Boris Tadić kandidat DS za premijera | Autonomija\nTadić: Nećemo u koaliciju sa SNS i nije tačno da Zapad na tome insistira\nDemokratska stranka (DS) predložila je večeras Borisa Tadića za mandatara za sastavljanje nove vlade Srbije.\nTo je saopšteno novinarima posle sednice šireg Predsedništva te stranke u Beogradu.\nTadić je novinarima posle tročasovne sednice izjavio da je spreman da prihvati funkciju pod uslovom da se izgradi realan i ostvariv program.\nSednici, koja je počela oko 18 sati u sedištu stranke u Krunskoj ulici, prisustvovali su predsednik DS Boris Tadić, visoki funkcioneri te stranke kao i koalicioni partneri – predsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić i lider Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenad Čanak.\nLider Demokratske stranke Boris Tadić izjavio je da je spreman da preuzme mesto premijera, ukoliko koalicioni partneri prihvate načela, ciljeve i plan za funkcionisanje nove vlade.\nTadić je rekao da će se o formiranju vlade dogovoriti sa koalicijom SPS-PUPS-JS, a sa kim još će voditi razgovore. Kako je rekao, dogovoriće se sa liderom socijalista Ivicom Dačićem.\nLider DS je u intervjuu za sutrašnje „Večernje novosti“ rekao da demokrate neće u koaliciju sa naprednjacima i DSS-om, i dodao da nije istina da Zapad na tome insistira.\nZa sutra su najavljeni sastanci čelnih ljudi DS i koalicije SPS-PUPS-JS, lidera demokrata Borisa Tadića sa izabranim predsednikom Tomislavom Nikolićem i Nikolića sa predsednicom parlamenta Slavicom Đukić-Dejanović.\nĐukić-Dejanović će sa Nikolićem razgovarati u 13 sati o datumu održavanja sednice na kojoj će on položiti zakletvu, ali mesto sastanka nije saopšteno.\nJedino je izvesno da će Nikolić sa Tadićem o primopredaji dužnosti razgovarati u zgradi Predsedništva Srbije na Andrićevom vencu, a sastanak je zakazan u podne.\nSocijalisti su danas održali sednicu Glavnog odbora sa koje je poručeno da DS treba da ima premijera i da vodi razgovore o budućoj vladi.


Pet firmi za sertifikaciju organske proizvodnje › Made-in-Germany.rs\nZa obavljanje poslova kontrole i sertifikacije organske proizvodnje u Srbiji u 2018. godini biće nadležno pet ovlašćenih organizacija, utvrdilo je Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nPoslove kontrole i sertifikacije u narednoj godini obavljaće: “Centar za ispitivanje namirnica”, “Ecocert Balkan”, “Ecovivendi” i “TMS CEE” iz Beograda i “Organic control system” iz Subotice. U odnosu na ovu godinu na spisku ovlašćenih kontrolora nalazi se jedna organizacija manje.\nSpisak ovlašćenih organizacija može se naći na sajtu Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, kao i u Službenom glasniku broj 106/2017 od 24. novembra 2017. godine.\nOrganske sadnice maline čačanskog instituta\nČetiri decenije Folksvagenovog Golfa


