 10.000 din za kupovinu Android telefona u Vip ponudi, bilo da je u pitanju telefon uz ugovornu obaezu ili bez nje.\nFond od 20.000€ sastoji se od 14 nagrada, od čega su 3 novčane.\nJedna aplikacija konkuriše za jednu nagradu\nIzvlačenje nagrada je 1.3.2010.\nDetaljne informacije nalaze se na: http://android.vipmobile.rs\nSva pitanja šaljite na android@vipmobile.rs\nVIP Izazov 3 srdjan Web aplikacije, web servisi i software 7 10. 05. 2011. 14:56\nDatumi poruka ljtruba Obaveštenja, predlozi i pitanja 4 04. 03. 2010. 11:41


Ministarstva zdravlja širom sveta pozivaju na formiranje regionalnih zaliha lekova da bi se sprečile epidemije\nPredstavnici ministarstava zdravlja iz više od 100 zemalja sveta pozvali su na formiranje regionalnih zaliha lekova i vakcina da bi se suzbilo izbijanje epidemija bolesti kao što je ptičiji grip. Učesnici sastanka na Tajlandu takodje su zatražili mere za rešavanje novih zdravstvenih problema u savremenom svetu.\nViše od 700 delegata učestvovalo je u konferenciji o promovisanju zdravlja u svetu, koja je protekle nedelje održana na Tajlandu. Učesnici su se složili da je potreban nov pristup da bi se rešili rastući izazovi koji su posledica globalizacije i novih vrsta bolesti. Jedan od organizatora, doktor Ketrin Le Gale-Kami iz Svetske zdravstvene organizacije kaže da su se, od prvog sastanka te grupe pre 19 godina, pojavili mnogi novi faktori koji utiču na zdravlje ljudi.\n«Sada se suočavamo sa novim zdravstvenim izazovima, ne samo klasičnim prenosivim bolestima nego i rastućim problemom ne-zaraznih bolesti kao što su rak, dijabetes, i kardiovaskularna oboljenja», kaže Ketrin Le Gale-Kami.\nOna upozorava da pretnje, medju kojima su pušenje, alkohol i loša ishrana, rastu u razvijenom svetu koji ima sve manje resursa za borbu protiv njih. Delegati na konferenciji usvojili su takozvanu Povelju iz Bangkoka, koja poziva na veću koordinaciju izmedju javne politike i novih investicija, kao i veće partnerstvo izmedju vlada, medjunarodnih organizacija i privatnog sektora.\nDelegati su se u načelu složili da se formiraju regionalne zalihe lekova i vakcina za rešavanje problema prenosivih bolesti kao što je ptičiji grip, virus od koga je umrlo više od 60 ljudi i desetine miliona pilića u jugoistočnoj Aziji, a posebno Tajlandu, Vijetnamu i Kambodži. Bolest koja se širi za vreme seobe ptica, nedavno se pojavila u centralnoj Aziji, Rusiji i delovima Kine.\nPtičiji grip je do sada pogodio samo ljude koji su bili u kontaktu sa obolelim pticama, ali naučnici strahuju da bi virus mogao da mutira u formu koja se prenosi sa čoveka na čoveka, što bi dovelo do globalne epidemije. Neke evropske i američke države počele su da prave zalihe jedinog leka za koji se zna da je efikasan protiv ptičijeg gripa. Medjutim, mnoge azijske zemlje imaju teškoće u dobijanju tog leka zato što je skup a zalihe su ograničene.


Ivana Dudić: Želim da se oslobodim oreola s*ks simbola – 24sata online\nIvana Dudić: Želim da se oslobodim oreola s*ks simbola\nPopularna glumica Ivana Dudić bila je gost nove epizode video serijala “Tanjug Reflektor” u kojoj je otkriva da joj društvene mreže najviše pomažu da predstavi sebe ljudima u realnim paramterima.\nDudićeva je veoma tražena glumica koja je za kratko vreme stekla i status s*ks simbola među dramskim umetnicama mlađe generacije, a za društvene mreže ističe da joj pomažu da se predstavi publici kao osobu, a ne samo kao lepa žena.\n“Moje objave na drušvenim mrežama pokazuju da sam vrlo često obična devojka. Na taj način želim da se oslobodim tog oreola s*ks simbola, ali i da pošeljem poruku da ima života i van posla. Na društvenim mrežama postoji Ivana Dudić koja nije glumica, nije vamp žena, već je obična devojka sa sitnim radostima i svakodnevnim obavezama”, kazala je Ivana.\nZa nju nema dileme da glumci daju kvalitet hiper produkciji televizijskih serija u Srbiji.\n“Glumcima je važno da budu u treningu i dok stalno snimaju oni povećavaju kvalitet igre pred kamerama. Na FDU smo spartanski vaspitani i u redu je da imamo mnogo obaveza dok se rade kvalitetni projekti”, istakla je i dodala da je u jednom momentu snimala seriju u Sarajevu, film u Hrvatskoj i seriju u Beogradu.\nPrema njenim rečima želela je da dosegne tenzični nivo kako bi znala koliko je lepo kada se radi samo jedna serija ili film.\n“Videla sam da mogu i odlučila da ne ponavljam taj ekperiment. Srećna sam što se nije primetila ta zbrka u finalnim verzijama tih serija i filma koje sam snimala istovremeno”, rekla je ona.\nNjena uloga u seriji “Igra sudbine” je oplemenila taj televizijski format i donala joj dodatnu popularnost.\n“To je veoma popularna serija koja je ušla u srca gledalaca. Svake večeri smo prisutni u domovima velikog broja ljudi koji sa nestrpljenjem prate naše životne priče”, rekla je Dudićeva.\nTagovi: glumicaIvana Dudić\nBez vode pojedini potrošači na opštinama Stari grad i Novi Beograd\nNajnoviji korona presek – brojke bolje u odnosu na prošli utorak\nMobilni autobus za vakcinaciju danas ispred TC ,,Big” u Rakovici (Foto)


► PKS: Bolji odnos Beograda i Prištine pomogao bi ekonomskom razvoju\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež ocenio je da bi sledeću godinu trebalo da obeleži rešavanje problema u dijalogu Beograda i Prištine, koji predstavljaju prepreku za razvoj ekonomije Srbije i regiona.\n"Ne možemo da ignorišemo jedni druge, već ako želimo da imamo održive ekonomije, onda nema alternative", rekao je on na konferenciji "Svet u 2020." i istakao da se mora graditi novi odnos između Beograda i Prištine.\nNaglasio je i da sporazum Srbije, Albanije i Severne Makedonije o slobodnom kretanju robe, usluga, ljudi i kapitala već daje rezultate.\n"Privreda je tražila da se za početak otvore granični prelazi 24 sata. Za sada su otvoreni prelazi Preševo i Horgoš, gde sve službe sada rade bez prestanka, što je veoma značajno za sve privrednike", kazao je Čadež.\nPredsednik PKS je kazao da se mora sagledati šta zamrznuti konflikt može da znači za sve u regionu i istakao da se mora graditi poverenje.\nGovoreći o privrednim rezultatima Srbije u ovoj godini, podsetio je da je 60 odsto svih investicija u Jugoistočnoj Evropi ove godine došlo u Srbiju, što je doprinelo da se održi rast na nivou koji je predviđen za 2019. godinu.\nČadež je precizirao i da je od ukupnih investicija, koje se očekuju u narednom periodu, skoro 35 odsto projekata nemačkih ulagača, koji u Srbiji već zapošljavaju 60.000 ljudi.\nDodao je i da su američke kompanije sve aktivnije u Srbiji, a predstoji otvaranje velikog evropskog kampusa tehnološke kompanije NCR\nPredsednik PKS je naglasio i da su ostvareni rezultati u 2019. mnogo bolji nego što su bili na početku godine.\n"Makroekonomska stabilnost se ne dovodi u pitanje, monetarna politika je dobra, kreditni rejting je bolji nego što je bio na početku godine i prema oceni kreditne agencije FIČ iznosi BB plus, što je samo stepen od investicionog nivoa. Infrastruktura je poboljšana, nezaposlenost smanjena, otvoreno je ukupno 18 poglavlja u pregovorima sa EU", kazao je Čadež.\nIpak, istakao je da su za održivi rast i dalje neophodne investicije, povećanje izvoza, ali i korišćenje novih tehnologija, odnosno digitalizacija, kao i ulaganje u ljude.\nPredsednik UO Nacionalne alijanse za lokalni ekonomski razvoj (NALED) Vladimir Novaković kazao je da su istraživanja NALED-a pokazala da 55 odsto privrednika smatra da su uslovi poslovanja u Srbiji loši\nČlanovi NALED-a smatraju, dodao je, da bi država dalje trebalo da radi na predvidivosti poreske politike i naplati neporeskih nameta, kako bi se poslovno okruženje ocenilo kao zadovoljavajuće.\nDodao je da bi bilo potrebno raditi i na pojednostavljivanju administrativnih procedura, vladavina prava, suzbijanju korupcije i smanjivanju uplitanja države u privredne tokove, odnosno reformi javnih preduzeća.\nNovaković je naveo da bi, prema mišljenju članova NALED-a, Vlada Srbije u narednoj godini trebalo da radi i na daljem suzbijanju sive ekonomije, razvoju eUprave, rešavanje pitanja imovine, reformi zdravstva i zaštiti životne sredine.\nČlan UO Američke privredne komore u Srbiji (AmCham) Vladimir Čupić naveo je da su članice tog udruženja ocenile da je poslovna klima pogoršana, pre svega zbog niza reformi koje se dugo najavljuju, ali se ne sprovode.\n"U narednom periodu se ne očekuje poboljšanje poslovne klime", kazao je on.\nIstakao je da je za članove AmĆem ključno unapređenje pravosuđa, što je kao apsolutni prioritet označilo 76 odsto ispitanika.\nNa drugom mestu je smanjenje korupcije, potom predvidivost poreskog sistema i ukupnih nameta.\nDodao je i da je jedna od važnih stavki unapređenje, odnosno liberalizacija propisa koji regulišu devizno poslovanje.\nPotvrđene presude Gruevskom i drugima za kupovinu 'mercedesa'\nVrhovni sud Severne Makdonije saopštio je danas da je potvrdio presude bivšem premijeru, Nikoli Gruevskom, i nekadašnjoj ministarki unutrašnjih poslova Gordani Jankuloskoj, za nezakonitu...


Media Works će početi da pruža komercijalne usluge putem CDMA mreže do kraja godine – Personal magazin\nDodela CDMA licenci predstavlja važan korak za ubrzani razvoj tržišta telekomunikacija u Srbiji. Media Works će početi da pruža komercijalne usluge putem CDMA mreže do kraja 2009. godine. Usluge koje…\nDodela CDMA licenci predstavlja važan korak za ubrzani razvoj tržišta telekomunikacija u Srbiji.\nMedia Works će početi da pruža komercijalne usluge putem CDMA mreže do kraja 2009. godine. Usluge koje će biti omogućene za sve stanovnike Srbije dele se u dve kategorije: usluge telefoniranja i usluge Interneta.\nUsluge telefoniranja će obuhvatati fiksnu telefonsku liniju sa lokalnim telefonskim brojem, lokalne i međugradske pozive ka svim mrežama, kao i međunarodne pozive po povoljnim tarifama.\nUsluge Interneta će biti dostupne u fiksnoj i mobilnoj varijanti. Biće ponuđeno više vrsta pristupnih uređaja i više različitih paketa usluga: za kućne korisnike, za poslovne korisnike i korisnike u pokretu (USB za laptop računare i druge prenosne uređaje) na celoj teritoriji naše zemlje.\nOkvirni rokovi kada će koji deo Srbije biti pokriven navedenim uslugama biće objavljeni do kraja septembra 2009. Krajnji cilj kompanije Media Works je da svaki stanovnik dobije mogućnost telefonskog priključka i pristupa internetu po pristupačnim cenama.\nPrioritet kompanije Media Works će biti korisnici u područjima gde ove usluge nisu omogućene.\n* Media Works je firma za pružanje telekomunikacionih usluga koja je registrovana u Srbiji od 2000. godine. U 2009. godini firma je dobila direktnu stranu investiciju za poboljšanje kvaliteta telekomunikacionih usluga u našoj zemlji.\nMedia Works će početi da pruža komercijalne usluge putem CDMA mreže do kraja godine was last modified: May 21st, 2009 by Redakcija


Erdogan smenio svog glavnog statističara posle objave o inflaciji višoj od 35 odsto - Svet - Čivijaš Radio Šabac\nErdogan smenio svog glavnog statističara posle objave o inflaciji višoj od 35 odsto – Svet\nŠef Nacionalnog zavoda za statistiku Sait Erdal Dindžer našao se na meti kritika pošto je početkom januara objavio podatke prema kojima je godišnja stopa inflacije iznosila 36,1 odsto, što je najviši nivo u poslednjih 19 godina.\nOpozicija je saopštila da je ta cifra potcenjena, navodeći da je stvarno povećanje troškova života najmanje dvostruko veće.\nU danas izdatom dekretu, Erdogan nije objasnio svoju odluku da za novog šefa državne statistike, umesto Dindžera imenuje Erhana Cetinkaju, bivšeg potpredsednika turskog bankarskog regulatora.\nInflacija u Turskoj je zbog pada vrednosti lire skočila na više od 36 odsto što je rekord od septembra 2002. godine.\nMeđutim, Erdogan, u nezgodnoj situaciji 18 meseci pre predsedničkih izbora, nastavlja da brani svoje stavove.\nRast potrošačkih cena, više od sedam puta veći od vladinog prvobitnog cilja, objašnjava se padom turske lire u odnosu na dolar od gotovo 45 odsto na godišnjem nivou.\nSvestan štete koja je naneta ne samo ekonomiji već i njegovom rejtingu poverenja, Erdogan je početkom januara obećao da će „što je pre moguće, vratiti inflaciju na jednocifrene vrednosti“.


SAMO ŠTO SE NISU SUDARILI: Šta ovo bi? Jokić jednim potezom izbacio celu petorku Šarlota! /VIDEO/ :: Sportal\nJDM - Vest objavljena: 11:48 - 18.03.2021\nU meču sa Šarlotom nije preterano šutirao, podredio se timu, pa je na kraju za čitav meč uputio sedam šuteva, od čega je šest pogodio.\nJokić je uspeo da razigra ostale saigrače sa 10 asistencija, od čega je prva koju je upisao bila posebno efektna.\nNaime, Jokić je jednom fintom uspeo da prevari čitavu petorku Šarlota, koja bukvalno nije znala gde se nalazi, pa su tako mnogi krenuli u pogrešnu stranu, dok je lopta ostala kod njega, a onda je uposlio Pola Milsapa pod košem, koji je ostao sam i pogodio zicer.\nPogledajte i sami kako je to izgledalo na samom početku videa, ali i ostale Jokićeve koševe i asistencije na ovom meču. Ponovo je bilo i zakucavanja, kojih je ove sezone imao nikad više u karijeri.\nNBA prenosi Nikola Jokić Denver Nagetsi Šarlot


Kancelarija za KiM: Sramotna presuda radnicima NP Šar planina\nBeta 7. jula 2017. 22:05\nKancelarija za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije ocenila je danas sramotnom presudu Osnovnog suda u Uroševcu kojom su radnici Javnog preduzeća „Nacionalni park Šar planina“ osudjeni na uslovne zatvorske kazne i naloženo im je da plate 150.000 evra odštete Kosovu zbog pustošenja šuma.\nPresuda je, kako se navodi u saopštenju Kancelarije, dokaz „zulumćarskog“ odnosa privremenih institucija samouprave na Kosovu prema srpskom narodu, i koja ima za cilj zastrašivanje gradjana pokrajine lojalnih Srbiji.\n„U ne tako davnoj prošlosti oni koji su na Kosovu i Metohiji iskazivali lojalnost svojoj domovini Srbiji bili su ubijani, a danas bivaju maltretirani pred takozvanim pravosudnim institucijama koje im izriču ponižavajuće i besmislene kazne“, navodi se u saopštenju.\nKako se dodaje, Srbi na Kosovu i Metohiji ne pristaju na ovakvu strahovladu i nasilničko gaženje njihovog dostojanstva i da ukoliko albanska politička elita na želi da Srbi budu konstruktivan politički činilac, sa ovakvom praksom se smesta mora prestati.\nKako je preneo KiM radio, na godinu dana uslovne kazne danas je osudjena direktorka tog nacioalnog parka Violeta Stamenković i još pet radnika preduzeća koje je na Kosovu funkcionisalo u sistemu Srbije.


OBRADOVIĆ O SLASKU: "Imaju kvalitet, moramo da vratimo energiju"\nSLASK je ekipa koju Partizan mora da poštuje zato što ima kvalitet i što je poslednju utakmicu Evrokupa izvanredno odigrala protiv Hamburga.\n- Oni su ekipa koja gaji specifičan način igre, pre svega u odbrani. Vole da igraju u tranziciji, imaju šutere, zaustavljaju se i šutiraju za tri poena. To su neke najbitnije stvari o kojima smo pokušali da vodimo racuna, informišemo igrače i da radimo na treningu. Ono što moramo jeste da se vratimo na način igre u odbrani tokom cele sezone, sem ove poslednje utakmice gde smo primili mnogo lakih poena i gde je u nekim trenucima ekipa bila bez energije. Razgovarali smo o tome i nadam se da čemo sutra izgledati puno bolje - izjavio je trener Partizana Željko Obradović uoči meča protiv Slaska u Evrokupu.\n- Spremni smo za utakmicu, idemo da se borimo i pobedimo. Ovo je važan test za nas da pokažemo kako kao tim reagujemo posle poraza. Radili smo kao tim, analizirali greške iz prošle utakmice, trudimo se da iz njih naucimo i da sutra zabeležimo pobedu", istakao je Madar.\nPartizan je na čelu grupe A sa pet pobeda i jednim porazim, dok je Slask na začelju sa jednim trijumfom i pet neuspeha.\nUtakmica Partizan - Slask igra se u sredu od 20.30 u Štark Areni.\n11. 12. 2021. u 21:36\nUMALO ČUDO UZ ĐOKOVIĆA: Zvezda "imala" Barselonu, poklekla u velikoj drami\n14. 12. 2021. u 18:00 >> 21:00


Ministar zdravlja u Vladi Republike Srbije dr Zlatibor Lončar razgovarao je danas sa direktorom Svetske zdravstvene organizacije (SZO) za Evropu dr Hansom Кlugeom i novim direktorom kancelarije SZO za Srbiju, dr Fabiom Skanom.\nTom prilikom, dr Кluge je istakao da je SZO, na osnovu dosadašnje izuzetno kvalitetne saradnje sa ministarstvom zdravlja, odlučila da u našu zemlju pošalje stručnjaka sa dvadesetogodišnjim iskustvom u ovoj orgaanizaciji, koji će biti posebni izaslanik direktora SZO za ceo region Balkana.\n„ Novi direktor kancelarije SZO u Srbiji, dr Skano, će biti zadužen za čitav region, jer želimo da našu saradnju podignemo na još viši nivo, i da još jače radimo, zajednički, sa ministarstvom zdravlja Republike Srbije, u sprovođenju aktivnosti koje za cilj imaju kontrolu epidemije korona virusa u celom regionu. Zato ćemo u narednom periodu u Srbiju poslati misiju naših najstručnijih i najrenomiranijih eksperata za imunizaciju, kako bismo doprineli podizanju broja vakcinisanih građana. Radićemo i na tome da region Zapadnog Balkana uključimo u finansijske mehanizme Evropske unije namenjene očuvanju javnog zdravlja i borbi protiv korona virusa“ istakao je Кluge.\nMinistar Lončar je dr Fabiu Skanu poželeo dobrodošlicu i puno uspeha u radu u našoj zemlji, i zahvalio direktoru SZO dr Кlugeu na snažnoj podršci.\n-Doktor Кluge je istinski prijatelj naše zemlje, i zahvalni smo mu na snažnoj podršci. Činjenica da će predstavnik SZO za ceo region biti direktor kancelarije SZO u Srbiji, dr Skano, dovoljno govori o tome koliko su aktivnosti naše zemlje u oblasti zdravstva prepoznate i vrednovane u Evropi. Pandemija korona virusa je i dalje u punom jeku, sve zemlje regiona imaju veliki broj javnozdravstvenih izazova, i moraćemo još više i još jače da radimo, zajedno sa ekspertima SZO, kako bismo virus pobedili“ istakao je ministar Lončar.\nMinistar Lončar i predstavnici SZO su zahvalili dosadašnjem direktoru kancelarije SZO u Srbiji, dr Marijanu Ivanuši, na predanom i posvećenom radu tokom njegovog boravka u Srbiji.\nSZO Lončar Hans Kluge\nZAJEDNO DO BOLJEG ZDRAVLJA Održan prvi sastanak Ministarstva zdravlja i SZO\nMinistarstvo zdravlja Srbije i Repuplike Srpske zajedno u jačanju zdravstva\n10:24 RADNI VIKEND U BETANIJI U Novom Sadu rođene 24 bebe\n10:20 TEŽAK SUDAR KOD ZENICE U saobraćajnoj nesreći poginuo vozač multikultivatora