Povodom Dana planete Zemlje – građani Mostara pitaju nadležne: Kada će Bunski kanali konačno biti zaštićeni od gradnje MHE - Antikorupcija\nPovodom Dana planete Zemlje – građani Mostara pitaju nadležne: Kada će Bunski kanali konačno biti zaštićeni od gradnje MHE\nSaopštenje za javnost neformalne grupe građana „Stop izgradnji mHE na Buni“.\nPovodom Dana planete Zemlje, neformalna grupa građana „Stop izgradnji mHE na Buni“ okupljena oko mještana naselja Buna, je pozvala nadležne gradske organe da odgovore zašto još uvijek Bunski kanali nisu trajno zaštićeni od gradnje mHE te je istakla da borba za izgradnju mHE na Bunskim kanalima nije završena sve dok mHE Buna 1 i 2 ne budu izbrisane iz Prostornog plana Grada Mostara.\n„Iako je Gradsko vijeće Grada Mostara u prosincu 2021. godine usvojilo zaključak kojim se onemogućava izgradnja mHE na Bunskim kanalima, Gradsko vijeće Grada Mostara je na sjednici održanoj 17.02.2022. usvojilo Izmjene i dopune Prostornog plana elektroenergetskih objekata u kojem se na lokaciji Bunskih kanala i dalje nalaze ucrtane mini hidroelektrane. Upravo zbog toga, obratili smo se nadležnim gradskim organima kako bismo dobili informacije da li je Zaključak Gradskog vijeća o onemogućavanju gradnje mHE na Bunskim kanalima obavezujući te smo postavili pitanje kada će biti završen nacrt novog prostornog plana Grada Mostara. Za sva postavljena pitanja na koja nismo dobili odgovore od mjerodavnih institucija grada Mostara uputićemo urgenciju gradonačelniku i zatražiti da sukladno svojim ovlastima izvrši pritisak kako bi dobili odgovore. Nadamo se da će pitanje gradnje mHE na Bunskim kanalima, spomeniku prirode, biti konačno riješeno u skladu sa interesima svih građana Mostara“, navode predstavnici neformalne grupe građana „Stop izgradnji mHE na Buni“.\nPodsjećamo da je na sjednici Gradskog vijeća Grada Mostara održanoj 09.12. je usvojen zaključak kojim se zadužuje nositelj izrade Izmjena i dopuna Prostornog plana da prilikom izrade Izmjena i dopuna plana sa lokaliteta Buna 1 i 2, na području Bunskih kanala – tok rijeke Neretve, izmijeni Prostorni plan Grada Mostara i onemogući izgradnju mHE Buna 1 i 2. Međutim, lokalna zajednica tog područja još nije upoznata sa tim šta je lokalna vlast Grada Mostara konkretno poduzela po tom pitanju.\nOvim putem napominjemo i da je Skupština HNK/Ž prije godinu dana usvojila zaključak o preispitivanju koncesionog ugovora za izgradnju mHE na Bunskim kanalima te da je Odjel za gospodarske, komunalne i inspekcijske poslove Grada Mostara službeno od gradskog Odjela za urbanizam zatražio brisanje lokaliteta Buna 1 i 2 iz prostornog plana kao područja izgradnje hidroelektrana.\nMi nastavljamo našu pravnu borbu i nećemo stati dok se ne zabrani izgradnja mHE na Bunskim kanalima, spomeniku prirode.\nOznakeBunski kanali MHE Mostar Stop izgradnji mHE na Buni


Naslovna/Politika/OBA od danas bez rukovodstva\nGeneralnom direktoru Obavještajno-bezbjednosne agencije BiH Osmanu Mehmedagiću Osmici, njegovom zamjeniku Trifku Buhi i glavnom inspektoru OBA Damiru Bevandi danas ističe četvorogodišnji mandat na koji su imenovani 19. novembra 2015. godine.\nZakon o OBA kaže da “generalnog direktora i zamjenika generalnog direktora imenuje i razrješava dužnosti Savjet ministara, na prijedlog predsjedavajućeg i u konsultacijama sa članovima Predsjedništva, Izvršnog odbora i Bezbjednosno-obavještajne komisije”.\nPored toga, zakon kaže da se “generalni direktor i zamjenik generalnog direktora imenuju na mandat od četiri godine koji se može obnoviti jedanput”, a precizno se navodi i u kojim slučajevima se generalni direktor i njegov zamjenik mogu razriješiti dužnosti prije isteka mandata, ali ne i kakva je procedura i kakav je njihov status nakon isteka mandata.