NAKON PRESUDA MLADIĆU I HERCEGOVAČKOJ ŠESTORKI: Ceremonija zatvaranja Tribunala u Hagu 21. decembra - GlobalCir\nNa Ahiret preselila Jašarević Zemka - hace 51 minuto ago\nCeremonija zatvaranja Međunarodnog suda za bivšu Jugoslaviju, poznatijeg kao Haški tribunal, održat će se 21. decembra, a 10 dana kasnije će i zvanično biti zatvoren i prestaće da postoji, rečeno je Tanjugu u Tribunalu. Iz Haga napominju da će do kraja novembra, biti okončani svi prvostepeni i drugostepeni postupci koji se tiču ratnih zločina, budući da će prvostepena presuda Ratku Mladiću biti objavljena 22. novembra, a posljednja žalbena presuda u slučaju “Prlić” 29. novembra.\nMehanizam za međunarodne krivične sudove (MMKS), koji je Savjet bezbjednosti Ujedinjenih nacija osnovao kako bi preuzeo sve preostale funkcije Tribunala već je preuzeo nadležnost nad žalbenim postupcima protiv Radovana Karadžića i Vojislava Šešelja, kao i u ponovljenom suđenju Jovici Stanišiću i Franku Simatoviću. Ukoliko bude uložena žalba na prvostepenu presudu Ratku Mladiću, koja će biti izrečena 22. novembra, taj postupak će automatski preći u nadležnost Mehanizma, naveli su u Tribunalu.\nPrije zvanične ceremonije zatvaranja, Tribunal će, kako kažu u tom sudu, održati prigodni skup 4. decembra 2017. u Njujorku, dok je posljednji akademski simpozijum planiran za 18. decembar u Hagu. U Hagu podsjećaju da je, u okviru priprema za zatvaranje, Tribunal u prethodne dvije godine organizovao niz skupova o praksi njihovog rada, “kako bi drugima omogućio da njegova dostignuća koriste kao osnovu za dalji rad”.\nTokom više od 24 godine rada Tribunal, osnovan 25. maja 1993. godine Rezolucijom 827 Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija radi gonjenja počinilaca ratnih zločina na teritoriji bivše Jugoslavije, je procesuirao je 161 optuženog.\nHaški tribunal kaže da je ponosan na svoj rad. “Međunarodni sud za bivšu Jugoslaviju je izuzetno ponosan na to što je presudio ili na drugi način priveo pravdi svako od 161 lica protiv kojih je tužilac podigao optužnice za zločine počinjene na teritoriji bivše Jugoslavije tokom sukoba devedesetih godina XX vijeka“, navode u tom sudu.


Kazna novinaru nakon pisanja o korupciji u Kragujevcu\nApelacioni sud u Kragujevcu naložio je kragujevačkom novinaru Miroslavu Jovanoviću, uredniku nedeljnika "Kragujevačke", da izdavačkom preduzeću Akcionarskom društvu (AD) "Svetlost" u stečaju, isplati 820.000 dinara (blizu 7000 evra) odštete.\nPored toga, Jovanović će svom nekadašnjem preduzeću morati da plati 185.000 dinara (oko 1500 evra) za sudske troškove i kamate od 2014. godine, kada je prvostepena presuda postala izvršna, što ukupno iznosi oko 1,4 miliona dinara (oko 11,5 hiljada evra).\nAD "Svetlost" je tužila Jovanovića zbog tri prethodna sudska procesa, u kojima je ovo preduzeće osuđeno na novčane kazne zbog tekstova koji su u istoimenom nedeljniku objavljeni 2004. i 2007. godine, u vreme kada je Jovanović bio odgovorni urednik.\n"Ne znam kako to mogu da platim jer je to sada u nadležnosti javnih izvršitelja, koji mi još nisu zakucali na vrata, ali će verovatno uskoro doći", izjavio je Jovanović za RSE.\n"Po sadašnjim propisima može da mi se odbija dve trećine penzije, ali da bih nadomestio dug veći od milion dinara trebaće dosta godina. Nadam se da neće da mi stave kuću na doboš", rekao je Jovanović.\nJovanović je podsetio da je "Svetlost" kao nezavisan medij pisala o korupciji, zloupotrebama vlasti i drugim tadašnjim tabu temama zbog čega su vlast i novinari više puta osuđivani na novčane kazne.\nZbog otkrivanja brojnih afera i bavljenja temama koje je lokalna vlast želela da prikrije od javnosti protiv "Svetlosti" je u Miloševićevo vreme podneto na desetine tužbi, a ta praksa se nastavila i posle petooktobarskih promena.\n"Svetlost" je privatizovana 2007. godine kada je 70 odsto njenog kapitala kupio tročlani konzorcijum u kome su bili lokalni biznismeni Gvozden Jovanović i Dragoljub Milovanović kao i bivši gradonačelnik Kragujevca Vlatko Rajković.\nZbog neslaganja sa uređivačkom politikom koju su nametnuli novi vlasnici, kompletna redakcija je napustila "Svetlost" i osnovala "Kragujevačke novine". Ugovor o privatizaciji jedinog kragujevačkog nedeljnika raskinut je 2011. godine, kada je i ugašen.


AliSOL — Bosanski\nAliSOL predstavlja posebnu paletu gasova i smješa gasova certifikovanih za prehrambenu upotrebu, materijale za prehrambenu upotrebu i postrojenja, tehnologije i usluge razvijene od strane kompanije SOL koje u potpunosti zadovoljavaju uslove pakovanja prehrambenih proizvoda u zaštićenoj sredini (atmosferi).\nAmbalaža sa modifikovanom atmosferom (MAP)\nPakovanje hrane u modifikovanoj ili zaštitnoj atmosferi predstavlja tehnologiju pakovanja u kojoj se normalan sastav vazduha unutar ambalaže modifikuje na kontrolisan način. Pakovanje u zaštitnoj atmosferi produžava rok trajanja namirnica na polici na prirodan način, bez mjenjanja njihovih ukusa i čulnih karakteristika.\nKiseonik, azot, ugljen dioksid, argon, helijum i oksidi azota su gasovi certifikovani za prehrambenu upotrebu; dio kategorije aditiva odobrenih za upotrebu u prehrambenim kompanijama i predstavljaju osnovne komponente smješa koje se koriste i zaštitnim atmosferama. AliSOL paleta omogućava adekvatno zadovoljenje potreba prehrambenih kompanija, pomoću mono-gasova i unaprijed definisanih smješa različitog sadržaja osnovnih gasova navedenih iznad, uz garantovanje poštovanja čistoće proizvoda koji su klasifikovani kao prehrambeni aditivi, u skladu sa HACCP procedurama.\nZaštitne atmosfere se koriste za pakovanje mnogih vrsta prehrambenih proizvoda, uključujući:\nProizvode od povrća klase IV i V\nProizvode od ribe\nSvježe punjenu tjesteninu\nKafu i proizvode u prahu\nDejstvo gasova za prehrambenu upotrebu u MAP\nAzot (N2) i argon (Ar) predstavljaju gasove koji se koriste za smanjenje sadržaja kiseonika, kako bi se izbjegla oksidacija, usporio rast aerobnih mikroorganizama i održala zapremina ambalaže.\nUgljen dioksid (CO2) posjeduje značajan indirektan efekat u kontroli mirkobne aktivnosti putem bakteriostatičkog dejstva.\nKiseonik (O2) se koristi za održavanje crvene boje mesa i za izbjegavanje anaerobne fermentacije proizvoda od povrća.\nAzot-oksid (N2O) se uglavnom koristi kao aktivator u tečnim proizvodima na bazi masti.\nHelijum (He) se koristi kao pratnja za materije koje sprečavaju organske reakcije u ambalaži hrane.\nAliSOL paleta obuhvata materijale i certifikovane uređaje za prehrambenu upotrebu koji se koriste za distribuciju, kontrolu i rukovanje gasovima za prehrambenu upotrebu.\nAmbalaža sa zaštićenom atmosferom


Kako smo ove godine naučili da se kredit ne isplati, i našli foru za novac koji nam banka ne bi dala - Biznis Telegraf.rs\n31/12/20 | 12:14\nKako smo ove godine naučili da se kredit ne isplati, i našli foru za novac koji nam banka ne bi dala\nNa koji način mali biznis vašeg komšije, ili upravo vaš, može da dođe do nekog novca, a da ne kroči u banku? I kakvu vi lično možete da imate korist od toga?\nKada čujete reč "alternativa", na šta prvo pomislite? U Srbiji, verovatno na "zaobilaženje" i traženje povoljnije opcije, ako je moguće i izbegavanje. Ipak, koliko god izazovna 2020. godina bila, donela je nešto bolje na naše tržište, prvi put alternativu, i omogućila da se i komšiluk udruži kako bi lokalna poslastičarnica napravila bum.\nIspostaviće se, ovakav oblik finansiranja, putem platforme za crowdinvesting (grupno finansiranje), može biti dobar pandan kreditu u banci. Na taj način, mogu da ulažu građani u domaća, lokalna preduzeća, kao i tehnološke startap kompanije sa potencijalom za rast.\nOdnedavno je aktivna je platforma koja organizuje celokupan proces crowdinvestinga. To je metod finansiranja kompanija koji podrazumeva veći broj investitora koji ulažu relativno male pojedinačne iznose u određenom vremenskom periodu. Investitori očekuju prinos na ulog, a kompanija je u obavezi i da ih periodično izveštava o poslovanju. Investitori kompanijama pozajmljuju novac, što znači da ne stiču udeo u vlasništvu već se očekuje da se zajam otplati u određenom vremenskom roku.\nTo je pošlo za rukom jednoj malom kompaniji - prikupla je 50.000 evra i to za kratko vreme. Što znači, da ovaj vid prikupljanja sredstava za male biznise u našoj zemlji, ima potencijala.\n- Iako je navedena crowdinvesting kampanja bila sa iznosom od 50.000 evra (a što je i uobičajeno za ovaj vid finansiranja), ona predstavlja kvalitativan iskorak na domaćem finansijskom tržištu gde već dugo ne postoje finansijski instrumenti za podršku domaćih malih i srednjih preduzeća. Vrlo slična je i situacija sa podrškom tehnoloških startup kompanija gde ovaj vid finansiranja (naročito tzv “nagradni crowdfunding”) može doprineti značajnoj podršci razvoja inovativnih preduzeća - priča za Telegraf Biznis Vladimir Pavlović, direkor konsultantske kompanije WM Equity Partners. Pavlović inače više od decenije pomaže malim i srednjim preduzećima i inovativnim kompanijama da dođu do izvora finansiranja.\nKakvi oblici alternativog investiranja postoje?\nCrowdinvesting jeste dobar prvi korak za razvoj investicione kulture domaćih investitora jer ulažući male iznose sredstava (minimalni iznos je 100 evra) domaći investitori stiču neophodna znanja i testiraju svoju sklonost ka riziku, objašnjava naš sagovornik.\n- Solidna baza domaćih investitora sa druge strane predstavlja i preduslov za dolazak više stranih investiotora u našu zemlju. Kada pričamo o alternativnim načinima investiranja, podrazumevamo pre svega nešto što nije uobičajeno. Uobičajena je štednja u banci gde imate državnu garanciju za depozite do 50 hiljada evra, ili ulaganje u penzione fondove ili različite proizvode osiguravajućih društava gde najveći deo sredstava na kraju ipak završi u bankarskim depozitima ili državnim obveznicama - napominje on.\nAlternativne investicije podrazumevaju viši stepen rizika, ali i veći očekivani prinos, tako da sa njima investitori treba da budu oprezni. Prednost crowdinvestinga jeste što su u pitanju manji iznosi i eventualni gubici tih investicija ne ugrožavaju značajno domaće investitore.\nMeđu ostalim oblicima alternativnih investicija koji su dostupni građanima Srbije ističu se investicije u kriptovalute (naročito nakon usvajanja Zakona o digitalnoj imovini) i investicije u alternativne investicione fondove (Zakon o alternativnim investicionim fondovima je usvojen prošle godine i očekuje se njihovo osnivanje u narednom periodu).\nNa razvijenim tržištima je moguće investirati u finansijske derivate, robe (commodities), antikvitete, itd…\nPavlović podseća da se u svetu investicije u akcije na berzi uglavnom ne smatraju alternativnim investicijama, a direktno ulaganje u nepokretnosti se smatraju alternativnim investicijama, dok bi se moglo reći da je u Srbiji situacija obrnuta.\nDa li je bolje od kredita?\n- Iz perspektive preduzeća kome su potrebna finansijska sredstva, Crowdinvesting se može porediti sa zaduživanjem kod poslovnih banaka – on je nešto skuplji oblik zaduživanja za koji je potrebno posvetiti više vremena na strani kompanije, ali zbog marketinških i drugih efekata on preduzećima donosi mnogo više od finansijskih sredstava - kaže nam Pavlović.\nOn navodi primer kompanije koja je prva kod nas sprovela crowdinvesting kampanju (Bubaja doo Beograd), odnosno podatke koji govore da je on-line prodaja u decembru četiri puta veća od prodaje u novembru.\n- Ovakav rezultat značajnim delom je posledica uspešne crowdinvesting kampanje, a to vam ne može obezbediti ni jedna banka, ne samo u Srbiji, već nigde u svetu! Važno je istaći da ne postoji najbolji način finansiranja preduzeća, svaka faza razvoja ima svoje specifičnosti i odgovarajući mix finansijskih opcija je jedino pravo rešenje. Za vlasnike preduzeća je jako važno da imaju više alternativa, jer u kriznim situacijama neki od načina finansiranja mogu u potpunosti prestati da funkcionišu - kaže naš sagovornik.\nIz perspektive investitora, alternativne investicije podležu manjoj regulativi, obično su manje likvidne i više rizične, ali sa sobom obično nose veći prinos. Iz navedenih razloga, obično su dostupne investitorima koji mogu da priušte veće iznose – u Srbiji je minimalni iznos za investicije u alternativne investicione fondove 50.000 evra.\nIma li crowdinvesting budućnost u Srbiji?\n- Realno je očekivati da će se pozitivan trend u razvoju “grupnog” investiranja nastaviti i u 2021. godini. Utisak je da neće nedostajati investitora za ovaj način finansiranja (bilo je više investitora nego što je bio iznos potrebne investicije u prvoj crowdinvesting kampanji), ali svakako treba ohrabriti kompanije da ulože malo više napora i da testiraju kako im kampanja pored finansijskih sredstava može doneti i rast prodaje.\nNa talasima rasta vrednosti kriptovaluta, može se očekivati da se u sada regulisanom ambijentu u Srbiji više pojedinaca odluči i za ove investicije.\nNa kraju, za podršku inovativnim kompanijama bilo bi od izuzetne važnosti i osnivanje Venture Capital fondova koji bi pored grantova (koje obezbeđuje NTP Beograd i Inovacioni Fond) omogućili održivi razvoj inovativnog ekosistema u Srbiji - govori on.\nTo što je već na prvom testu, postignut maksimum bilo je veliko iznenađenje i za same poznavaoce prilika.\nLuka Pejović, senior konsultat iz revizorske kuće BDO, za Telegraf Biznis ranije je objašnjavao kako funkcioniše ovaj vid finansiranja i sa strane ulagača i kompanije koja novac koristi.\nPostoji minimalni i maksimalni cilj kampanje, odnosno minimum koji je potrebno da bi kompanija mogla da se proglasi tržišnom, odnosno da krene u realizaciju svog plana. Ovakav način prikupljanja dodatnih sredstava najpogodniji je za male biznise, lokalne i one koji često ne mogu da ispune uslove za bankarski kredit.\nDa li biste vi uložili u lokalnu radnju i podržali "komšiju"? Odgovorite nam u našoj anketi ili pišite u komentarima\nDa li biste vi uložili u lokalnu radnju i podržali "komšiju"?\nNe razumem dovoljno način finansiranja\nPočela da radi prva platforma za grupno investiranje u Srbiji, alternativa je kreditu u banci\n31. decembar 2020 | 17:32\nБез кредита се мирно сања.\nOva država je rekorder u vakcinaciji: Imunizovano 99 odsto stanovništva


Savet bezbednost UN izglasao okončanje misije u oblasti Darfur, u Sudanu\nSvet Autor:Beta23. dec. 202012:15 > 12:18\nSavet bezbednosti je kasno sinoć jednoglasno odlučio da ne produži mandat zajedničkoj misiji poznatoj kao UNAMID.\nU junu je Savet bezbednosti jednoglasno odobrio da se zameni ta misija sa mnogo manjom i isključivo političkom misijom koja će biti poznata kao Integrisana misija Ujedinjenih nacija za pomoć u Sudanu ili UNITAMS.\nSnage UNAMID-a uspostavljene 2007. su bile prva zajednička mirovna operacija UN i Afričke unije, a broje više od 6.000 pripadnika vojske i policije i više od 1.500 zaposlenih civila.\nSudanska vlada je pritiskala da se zatvori ta misija kada joj istekne mandat na kraju godine, što su podržali Rusija, Niger, Južnma Afrika, Tunis, Sent Vinsent i Grenadini na sastanku Saveta bezbednosti ranije ovog meseca.\nNekoliko zapadnih zemalja tražilo je malo više vremena pre izlaska UNAMID-a, i nemački ambasador pri UN Kristof Hojsgen je upozorio da je Sudan u kritičnom trenutku i da bi proces tranzicije još mogao da skrene sa koloseka.\nOd tada zemljom upravlja združena vojno-civilna vlada koja se bori da okonča građanske ratove u zemlji i prevaziđe tešku ekonomsku situaciju.\nUN su pozvale sudansku vladu da u potpunosti i brzo primene plan za pružanje zaštite civilma u Darfuru. Vlada je već počela raspoređivanje Civilnih zaštitnih snaga od 12.000 ljudi u regionu u okviru mirovnog sporazuma postignutog sa Sudanskim revolucionarnim frontom, koalicijom od nekoliko oružanih grupa.\nSavet bezbednosti pozvao je tranzicionu vladu da radi na izgradnji poverenja lokalnih zajednica u sposobnost institucija da obezbede pravdu, osiguraju polaganje računa i pruže pravnu zaštitu osetljivim zajednicama.\nOdluka Saveta bezbednosti doneta je u vreme kada se više od dve nedelje demonstrira u Darfuru protiv okončanja mirovne misije UNAMID.\nmirovna misijaSudanUjedinjene nacije


Putin u Atini - Potpisani spoprazumi Grčke i Rusije\nPutin u Atini – Potpisani spoprazumi Grčke i Rusije\nDevet sporazuma državnih i drugih nosilaca potpisano je večeras u Atini pred kraj prvog dana radne posete predsednika Rusije Vladimira Putina Grčkoj.\nPredstavnici dveju delegacija su u prisustvu Putina i premijera Grčke Aleksisa Ciprasa potpisali “Političku deklaraciju o grčko-ruskom dijalogu o medjunarodnim i regionalnim temama od obostranog značaja” i “Deklaraciju o partnerskim odnosima u modernizaciji” privredne saradnje, naveli su grčki mediji.\nZvaničnici ministarstava Grčke i Rusije su potpisali sporazume o saradnji u nauci i tehnologiji, u turizmu, i u meteorologiji.\nSporazume o saradnji su potpisale organizacije “Enterprise Greece” i “Invest in Russia”, grčka naftna kompanija ELPE i Rosnjeft, Univerzitet u Pireju i Uralski univerzitet, kao i grčki Centar za obnovljive izvore energije i Ruski institut za energetiku.\nPremijer Cipras je istakao da je saradnja s Rusijom “strateška odluka Grčke” i “deo njene savremene spoljne politike”.\nGrčka je “stabilno u Evropi, ali se ne ustručava od grananja u svim drugim pravcima”, rekao je Cipras.\nPremijer je rekao povodom sklapanja sporazuma da je “energetika centralni sektor privrednog razvoja šireg regiona, i Grčke čiji je stgrateški cilj da postane energetsko čvorište” i dodao da su “gasovodi mostovi saradnje”.\nCipras je grčko-ruske razgovore o medjunarodnim i regionalnim pitanjima ocenio kao “veoma konstruktivne” i istakao da “unapredjenje dijaloga može doprineti napretku odnosa EU-Rusija i NATO-Rusija, kao i jačanju evropske politike bezbednosti u okviru OEBS-a”.\nGovoreći na zajedničkoj konferenciji za štampu, predsednik Putin je razgovore u Atini ocenio kao “veoma suštinske”, a povodom potpisivanja niza sporazuma izjavio da se bilateralni odnosi razvijaju “ubrzanim ritmom” i istakao energetiku.\nRadna poseta Putina je u okviru “Godine Rusija-Grčka”, u organizaciji dve države, povodom hiljadu godina ruskog prisustva u verskoj zajednici Svete Gore koju će ruski predsednik posetiti u subotu.