\nOno što svemu daje posebnu notu je činjenica da je direktoru OBA BiH poništena fakultetska diploma koju je stekao na Univerzitetu za poslovne studije Banjaluka, a odluka o proglašavanju diplome ništavnom u petak je upućena “Službenom glasniku RS” na oglašavanje.\nDugogodišnji radnik službi bezbjednosti Neđo Vlaški kaže da OBA od danas formalno-pravno nema rukovodstva.\n– Generalnom direktoru i njegovom zamjeniku danas ističe mandat i oni formalno-pravno nemaju više pravo da potpisuju nikakva akta. Primjera radi, ako je neki službenik OBA ispunio uslove za penziju, nema ko da potpiše validno i zakonito rješenje o penzionisanju – objašnjava Vlaški.\nOn ističe da formalno-pravno stvari stoje tako, ali da kod nas politika ima posljednju riječ i da nije uopšte iznenađen što se niko ne obazire na činjenicu da će OBA od danas praktično biti bez rukovodstva.\n– Do sada se nije ulazilo u ovakav pravni vakuum, jer je bivši direktor Almir Džuvo drugi mandat na čelu Agencije dobio u propisanom roku, odnosno prije isteka mandata – kaže Vlaški.\nBanjaluka BiH DIPLOMA diplome mandat politika Radnik RS Savjet ministara Srbija zakon\nParlament Srpske o slučaju “Dragičević” 10. maja\nOkupljanja treba da budu pred Tužilaštvom, i ja ću se priključiti (VIDEO)\nMilaković: Nisam zaslužio da budem skinut sa izborne liste samo zbog glasanja za izvještaj Anketnog odbora\nU padu ukrajinskog aviona u Iranu nije bilo državljana BiH


Dobrovoljno odlazi 650 radnika\nJAGODINA - Oko 650 zaposlenih radnika Holding "Kablovi" izjasnilo se u prvom krugu za dobrovoljno napuštanje fabrike, a u predstojećem drugom - fabriku bi trebalo da napusti još 899 radnika, jer je utvrđeni tehnološki višak 1.551. Sa spiska prijavljenih biće "brisani" zaposleni koji su neophodni u proizvodnji. Vlada Srbije, kako saznajemo u Upravnom odboru "Holdinga", finansiraće otpremnine 1.251 radnika, dok će ostalih 300, do dogovorene cifre, biti upućeni na tržište rada.\nZaposleni koji su odlučili da napuste preduzeće mogu da biraju između 6.000 dinara po godini staža ili 10 prosečnih bruto zarada u Republici. Posebna varijanta je pet ličnih neto zarada i prijavljivanje Agenciji za zapošljavanje, uz mesečnu naknadu koju isplaćuje Republika.\nUkoliko se dobrovoljno ne prijavi potrebna kvota za odlazak iz fabrike, prvi na "udaru" su radnici pred penzijom i oni koji nemaju navršene dve godine staža. Procenjuje se da će fabriku najviše napustiti administrativci, što je i bio jedan od uslova Vlade za isplatu otpremnine. Radnicima prijavljenim u prvom krugu otpremnina će se isplatiti u dve rate, krajem avgusta i početkom oktobra.\nI dva fabrička sindikata svesna su neminovnosti smanjenja broja radnika, jer je 5.150 zaposlenih ogroman balast. Pogotovu pred predstojeću privatizaciju, koja je druga neizbežna tema u fabrici. Za nekoliko dana najavljena je poseta predsednika Borda menadžera ruske kompanije "SAUL", kao i predstavnika ambasade Ruske federacije. Ova kompanija sa krajnjeg istoka Rusije bavi se proizvodnjom kablova i aluminijuma i već je poslala pismo o namerama za privatizaciju "Kablova". Svi licitiraju baš na ovu firmu jer bi kupovinom jagodinskog giganta ovo rusko preduzeće kompletiralo svoj proizvodni asortiman, a proširilo bi i tržište na države Evropske unije.