U zvaničnoj poseti Beogradu je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan, koji predvodi delegaciju sa 250 privrednika. U okviru zvanične posete održan je Poslovni forum Srbije i Turske, na kome su najavljeni novi zajednički projekti, kao i nove turske investicije.\nOtvarajući Poslovni forum predsednik Privredne Komore Srbije Marko Čadež je ocenio da je ekonomska saradnja između Srbije i Turske na veoma visokom nivou.\n"Prošlu godinu smo završili sa trgovinskom razmenom od 1,2 milijarde evra. Ona je ove godine već dostigla 890 miliona dolara, a očekuje se da će nadmašti nivo iz 2018. godine. Prošle godine registrovano je 213 tuskih kompanija u Srbiji i u međuvremenu je počelo da se radi na više od 10 novih turskih investicija. Naš cilj je da smanjimo srpski deficit, da povećamo izvoz u Tursku i da pravimo nove poslove”, istakao je Čadež.\nOn je najavio da se radi na dovođenju jedne velike industrijske zone u Srbiju koja znači dolazak 16 kompanija u zonu u blizinu Beograda.\nPredsednik Odbora za ekonomske odnose sa inostranstvom Turske Nail Olpak je naglasio da Srbija ima velike mogućnosti za investiranje, jer se nalazi u centru Balkana, ima dobro poslovno okruženje, kvalitetnu radnu snagu i podsticaje. On istakao da je kratkoročni cilj da trgovinska razmena dve zemlje dostigne dve milijarde dolara, a dugoročni da se ta suma poveća na pet milijardi.\nPredsednik Turske je rekao da je trgovinska razmena od 2010. godine, kada je potpisan Sporazum o slobodnoj trgovini, porasla 200 odsto. U 2018. godini, koja je bila rekordna, trgovinska razmena je dostigla nivo od 1,2 milijarde dolara, a u prvih osam meseci 2019. godine 890 miliona dolara.\nPodsetio je da je Sporazum o slobodnoj trgovini iz 2010. godine revidiran prošle godine, a stupio na snagu u junu, te da se nada da će, zahvaljujući njemu, pored trgovinske razmene robe, biti uvećana razmena i u sektorima poput poljoprivrede, telekomunikacija, finansija, saobraćaja, elektronske trgovine...\nErdogan je rekao da dve zemlje imaju trgovinsku saradnju koja je usponu i turske kompanije u Srbiji zapošljavaju 8.000 ljudi i to u mnogim sektorima - tekstilnoj oblasti, automobilskoj, bankarstvu i drugim. On je naveo da je broj turskih kompanija koje posluju u Srbiji dostigao 800, dok je obim investicija, koji je 2011. godine bio milion dolara, 2018. godine iznosio 200 miliona dolara.\nErdogan je naveo da će se tokom ove posete održati ceremonija za šest fabrika i biti položen kamen-temeljac za jednu, čime će, kako se slikovito izrazio, "biti dodata nova zlatna alka u turski lanac u Srbiji".\nOčekuje, takođe, da će se napredovati i u saradnji u oblasti građevinarstva. "Turske kompnaije već imaju 17 projekata sa 395 miliona dolara, a 15 tih projekata započeto je 2018. godine što je važna referenca", naveo je turski predsednik. On je naglasio da je jedna od najperspektivnijih oblasti za saradnju turizam i naveo podatak da je broj srpskih turista u Turskoj porastao za 53 odsto, odnosno da ih je prošle godine bilo 225.000, dok je turskih turista koji su posetili Srbiju bilo 97.000. "Taj broj će rasti", rekao je turski predsednik.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je pozvao srpske privrednike da investiraju u Tursku, iako, kako je primetio, neki govore kako je sada u Turskoj teško i čekaju neka bolja vremena.\n„A, onda gradimo puteve ka Crnoj Gori i BiH. Podižemo sve to, da povezujemo narode, da dovodimo investitore i molim vas da nam po ovom pitanju pomognete“, rekao je Vučić.\nPre Poslovnog foruma je u prisustvu dvojice predsednika, Srbije i Turske, Aleksandra Vučića i Redžepa Tajipa Erdogana, potpisano više bilateralnih sporazuma i memoranduma iz različitih oblasti, bezbednosti, policije, nauke, vojne saradnje, privrede...\nSporazum o saradnji između Vlade Srbije i Vlade Turske u oblasti industrije i tehnoligije razmenili su ministar provrede Goran Knežević i ministar trezora i finansija Berat Albajrak.\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i ministar nacionalne odbrane Hulusi Alkar razmenili su sporazum o razumevanju o zajedničkim policijskim patrolama, a okvirni vojni sporazum između Srbije i Turske razmenili su ministar Hulusi Alkar i ministar odbrane Aleksandar Vulin.\nMemorandum o razumevanju između Razvojne agencije Srbije i Razvojne agencije za mala i srednja preduzeća Turske razmenili su direktor RAS-a Radoš Gazdić i predsednik turske razvojne agencije Dževahir Uskur.


Prosječna kamata za hartije od vrijednosti, koje će biti naplaćene za pet godina, dostigla je 6,46 odsto, u poređenju sa 6,07 odsto prošlog mjeseca. Prosječna kamata za obveznice koje će biti naplaćene za sedam godina je 6,7 odsto, dok je na prethodnoj aukciji iznosila 4,83 odsto.\n“Španija je prodala onoliko hartija koliko je željela i to je jedina dobra stvar iz svega ovoga”, izjavio je analitičar kompanije “Monument sekjuritis” Mark Osvald.\nInteresovanje investitora za španske obveznice opalo je u poređenju sa prethodnim mjesecom. Oni su i dalje zabrinuti zbog visokih troškova zaduživanja Španije i sumnji u postojanje plana koji će izvući zemlju iz četvorogodišnje ekonomske krize.\nTokom dana njemački parlament će glasati o paketu pomoći za Španiju u iznosu od 100 milijardi evra.\nOčekuje se da će paket biti usvojen iako postoji protivljenje ideji koju je podržala Vlada Angele Merkel.\nNjemački parlament prekinuo je ljetni odmor da bi glasao o urgentnooj akciji u evrozoni, prenose agencije.\nTagovi: hartije od vrijednostikamataobveznicetroskovi zaduzivanja


Socijalna distanca u njemačkom gradu Keln, 3. maj 2020,\nOsim raznih država svijeta koje su ponudile svoje doprinose, milion dolara je dala i svjetska pop-zvijezda Madonna.\nOd zemalja Zapadnog Balkana, ponudila se Srbija sa dva miliona i Hrvatska sa milion eura. Evropska komisija (EK) je dala 1.4 milijarde eura, a zemlje članice Evroske Unije su zajedno osigurale više od 4 milijarde eura.\nPredsjednica Evropske Komisije Ursula Von der Leyen već je na početku najavila da cilja da prikupi 7.5 milijarde eura odnosno, 8 milijardi dolara.\n“Zbog toga moramo udružiti snage, novac i znanje kako bi smo pokrenuli rad na vakcini, dijagnostici i liječenju koronavirusa. Moramo ih pronaći, proizvesti i distribuirati u svaki ugao svijeta i osigurati da one budu dopstupne i pristupačne svima”, poručila je ona istakavši da će “maraton” prikupljanja sredstava da se nastavi.\nPredsjednik Evropskog savjeta Charles Michel je istakao da su za borbu protiv virusa potrebni kako veliki umovi tako i snažna međunarodna saradnja.\n„Možda se čini da je 7,5 milijardi mnogo, ali bi cijena našeg nepostupanja bila mnogo veća, i kada je riječ o životima i resursima”, upozorio je Michel dodavši da „obim našeg odgovora mora da odgovara obimu krize“.\nPremijer Hvratske, koja predsjedava EU, podsjetio je prisutne da “prva svjetska zabilješka o karantinu datira iz 1377. iz hrvatskog grada Dubrovnika”.\n“Nevjerovatno je da i danas, šest vijekova kasnije koristimo istu metodologiju da se borimo protiv COVID-19”, izjavio je Andrej Plenković.\nPremijerka Srbije, Ana Brnabić je izrazila zadovoljstvo time što su svi zajedno “ujedinjeni u solidarnosti, u borbi protiv zajedničkog neprijatelja COVID-19“.\nOna je izlaganje završila rečenicom iz “Rata Zvijezda”: "Neka sila bude sa vama!".


Izrael: Policija privela palestinske aktiviste blizance\nTanjug 6. juna 2021. 15:25\nJERUSALIM – Izraelska policija privela je danas dvoje istaknutih palestinskih aktivista koji su postali zaštitno lice kampanje za zaustavljanje deložacije Palestinaca iz istočnog Jerusalima.\nPristalice Mune i Mohameda El-Kurda, koji su blizanci, kažu da je njihovo pritvaranje deo širih izraelskih napora da se zaustavi protivljenje deložacijama u Šeik Džarahu, predgrađu Jerusalima gde Jevreji doseljenici žele da se usele u kuću El-Kurda i druge palestinske kuće na osnovu presude izraelskog suda, preneo je Rojters.\nBez eksplicitnog navođenja Muninog imena, portparolka izraelske policije je rekla da je polcija uhapsila 23-godišnju osumnjičenu, stanovnicu istočnog Jerusalima zbog sumnje da je učestvovala u nemirima koji su se nedavno dogdili u Šeik Džarahu.\nPolicija nije odmah iznela komentar o njenom bratu blizancu\nMohamedu, koji se predao u policijskoj stanici u istočnom Jerusalimu nakon što je primio policijski poziv.\n„Ono što se dešava je da oni (Izrael) žele da ućutkaju sve naše glasove u Jerusalimu“, rekao je njihov otac Nabil El-Kurd, pozivajući palestinsku omladinu na protest ispred policijske stanice u Ulici Salah Al-Din u istočnom Jerusalimu.\nHapšenje je usledilo dan nakon što je nakratko uhapšena novinarka Al Džazire koja je izveštavala o protestu Palestinaca protiv deložacije u istočnom Jerusalimu.


Beta 13. maja 2022. 15:45\nPošta Srbije predstavila je danas specijalno izdanje prigodnih poštanskih maraka „35. Beogradski maraton“.\nTo javno preduzeće je pokrovitelj sportskog dogadjaja koji će se održati u okviru maratona kao jedna od glavnih takmičarskih trka, biće u nedelju, 15. maja, pod nazivom „Pošta Srbije Štafetni polumaraton“.\n„Pošta Srbije velika je porodica sa 15.000 zaposlenih i društveno-odgovorna\nstilova života“, rekao je Djordjević na konferenciji za novinare u Skupštini Beograda.\n„Zajedno ćemo poslati jednu od najlepših razglednica iz prestonice, dok će na\npopularnost i značaj“, rekao je Djordjević.\nSpecijalne marke moći će da se kupe na štandu Pošte Srbije na samom dogadjaju u nedelju, dok će se zajedno sa tematskim razglednicama i drugim poštanskim proizvodima naći u ponudi na prodajnom štandu Pošte Srbije u tržnom centru „Galerija“ danas i u subotu 14. maja.\nMinistar omladine i sporta Vanja Udovičić istakao je da je Srbija „zemlja koja voli da se takmiči u sportu i pomera granice“.\nBeogradski maraton se ove godine održava na Međunarodni dan porodice i pod sloganom „Prijateljstvo na duge staze“.


Derbi sa Zvezdom u nedelju u 19 časova na Banjici - Vaterpolo klub Partizan - Sportski Centar Banjica\nPosle desetak dana takmičarske pauze prvi tim Partizana u nedelju igra derbi protiv Crvene zvezde\nCrveno-beli su domaćini, ali meč će se igrati na Banjici, s početkom u 19 časova.\nU ovoj utakmici pada odluka o najboljoj startnoj poziciji u plej-ofu Prvenstva Srbije. Startne pozicije od 1. do 4. biće podeljene na osnovu mini tabele međusobnih rezultata srpskih klubova u A1 grupi Regionalne lige.\nPo kalendaru susret je trebalo da bude odigran u okviru 15. kola Regionalne lige. Međutim, Zvezda je odlukom Disciplinskog sudije izbačena iz RVL, jer je protiv Vojvodine i Radničkog igrala sa trojicom novih igrača za koje RVL nije dozvolila registraciju (Kljajević, Aksentijević, Drašković). Crveno-beli su uložili žalbu na ovu odluku, tako da još nije sigurno da li će se rezultat računati samo za domaće prvenstvo ili i za Regionalnu ligu-\nVSS je registrovao sve nove igrače, jer se pravilnici našeg nacionalnog saveza i LEN s jedne strane i Regionalne lige s druge strane razlikuju. Upravni odbor VSS je danas razmatrao Zvezdin problem i , između ostalog, odlučio da će pomoći crveno-belima u postupku poništenja kazne, a da srpski klubovi nastave takmičenje u Regionalnoj ligi.\nPartizan trenutno vodi na mini tabeli Prvenstva Srbije, sa bodom više od Zvezde. U prvom delu sezone dva puta je pobedio gradskog rivala sa po 15:3 ( u Regionalnoj ligi i Kupu Srbije), ali sada će posao biti sigurno dosta teži, s obzirom da je tokom zimskog prelaznog roka Zvezda dovela sedmoricu iskusnih igrača.\nMeđusobni rezultati srpskih klubova u RVL\n• Partizan – Vojvodina 12:1\n• Crvena zvezda – Radnički 10:6\n• Partizan – Radnički 11:7\n• Crvena zvezda – Vojvodina 8:7\n• Partizan – Crvena zvezda 15:3\n• Vojvodina – Radnički 9:8\n• Vojvodina – Partizan 8:11\n• Radnički – Crvena zvezda 5:8\n• Vojvodina – Crvena zvezda 9:10\n• Radnički – Partizan 7:7\n2.Crvena zvezda 12\nCrvena zvezda – Partizan (19. februar)\nRadnički – Vojvodina (26. februar)


Poverenik za jezike, Slaviša Mladenović, sastao se sa ambasadorom Lambertom Zanijerijem, visokim komesarom OEBS-a za nacionalne manjine, HCNM. - Vijesti - Zyra e Komisionerit për Gjuhët -\nPoverenik za jezike, Slaviša Mladenović, sastao se sa ambasadorom Lambertom Zanijerijem, visokim komesarom OEBS-a za nacionalne manjine, HCNM.\nPoverenik za jezike, Slaviša Mladenović, sastao se u prostorijama Vlade sa ambasadorom Lambertom Zanijerijem, visokim komesarom OEBS-a za nacionalne manjine.\nNa sastanku se razgovaralo o oblasti poštovanja ljudskih prava, sa posebnim naglaskom na poštovanje jezičkih prava. Poverenik Mladenović je predstavio nedostatke i izazove sa kojima se Kancelarija poverenika za jezike (KPJ) suočava, ali i dostignuća u oblasti poštovanja jezičkih prava na Kosovu.\nPoverenik Mladenović je rekao da je OEBS od početka osnivanja Kancelarije pružio podršku i bio jedan od najozbiljnijih partnera KPJ u vezi sa jezičkim pitanjima. „Nadam se da će ova odlična praksa biti nastavljena i ubuduće“, naglasio je Mladenović.\nAmbasador Zanijer je izrazio zadovoljstvo na datom doprinosu i ponovio da su jezička prava i zaštita manjina veoma važna za kultivisanje tolerancije i nediskriminacije, kao ključne tačke u razvijenim demokratijama. Ovom prilikom, on je povereniku predao knjige za učenje albanskog i srpskog jezika za civilne službenike na Kosovu.\nOvaj projekat su sproveli ECMI i KPJ, a finansiran je od strane visokog komesara za nacionalne manjine.\nKancelarija povjerenika za jezike formirana je u aprilu 2012. godine u okviru Kabineta premijera Kosova, na osnovu Uredbe br.07/2012. Kancelarija ima mandat da nadgleda primjenu Zakona o upotrebi jezika, surađuje sa institucijama na poboljšanju primjene Zakona i promovira i štiti pravo na upotrebu jezika svih zajednica na Kosovu


Ambasadori zemalja EU i Joksimović u Baču\nNaslovna Bač Ambasadori zemalja EU i Joksimović u Baču\nBAČ: Ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović sastala se danas sa ambasadorom Delegacije Evropske unije Semom Fabricijem i ambasadorima država članica EU u Baču.\nMinistarka i ambasadori imali su pozitivnu i konstruktivnu diskusiju u vezi tekućih pitanja u procesu pregovora o pristupanju Srbije EU kao i o prioritetima Evropske unije i Srbije u 2020. godini i perspektivi napretka Srbije na evropskom putu, saopštilo je resorno ministarstvo.\nJoksimović je tom prilikom istakla da Srbija, kao jedna od predvodnica u procesu evropskih integracija u regionu, značajno doprinosi očuvanju kredibiliteta i afirmaciji politike proširenja, kao i kompetitivnosti Evropske unije.\nPre održanog sastanka, ministarka i ambasadori obišli su Franjevački samostan u Baču, koji datira iz 12. veka, a koji je zvanično ponovo otvoren prošlog leta, nakon završetka radova na rekonstrukciji, i danas predstavlja izuzetan primer srpskog kulturnog nasleđa.\nZajedno sa bačkom tvrđavom i manastirom Bođani, završen je muzejski kompleks, a sve uz podršku iz fondova EU. Oba ova spomenika kulture rekonstruisana su kroz finansiranje od strane EU u iznosu od gotovo četiri miliona evra.\nNa pitanje Tanjuga da prokomentariše značaj obnove verskih i kulturnih dobara u Srbiji, Joksimović je naglasila da Srbija i Vlada pokazuju da na jednako aktivan način vrednuju prava i sakralne objekte svih građana naše zemlje i da je to vrednost kojom se ponosimo, kao i da bi bilo dobro da i drugi u regionu počnu da neguju takav odnos.\n„Srbija nastoji da pruži svoj doprinos zaštiti i unapređenju zajedničkog evropskog nasleđa i da se pridruži zemljama Evropske unije u misiji promovisanja bogatstva verske i kulturne baštine, ali i da ujedno ukaze na značaj korišćenja fondova EU. Dobar primer za to predstavlja upravo očuvanje i obnova Franjevačkog samostana kao kulturnog spomenika od izuzetnog značaja, budući da on pripada grupi najznačajnijih kulturnih dobara u Republici Srbiji i predstavlja kulturno dobro sa najdužim kontinuitetom korišćenja u prvobitnoj sakralnoj nameni na teritoriji Autonomne pokrajine Vojvodine.\nOvim i sličnim projektima, Srbija pokazuje poštovanje kako prema interkulturnom, tako i prema međuverskom dijalogu, kao i višestruki značaj brojnih obnovljenih spomenika kulture za očuvanje tradicije, ali i za doprinos obrazovanju, kulturnoj mapi i turističkoj ponudi Srbije“, rekla je ona.\nEvropska unija je od 2014. godine obezbedila oko 1,5 milijardi evra bespovratne pomoći našoj zemlji za podršku reformama u oblasti pravosuđa, javne uprave, obrazovanja, zapošljavanja, saobraćaja, energetike, poljoprivrede, zaštite životne sredine i kulture.\nOva podrška doprinosi sveukupnom ekonomskom i socijalnom razvoju i napretku nerazvijenih delova Srbije.\nVažna godina za EU i Srbiju\nJoksimović kaže da Vlada Srbije ozbiljno, temeljno, aktivno i posvećeno sprovodi reformski proces i priprema pregovaračka poglavlja u svim oblastima na putu ka EU i da je ova godina za našu zemlju važna zbog definisanja nekih važnih politika za samu EU, a u okviru toga i „politike proširenja koja je za Srbiju najvažnija“.\nUpitana šta Srbija može da očekuje na putu ka EU u godini kada Savetom EU predsedavaju dve važne zemlje za Srbiju, Hrvatska u prvoj, a u drugoj polovini Nemačka, Joksimović kaže da su evropske integracije proces koji se ne može meriti šestomesečnim predsedavanjem bilo koje države Savetom EU.\nOna pri tome naglašava da je ova godina važna zbog definisanja nekih važnih politika za samu EU, a samim tim i „definisanje budućnosti politike proširenja koja je za Srbiju najvažnija“.\nVažne su i druge stvari navodi ministar i izdvaja raspravu o budžetu EU za narednih 7 godina, pošto se na osnovu opredeljenih finansijskih sredstava koja se planiraju može pretpostaviti da li se planira proširenje u smislu prijema novih članica u EU. Međutim ni to ne mora ništa da znaci, objašnjava Joksimović, jer ako u narednih 7 godina, ili pre toga, budemo spremni za prijem, adaptiraće se i budžet EU ka novom proširenju.\n„Sama politika proširenja je počela na neki način da se zakuvava i temom o budućnosti proširenja sa francuskim predlogom o novoj metodologiji pristupanja. Ona je prevashodno usmerena na one države koje tek treba da otpočnu proces pregovora“, rekla je Joksimović i podsetila da se to najviše odnosi na očekivanja Severne Makedonije i Albanije.\nMinistar podseća da smo otvorili više od polovine poglavlja, i da imamo jasno definisan pregovarački okvir koji je usvojen od svih država članica EU.\nDobro je što zemlje članice EU i Evropska komisija, kako kaže, pokazuju interesovanje za naš stav o politici proširenja, jer proces evropskih integracija je ipak susret dve političke volje i mi moramo da budemo u to uključeni, da iznesemo naša očekivanja, i da vidimo na koji način bi se merio dosadašnji napredak koji je Srbija nesumnjivo postigla“, objašnjava Joksimović.\nOna je dodala da ne očekuje da promene u novoj metodologiji budu velike, bar što se tiče Srbije.\n„U ovom trenutku Srbija ima pripremljenih pet pregovaračkih pozicija. Očekujem da ćemo u odnosu na jasan napredak u oblasti vladavine prava do kraja juna to jest do kraja hrvatskog predsedavanja Savetom EU otvoriti nova poglavlja.\nKaže i da je suštinska stvar ponovno definisanje zajedničkih interesa unutar EU, ali i EU i kandidata i potencijalnih kandidata.\n„Cilj je da definišemo zajedničke interese od Arktika do Mediterana, kako je svojevremeno i Pariska povelja za Novu Evropu iz 1990. godine predvidela, da će Evropa biti cela kada bude jedinstvena u miru, prosperitetna od severa do juga, i od istoka do zapada evropskog kontinenta“, istakla je ona.\nDodaje da će to biti zapravo i tema velike konferencije o budućnosti Evrope koja bi trebalo da se održi tokom hrvatskog predsedavanja Savetom EU i da je dobro što su nemački i francuski ambasador u Beogradu Tomas Šib i Žan-Luj Falkoni rekli da očekuju da i sve zemlje kandidati i potencijalni kandidati, sa posebnim naglaskom na Srbiju, budu uključeni i daju svoj stav i doprinos.\nKada je reč o Samitu EU-Zapadni Balkan, koji bi trebalo da se održi početkom maja u Zagrebu, Joksimović očekuje da će se do tada doneti odluke vezane za otvaranje pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom, ali i o samoj politici proširenja, koju prema rečima ministra, Srbija vrlo pomno prati. Naglašava i da se početkom februara očekuje i predstavljanje predloga EK o novoj metodologiji.\n„Ja svaki dan imam razgovore na tu temu sa različitim predstavnicima država članica EU i Evropske komisije“, kaže ona.\nVažan segment definisanja novog evropskog dogovora je i Zeleni dogovor koji je predsednik Evropske komisije Ursula fon der Lajen u januaru predstavila.\n„To će biti vrlo značajno i za nas“, rekla je Joksimović jer nema održivog Zelenog dogovora za Evropu ako nije uključen i Zapadni Balkan. U tom smislu očekujem i da neka vrsta Zelenog dogovora za Zapadni Balkan bude predstavljena.\nUpitana da prokomentariše poslednje istraživanje javnog mnenja koje sprovodi njeno ministarstvo, u kome se navodi da 54 odsto građana Srbije podržava članstvo Srbije u EU, Joksimović je naglasila da je su duga putovanja uvek teška i nezgodna ali da su isplativa zbog krajnjeg cilja.\n„Evropske integracije za Srbiju su težak i zahtevan put, jer je politički taj proces za Srbiju dosta komplikovan, ali kada pitate ljude da li ste za punopravno članstvo i kako biste glasali na referendumu, za da Srbija uđe u EU je 54 odsto“, ističe Joksimović.\nPrema istom istraživanju, 24 odsto je protiv, dok oko 22 odsto nema jasan stav po tom pitanju.\nNa pitanje da li podržavaju reforme koje se sprovode 73 procenta građana reklo je “da” što svedoči da je reformski put jasan i da je doneo puno pozitivnih pomaka u životu građana.\nDodaje da Srbija sprovodi reforme u svim oblastima i posebno vladavini prava, a prenaglašene kritike od strane pojedinih predstavnika civilnog društva, nevladinih organizacija i opozicionih partija neutemeljene su i tendenciozne i u najvećem broju slučajeva politički motivisane.\nKomentarišući izjavu predsednika Odbora za evropska pitanja nemačkog Bundestaga Guntera Krihbauma koji je, osvrćući se na spoljnu politiku Srbije, rekao da “ne ide da kandidat za pristupanje posmatra EU i Rusiju kao ravnopravne partnere” ministar Joksimović ukazala je da nema mesta poređenju odnosa Srbije sa EU i Srbije sa Ruskom Federacijom, jer Srbija ima ugovorni odnos sa EU.\nObjasnila je da Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju definiše brojne reformske aktivnosti i obaveze Srbije, a i EU je najveći trgovinski partner Srbije i najveće investicije dolaze iz EU, što je donelo već do sada značajan impuls ekonomijama članica EU.\nNaše strateško opredeljenje, precizirala je ministar, jeste EU i bilo bi dobro da i EU ove godine definiše politiku proširenja u pravcu kredibilno partnerskog odnosa i sa više posvećenosti kandidatima i potencijalnim kandidatima.\nSrbija je, ističe ona, jedina zemlja koja pregovara pod striktnim i rigidnim kriterijumima, naglasila je ministar i navela da smo jedina zemlja koja je morala da poglavlja o vladavini prava otvori na početku pregovora i koja će biti zatvorena na kraju, odnosno pre stupanja u članstvo.\nOna je takođe podsetila da je Srbija poslala pregovaračku poziciju i za poglavlje 27 o zaštiti životne sredine i klimatskih promena koja je, kako navodi, jedno od najzahtevnijih poglavlja na kojem je veliki broj institucija i zainteresovanih strana dugo radio.\nJoksimović zaključuje i da su izbori koji slede, najbolji test koji će pokazati da li građani podržavaju kurs vlade Srbije koji je povezan i sa evropskim putem, pre svega sa razvojem Srbije i reformama, i da očekuje da će izbori potvrditi da su građani prepoznali reforme i ukupan napredak“.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović\nPrethodni tekstKorona virus ozvaničen u Evropi – dvoje zaraženih u Francuskoj\nSledeći tekstPoznati građani opštine Bačka Palanka – MILAN ĆURČIĆ\nOštećene prostorije SNS u Baču