Marka: Sto godina Albanske spomenice - MediaSfera\nFotografije: Pošta Srbije\nPovodom stogodišnjice „Albanske spomenice“ Pošte Srbije su pustile u opticaj 15. septembra 2021. godine poštansku marku i to u tiražu od 25.000 primeraka.\nNakon što su armije Centralnih sila, u jesen 1915. opkolile Srbiju, glavnokomandujući srpske vojske, prestolonaslednik Aleksandar, sa državnim vrhom i komandantima svojih armija donosi odluku o prelasku Albanije, jer je put vojsci iz Metohije, gde je bila skoncentrisana, preko Makedonije bio odsečen.\nPovlačenje srpske vojske i civila preko zavejanih planina Albanije i Crne Gore, od novembra 1915. do januara 1916. godine, u istoriji je zabeleženo kao Albanska golgota. Zahvalјujući saveznicima, izmučeni srpski vojnici, narod i državni aparat, koji su se dokopali albanske obale, prebačeni su na grčko ostrvo Krf.\nI sam učesnik albanske golgote, kralј Aleksandar I Karađorđević je, u znak sećanja na povlačenje kroz Albaniju ustanovio Albansku spomenicu, kojom je odlikovano 142.148 oficira, podoficira, kaplara, redova, obveznika činovničkog reda i sveštenika. Spomenicu su dobili svi koji su bili na vojnoj dužnosti prilikom prelaska Albanije, kao i članovi stranih vojnih misija koji su se zajedno sa srpskom vojskom povlačili preko Albanije. Ukaz o odlikovanju Albanskom spomenicom kralј Aleksandar potpisao je 6. novembra 1921. a kao Dan dodele Albanske spomenice srpskim herojima – učesnicima Velikog rata, određen je 23. novembar 2021.\nAlbanska spomenica je dodelјivana na predlog ministra vojske i mornarice, sa dekretom koji je rađen po nacrtu Đorđa Čarapića, a reprodukovan u Vojnom geografskom institutu u Beogradu. Spomenica je u obliku dvoglavog orla sa srpskim štitom na grudima i kralјevskom krunom na gornjem delu. Na aversu, ispod orla je medalјon uokviren lovorovim vencem sa profilom glave Aleksandra Karađorđevića, uokvireno natpisom: SVOJIM RATNIM DRUGOVIMA – ALEKSANDAR. Na reversu je natpis u tri reda: ZA VERNOST OTADžBINI. Spomenice je izrađivala pariska firma „Arti Bertran”.\nMotiv na marki i kovertu: Albanska spomenica – povelјa\nMotivi na vinjetama: portreti nosilaca Albanske spomenice\nStručna saradnja: Savez potomaka ratnika Srbije 1912–1920, u okviru projekta „Album sećanja na naše pretke iz Prvog svetskog rata”.\nGrafička realizacija izdanja: Jakša Vlahović, akademski grafičar\nTagoviAlbanska spomenica poštanska marka Pošte Srbije\nAmerička kultura stanovanja stigla i u Srbiju\nDa li psi zaista mogu da prepoznaju loše ljude?