Naslovna/Privreda/Današnji promet na Sarajevskoj berzi iznosio 360.823 KM\nSARAJEVO – Na trgovanju na Sarajevskoj berzi danas je ostvaren promet od 360.823 KM, a u sklopu 23 transakcije ukupno je prometovano 34.152 vrijednosna papira.\nVrijednost Bifiksa porasla je za 7,51 indeksni poen na 763,77 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja rast od 0,99 odsto, saopšteno je iz Sarajevske berze.\nVrijednost indeksa Sasiks-10 pala je za 4,70 indeksnih poena na 761,16 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,61 odsto.\nVrijednost indeksa Sasiks-30 pala je za 6,40 indeksnih poena na 1.200,20 poena, što u odnosu na prošlo trgovanje predstavlja pad od 0,53 odsto.\nPromet na Kotaciji iznosio je 22.643 KM, a u sklopu sedam transakcija prometovano je 1.688 vrijednosnih papira.\nNa Kotaciji privrednih društava trgovalo se dionicama sarajevskog “Bosnalijeka” u iznosu od 21.266,65 KM, a u sklopu šest transakcija prometovano je 1.258 dionica. Kurs ovog emitenta iznosio je 16,91 KM.\nNa Kotaciji fondova ostvaren je promet od 1.376 KM dionicama mostarskog ZIF Korobiks fonda, a u sklopu jedne transakcije prometovano je 430 dionica. Kurs ovog fonda iznosio je 3,20 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST1 ostvaren je promet od 330.820 KM, a u sklopu osam transakcija prometovano je 30.558 dionica.\nNajveći dnevni promet ostvaren je dionicama Sarajevo osiguranja u iznosu od 170.118 KM, a kurs ovog emitenta iznosio je 7,80 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST2 ostvaren je promet dionicama Asa banke u iznosu od 5.937 KM, a u sklopu tri transakcije prometovano je 155 dionica. Kurs ovog emitenta iznosio je 38,31 KM.\nNa Slobodnom tržištu – ST3 ostvaren je promet dionicama sarajevskog “Šipad komerca” u iznosu od 364 KM, a u sklopu jedne transakcije prometovano je 280 dionica. Kurs ovog emitenta iznosio je 1,30 KM.\nNa tržištu za emitente u stečaju ostvaren je promet dionicama “Vranice” iz Sarajeva u iznosu od 102 KM, a u sklopu jedne transakcije prometovano je 1.017 dionica.\nNajveći dnevni rast vrijednosti zabilježile su dionice emitenta Asa banke od 9,45 odsto i dostigle su cijenu od 38,31 KM, dok je najveći dnevni pad registrovala firma “ŽGP” iz Sarajeva od 16,55 odsto, sa cijenom od 1,21 KM.\nbanke Promet Sarajevo Sarajevska berza SRNA\nNeradni dan u Republici Srpskoj


Predstavnica nevladine organizacije Mladiinfo Montenegro prisustvovala je Info danu povodom objave prvog Poziva instrumenta za podršku razvoja projekata podržanog od strane Dunavskog transnacionalnog programa koji je organizovalo Ministarstvo evropskih poslova u Evropskom informativnom centru.\nNa početku samog događaja, prisutnima se obratila generalna direktorica Direktorata za evropske fondove Ivana Glišević-Đurović. Ona je navela da ovaj program predstavlja jedan od devet programa evropske teritorijalne saradnje u kojima Crna Gora ima pravo da učestvuje. Ukupan budžet programa za period od sedam godina iznosi 275 miliona eura, od kojih je zemljama korisnicama IPE Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini i Srbiji na raspolaganju oko 20 miliona eura.\n„Podsjetila bih i na to da smo u okviru Dunavsko transnacionalnog programa organizovali, odnosno objavili dva javna poziva. U okviru prvog poziva, bio je predviđen fond u iznosu od 91 milion eura za zemlje Evropske unije, odnosno 10 miliona eura za tri zemlje koje sam pomenula, dakle, Crnu Goru, Bosnu i Hercegovinu i Srbiju i odabrano je 54 projekta. Od tih 54, naši crnogorski partneri učestvuju u osam projekata i ukupna vrijednost tih projekata je nešto viša od 720 000 eura.“\nĐurović je dodala da je drugi poziv zatvoren krajem juna, a da se konačni rezultati očekuju do kraja godine i da će naša zemlja ostvariti veliko učešće u tim projektima. Iako predstavljaju dva različita instrumenta, program i strategija Evropske unije za Dunavski region imaju iste ciljeve i djeluju na istom teritorijalnom području. Đurović je navela da ukupan budžet ovog poziva iznosi nešto više od 1 000 000 eura, a da će pravo na učešće imati 36 projektnih prijedloga. Očekuje se po tri projekta za svih 12 prioritetnih oblasti koje su predviđene strategijom. Maksimalan budžet projekta ograničen je na 50 000 eura. Navedeno je da svi koji žele da predaju svoje projekte to mogu uraditi nakon što izaberu partnera koji mora biti iz EU zemalja. Sve informacije koje se odnose na program mogu se dobiti kontaktom Ministarstva evropskih poslova. Iako nije ograničen broj aplikacionih projekata, jako je bitno da organizacija ima finansijska sredstva koja će u njega uložiti.\nM!M na predavanju o IPA II programu\nEU Info centarinfo danMinistarstvo evropskih poslovamladiinfomne


U sklopu praćenja projekta obuke i zapošljavanja u kompaniji DIV d.o.o. Sarajevo radi se obuka za varioce.\nRadnici tuzlanske Dite s velikom radošću jučer su dočekali vijest da je njihova fabrika deterdženata nakon dvije godine, koliko se nalazi u stečaju, konačno dobila svog vlasnika. Sada se, ističu oni, nadaju nastavku proizvodnje, upošljavanju mladih radnika, uvezivanju radnog staža, ali i širenju palete proizvoda.\nKonjička kompanija SurTec – Eurosjaj u ovoj godini finalizuje još jednu investiciju. Radi se o tehnologiji KTL – kataforeze, potvrdio je za poslovni portal Akta.ba Jasmin Badžak, direktor ove kompanije.\nUprava JP Autoceste FBiH usvojila je inicijative za donošenje Odluka o pokretanju procedure u cilju realizacije projekata za izgradnju tunela Prenj na dionici Konjic – Mostar sjever i dionice Mostar sjever – Mostar jug, saoopćeno je iz ove kompanije.\nProizvođači iz Bosne i Hercegovine (BiH) od danas ponovo mogu koristiti trgovinske povlastice (tzv. “autonomne trgovinske mjere”) za određene poljoprivredne proizvode, uključujući voće i povrće, saopćeno je iz Evropske komisije.\nU organizaciji Udruženja poslodavaca i samostalnih privrednika Konjic u petak 09.12.2016. godine u Motelu "Konjic" održana je manifestacija „Dan privrednika općine Konjic 2016."\nPotpisan kolektivni ugovor za djelatnost drvne i papirne industrije