Penzioneri koji nisu dobili pakete pomoći mogu to da reše jednim pozivom - www.lobi-info.rs\nMarija K. 23. aprila 2020., 11:14 6.5k Views\nU svim delovima grada ima ovakvih slučajeva, a opštine se trude da uđu u trag sugrađanima koji su greškom „preskočeni“ i da im dostave pakete.\nZato se iz svih opština apeluje da se sugrađani jave, ako imaju pravo na paket, a nisu ga dobili.\nPaketi se dele na osnovu spiskova koje je dostavio PIO fond. Dešavalo se da sugrađani ne budu na ovim spiskovima, iako imaju prava na paket pomoći.\nNajčešći problem je što volonteri ne pronalaze penzionere na adresi koja je navedena u spisku. Ipak, ovo je opravdano jer mnogi stariji sugrađani su se smestili kod drugih članova porodice.\nUkoliko neko nije dobio paket, iz nekog razloga, recimo nije prijavljen na odgovarajućoj adresi ili nije bio kod kuće, moći će u narednih sedam dana da se javi Beogradskom pozivnom centru na brojeve 0800/11 00 11 ili 011/30 90 007.\nOno što sugrađani moraju da ostave prilikom ovog poziva su lični podaci, adresa na kojoj su prijavljeni, broj telefona i adresa na kojoj se trenutno nalaze.\nPodaci će biti provereni, a moguće je i da će sugrađani morati da pokažu poslednji penzioni ček prilikom dostave paketa.\nPrethodna objava Potvrđeno je da će zabrana kretanja važiti i predstojećeg vikenda\nSledeća objava Kada možemo očekivati vraćanje gradskog prevoza u redovno stanje


Kopruner: Očekujemo veliki odliv radne snage stupanjem na snagu novog Zakona o radu u Njemačkoj | Blicnews.ba\nKopruner: Očekujemo veliki odliv radne snage stupanjem na snagu novog Zakona o radu u Njemačkoj\nDanas je u Sarajevu Predstavništvo njemačke privrede u BiH predstavilo rezultate Godišnjeg privrednog istraživanja koje se provodi među članovima članovima njemačko - bh. privrednog udruženja Wirtschaftsverein BiH i drugih stranih investitora u BiH.\nU istraživanju je učestvovalo više od 80 kompanija, a istraživanje se provodi u 16 zemalja Srednje i Istočne Evrope.\n"U odnosu na prethodnu godinu, ispitanici su otpimističniji. Domaće kompanije su svjesne svoje konkurentnosti i razvijaju se u pozitivnom smjeru. Njemačka je i dalje naš glavni trgovinski partner", kazao je Sanjin Purgić, sekretar privrednog udruženja Wirtschaftsverein BiH.\nU istraživanju su navedeni faktori kojima su nezadovoljni privrednici. Prema dobijenim podacima porezni sistem, politička i socijalna nesigurnost, javna uprava i borba protiv korupcije su top pet faktora kojima su privrednici najviše nezadovoljni.\n"Kada se radi o prednostima ulaganja u našu zemlju tu se izdvajaju: Blizina Evropskog tržišta, članstvo u CEFTA-i, niži troškovi rada, još uvijek niske porezne stope, industrijska kultura, turistički potencijal i stabilna valuta", kazao je Haris Jašarević iz kompanije Deloitte.\nUsvajanje novog Zakona o radu jedan je od pozitivnih događaja kojeg izdvajaju privrednici, a kada se radi o najvećim izazovima tu se prvenstveno izdvajaju: korupcija, kriminal i nedostatak političke stabilnosti.\nPrehrambeni, poljoprivredni, energetski, drvni, građevinski, IT i sektor turizma su sektori u porastu.\n"Jači privredni razvoj ne dolazi od nas samih, već od potreba tržišta. Očekujemo veliki odliv radne snage stupanjem na snagu novog Zakona o radu u Njemačkoj. Plaši me ova situacija. To je nešto na šta nemamo puno uticaja. Ja vjeurjem da i vani kada odu, mnogi ljudi će biti nezadovoljni, ali isto tako ako želimo vratiti ljude, moramo im dati nadu i oni moraju znati gdje će se vratiti", kazala je Snježana Kopruner direktorica Tvornice mašina Travnik GS-TMT.


Nedjelja, 10. mart 2019. 09:30\nPoduzete mjere u cilju rješavanja dostavljenog zahtjeva FK “Sarajevo” u vezi sa odlaskom njihovih navijača na gostovanje u Široki Brijeg.\nU cilju stvaranja najboljih uslova za nesmetan završetak ovog i početak novog, trećeg dijela takmičenja u okviru “BH Telecom” Premijer lige Bosne i Hercegovine, NS/FS BiH je poduzeo sve raspoložive mjere kako niti jedan od obaveznih elemenata za funkcionisanje sistema takmičenja ne bi bio zapostavljen. Stoga je i administracija Saveza, u saradnji sa nadležnim komitetima NS/FS BiH, stavila svoje kapacitete na raspolaganje kako bi adekvatno odgovorila svim postavljenim zadacima. Poduzete su sve mjere u cilju rješavanja dostavljenog zahtjeva FK “Sarajevo” u vezi sa odlaskom njihovih navijača na gostovanje u Široki Brijeg.\nOdlukom Disciplinske komisije NS/FS BiH sjeverna tribina stadiona “Pecara” je suspendovana na dvije utakmice zbog navijačkih nereda na utakmici XX kola „BH Telecom“ Premijer lige Bosne i Hercegovine odigrane dana 23.02.2019. godine u Širokom Brijegu između NK „Široki Brijeg“ i HŠK „Zrinjski“. Kako je u skladu sa propisima zahtjev za odlazak gostujućih navijača iz FK „Sarajevo“ dostavljen klubu domaćinu, NK „Široki Brijeg“, u međuvremenu je MUP ZHK dostavio zvaničnu obavijest u NS/FS BiH kojom se očituje da zbog očekivanog brojnog dolaska domaćih navijača na preostale dvije tribine stadiona „Pecara“ nije u prilici garantovati sigurnost organizovanom dolasku navijača FK „Sarajevo“. Nakon toga je razmatrana i mogućnost zabrane odigravanja utakmice dok se ne stvore neophodni sigurnosni uslovi za dolazak navijača FK „Sarajevo“, u prostor na tribinama do 5 % kapaciteta stadiona predviđenog za gostujuće navijače. U konsultacijama sa predstavnicima oba kluba zaključeno je da bi prolongiranje termina ove utakmice imalo teže posljedice, kako na klubove, tako i na samo samo takmičenje.\nOvim putem NS/FS BiH još jednom poziva klubove i nadležne organe da učine dodatne napore kako bi se stvorili svi potrebni preduslovi za prisustvo gostujućih navijača na ovoj utakmici uz potrebnu sigurnost na stadionu. U naredenom periodu i slučaju eventualnoj nemogučnosti adekvatne organizacije utakmice od strane kluba domaćina, NS/FS BiH će biti primoran poduzeti i druge raspoložive mjere u skladu sa pravilima vezanim za organizovanje takmičenja „BH Telecom“ Premijer lige Bosne i Hercegovine.


Kragujevac pun urbanističkih promašaja, niko ne odgovara - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > Kragujevac pun urbanističkih promašaja, niko ne odgovara\n19/10/2020 19/10/2020 1628Ostavi komentar na Kragujevac pun urbanističkih promašaja, niko ne odgovara\nIz Kragujevca je početkom jula odjeknula vest da se obrušio zid prilikom rekonstrukcije zaštićene zgrade Gradske tržnice, zbog radova na izgradnji podzemne garaže ispod tog objekta. Više od tri meseca ne nazire se nastavak rekonstrukcije, a stručna i politička javnost Kragujevca, uništavanje ovog kulturnog dobra pripisuje direktoru JP „Urbanizam“ Draganu Dunčiću, koji je dao zeleno svetlo za izgradnju garaže ispod zaštićenog spomenika kulture.\nU Kragujevcu se sve glasnije priča o “urbanističkim promašajima” koji ruže grad, a opozicioni političari i deo stručne javnosti smatraju da najveću odgovornost za trenutnu urbanističku situaciju u gradu snosi prvi čovek “Urbanizma” Dragan Dunčić (SNS) nekadašnji gradski menadžer Novog Sada.