Godina opozicije za oporavak i popravke - Kosovo 2.0\nGodina opozicije za oporavak i popravke\nKako se prestrojavaju kosovske opozicione partije?\nPosle izuzetne godine u kojoj su održana dva seta izbora koji su prodrmali kosovsku politiku, čini se da će 2018. biti takođe burna. Specijalizovana veća u Hagu i interni sukobi mogli bi u strankama dodati ulje na sve veće političke izazove na Kosovu.\nCentralne političke institucije na Kosovu nastaviti će sa radom u ponedeljak (15. januara), a K2.0 je istražilo rad političkih partija kako bi procenilo gde svaka od njih stoji na pragu ove presudne godine, zaključno sa dvema opozicionim partijama u Skupštini Kosova, Samoopredeljenjem i Demokratskom ligom Kosova (LDK).\nNade pretvorene u strah od podela: Pokret za samoopredeljenje\nOve nedelje (sreda, 10. januara) potvrđeno je da će Albin Kurti (Aljbin Kurti) biti jedini prijavljeni kandidat koji će se nadmetati na unutarstranačkim izborima za predsednika Samoopredeljenja. Međutim, kandidatura osnivača partije izazvala je nezadovoljstvo u samom Samoopredeljenju, a što je ispoljeno početkom godine tako što je 11 visokopozicioniranih ličnosti podnelo ostavke na unutarstranačke položaje, uključujući Visara Ymerija (Imerija), bivšeg predsednika Samoopredeljenja.\nU svom pismu ostavke objavljenom 2. januara, Imeri je napisao da je “linčovanje” pokrenuto protiv bivšeg sekretara Samoopredeljenja, Dardana Molliqaja (Molićaja), koji se pojavio na KTV-u krajem decembra i govorio o tome da će se suprotstaviti Kurtijevoj kandidaturi za šefa stranke.\nPostalo je očigledno da se u partiji stvara podela početkom decembra nakon što su u medije procurele prepiske sa Vibera između poslanika Samoopredeljenja, gde je Aida Derguti rekla da je Kurti “govno”. Ova otkrića su pokrenula žestoku borbu na društvenim mrežama između aktivista partije. Iako je javnost tek krajem godine saznala za nesaglasje u ovoj partiji, postalo je jasno da se muče sa ovim sukobom veći deo 2017.\nBez obzira na podele, Samoopredeljenje je uživalo u uspešnoj 2017. tokom koje su, u junu, Aljbin Kurti i Visar Imeri slavili izuzetne izborne rezultate. Fotografija: Atdhe Mula (Ade Mula) / K2.0.\nUprkos internim prepiranjima, bila je to i godina koju je Kurti završio kao kandidat za koga je glasalo više od 140.000 ljudi, a kada je kandidovan za premijera Kosova iz redova Samoopredeljenja na junskim izborima, gde je ujedno Samoopredeljenje postalo stranka sa najvećim brojem poslanika u Skupštini Kosova kao individualna politička partija. Samo šest meseci od ovog uspeha, narednih četiri kandidata koji su dobili najviše glasova, Molićaj, Imeri, Derguti i Dardan Sejdiu, nalaze se među onima koji su skoro podneli ostavke.\nSamoopredeljenje je, takođe, osvojilo mesta predsednika opština na oktobarskim opštinskim izborima, prvi put se probijajući u Prizrenu i Kamenici. Međutim, čini se da je sada ovaj uspeh blago pomućen, a nakon ostavke Qendrona Kastratija (Ćendrona Kastratija) u Generalnom savetu Samoopredeljenja, koji je bio pobednički kandidat za gradonačelnika u Kamenici.\nPojačano uporište Samoopredeljenja na političkoj sceni proizvelo je posledice koje su već postale očigledne. Kako su se podele produbile, visokoprofilisane ličnosti u partiji nisu isključile napuštanje ove socijaldemokratske stranke. Unutarstranačka podela bi ozbiljno mogla da umanji kapacitet Samoopredeljenja kao aktivne opozicione partije u predstojećoj godini, gde bi svaka potencijalna podela na dva krila mogla da poništi novouspostavljenu poziciju u Skupštini Kosova.\nKritičari su primetili da će premošćavanje ovih internih borbi na demokratski način biti najozbiljniji test zrelosti partije; Samoopredeljenje već duže vreme tvrdi da u njemu postoji interna demokratija. Međutim, čini se da će povratak mira biti težak poduhvat posle niza optužbi koje su razmenjene u medijima.\nNačin na koji će ova interna pitanja biti rešena 2018. ili će da legitimizuje njihovu tvrdnju i razvije njihov demokratski proces, ili će ih postaviti u istu kutiju sa drugim tradicionalnim partijama koje su se podelile u slučajevima internih neslaganja.\nPosustajanja i povratak: Demokratska liga Kosova (LDK)\nKako će Samoopredeljenje morati da zaleči unutrašnje podele, ovo predstavlja plodno tle za LDK koji može da iskoristi momentum da bi se pozicionirao kao glavna opoziciona partija koja teži dolasku na vlast. Jedna od ključnih partijskih ličnosti, gradonačelnik Gnjilana, Lutfi Haziri (Ljutfi Haziri), nagovestila je da se ova partija sprema za vanredne izbore ove godine, a usled slabosti aktuelne vlade.\nMogućnost da vlada neće uspeti da sprovede graničnu demarkaciju, da osnuje Zajednicu srpskih opština ili da transformiše Bezbednosne snage Kosova u Vojsku Kosova, pored unutarstranačkih problema u Samoopredeljenju — što bi moglo da dovede do toga da LDK postane stranka koja će oblikovati opozicioni front — sve su problemi koji bi mogli da pomognu LDK-u da poboljša svoj ugled kod biračkog tela. Ova partija će pokušati da odskoči od ostalih posle teške prošlogodišnje kampanje za opšte izbore.\nZa razliku od Samoopredeljenja, LDK se suočavao sa teškim trenucima u prvoj polovini 2017, ali je godinu zatvorio zadovoljan rezultatima lokalnih izbora. Posle raspada vlade na čijem je čelu bio premijer i predsednik LDK-a, Isa Mustafa, junski izbori označili su najgori izborni rezultat koji je imala najstarija demokratska politička partija na Kosovu, jer su prvi put u istoriji završili na trećem mestu.\nLoš učinak LDK-a na junskim parlamentarnim izborima pokrenuo je pitanja o vođstvu partijskog predsednika Ise Mustafe (levo). Fotografija: Petrit Rrahmani (Rahmani)\nIpak, LDK se oporavio od fijaska junskih izbora i za samo nekoliko meseci uspeo da konsoliduje svoju vlast na opštinskim izborima. LDK je dobio gradonačelnike u osam opština, tako ostvarujući bolji rezultat od bivšeg koalicionog partnera PDK-a i iznenađenja za opštinske izbore u vidu Samoopredeljenja, pa su tako bili vrlo blizu tome da u drugom krugu za gradonačelnika Prištine takođe postignu iznenađujući rezultat.\nUgled LDK-a zavisiće i od toga da li će aktuelno vođstvo biti otvoreno za mlađe političare koji su kao pojedinačni kandidati bili među onima koji su osvojili najveći broj glasova na junskim izborima, ali i dalje nisu na glavnim pozicijama donošenja odluka u partiji. Iako aktuelni predsednik LDK-a nije bio kandidat ove partije za premijera na junskim izborima, Mustafa se i dalje smatra osobom koja donosi odluke.\nIako su se novajlije poput Lumira Abdixhikua (Ljumira Abdidžikua) i Dritona Selmanaja (Seljmanaja) našle u prvih nekoliko mesta onih koji su dobili najviše glasova na junskim izborima, njihov prostor za donošenje odluka u partiji je ograničen. U međuvremenu, Vjosa Osmani, otvorena kritičarka poteza partije u proteklih nekoliko godina, bila je kandidatkinja za koju se najviše glasalo odmah posle Avdullaha Hotija (Avdulaha Hotija) koji je nominovan za premijera.\nGodina 2018. stvoriće šansu za početak bavljenja ovom temom, jer se očekuje da će na proleće 2019. biti održani unutarstranački izbori. Birači LDK-a su prošle godine na biračkim mestima izrazili želju za promenama; da li će stara garda ove partije biti otvorena za primanje sveže krvi u rukovodstvo stranke?\nEksterno gledano, efekti Specijalizovanih veća mogli bi da donesu korist LDK-u 2018, jer mnoge ključne ličnosti od njihovih protivnika potpadaju pod priče o suđenju u Hagu. Međutim, podrška naroda LDK-u bi mogla da bude pod znakom pitanja u zavisnosti od percepcije javnosti prema Specijalizovanim većima Kosova, a zbog podrške ove partije formiranju specijalnog suda. K\nNaslovna fotografija: Ade Mula / K2.0


Niš: Kineski investitor gradi fabriku, od februara posao za 1.000 radnika\nU Nišu su u toku radovi na izgradnji fabrike za proizvodnju svetala za automobile “Singju” (Xingyu Automotive Lighting Systems) iz Kine. Ova investicija je vredna 60 miliona evra, a u fabrici će od februara naredne godine posao dobiti 1.000 ljudi.\nRadovi u industrijskoj zoni Zapad; Foto: Press\nKineska kompanija “Singju” jedna je od najvećih i najuspešnijih kompanija za proizvodnju svetala u auto-industriji, kojoj je ovo iskorak u Evropu.\nPrema rečima premijerke Srbije Ane Brnabić, kineske kompanije sve više gledaju na Srbiju kao na najbolju moguću destinaciju za ulaganje u Evropi, da bi zatim iz Srbije dalje izvozile za evropsko tržište.\nInvesticija je vredna 60 miliona evra, a kompanija će u prvoj fazi, od februara sledeće godine, zapošljavati približno 1.000 ljudi, pri čemu će izvoz uglavnom biti u zemlje poput Nemačke, Francuske i Slovačke.\nOčekuje se da će to značajno doprineti rastu ekonomije, BDP-a, kao i ekonomskoj slici Niša.\nKineski investitor se obavezao na to da će do kraja 2023. godine uložiti 7,5 miliona evra za zemljište, za izgradnju objekata 32,7 miliona evra i 19,6 miliona evra za novu opremu.\nU Nišu će, u industrijskoj zoni Zapad, kineska kompanija „Singju“ praviti led prednja svetla za automobile, koja su deo napredne tehnologije.\nPrethodni tekstBrnabić: Niška Banja ogroman resurs, Srbija će uložiti novac u njen razvoj\nSledeći tekstCovid-19: Otkriveno novih 69 slučajeva zaraze, nema preminulih