\nImenovanje Dragana Dunčića 2017. godine za direktora “Urbanizma” u Kragujevcu je izazvalo dosta kontroverzi, a u javnosti je okarakterisan kao “kadar Radomira Nikolića” koji je doveden u Kragujevac kako bi “završavao njegove poslove”.\nOpozicioni odbornici svojevremeno su se usprotivili Dunčićevom imenovanju, navodeći da se gradski urbanizam daje u ruke “planeru-geografu” uz ocenu da su takva imenovanja “pogubna za javni interes grada i građana”.\nMeđu projektima koji su najviše osporavani u javnosti, a dovode se u vezu sa direktorom “Urbanizma” su rekonstrukcija zgrade Gradske tržnice, izgradnja kuće Đure Jakšića, zatim izgradnja javne nadzemne garaže u stambenom bloku u strogom centru grada i promena lokacije za izgradnju Glavne autobuske stanice. U urbanističkim krugovima, ovi projekti su ocenjeni kao “štetni”, a primer je i trajno narušavanje zgrade Gradske tržnice, zbog izgradnje podzemne garaže.\nNovi gradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić na početku svog mandata rekao je da će “inicirati smene direktora ako se neko nemarno odnosi prema javnom poslu, ili ga ne obavlja zbog lenjosti, ili iz drugih razloga”.\nPosle ovih gradonačelnikovih reči, u Kragujevcu je počelo nezvanično da se priča, da će među prvim direktorima biti smenjen upravo Dragan Dunčić.\nNaš portal je pokušao da dođe i do potvrde ovih gradskih priča, ali niko za sada to nije mogao sa sigurnošću da nam potvrdi. Da li će se “gradske priče” obistiniti, moglo bi da bude poznato već do kraja ove nedelje, odnosno u petak 23. oktobra, za kada je zakazana sednica gradskog parlamenta, na kojoj će između ostalog biti i odluke iz oblasti izbora, imenovanja, postavljenja i razrešenja.\nUrbanista o “promašajima” struke\nDoktor tehničkih nauka za arhitekturu i urbanizam i naučni saradnik Aleksandar Rudnik Milanović za Nova.rs govori o projektima kragujevačkog “Urbanizma” koji su najviše osporavani u stručnoj javnosti.\nPrilikom rekonstrukcije zgrade Gradske tržnice, u julu ove godine, obrušio se zid. Da li je projekat za izgradnju podzemne garaže ispod tog objekta urbanistički bio promišljen i opravdan?\nUrbanizam kao nauka o prostoru postaje sasvim razumljiv za primenjivanje svim građanima, ukoliko urbanističke planove prate tematske Studije za potrebe izrade planova u kojima se nalaze konkretni odgovori na pitanja zašto i kako i, pre svega, gde je potrebno graditi određenu infrastrukturu i objekte.\nAko Studije nisu izrađene, posebno za nivo Planova detaljne reguacije i ako imate, na primer, situaciju kao sada, da se na čelu JP “Urbanizam” Kragujevac, po prvi put od osnivanja tog najznačajnijeg preduzeća za grad ne nalazi urbanista – inženjer, za posledicu često imate nepromišljena i neopravdana rešenja u gradskim centrima, u slučaju Kragujevca u njegovom zaštićenom “Starom gradskom jezgru” .\nDa li je naneta šteta kulturno-istorijskom nasleđu (objekat Tržnice i Milošev venac) Odlukom da se ispod zaštićene zgrade pravi garaža?\nNijedna aktivnost u prostoru se ne može i ne sme realizovati nečijom ličnom odlukom, već isključivo planom i potrebama grada ali i građana, koje se sa njegovom izradom precizno utvrđuju. Tokom 2015. postojala je inicijativa za izgradnju te podzemne garaže koja je podneta ka Direkciji za urbanizam od strane Gradskih tržnica, ali smo tada tu ideju odbili kao neprimereno rešenje, pre svega usled opredeljenja Planom, da se ulica Crvenog barjačeta pretvori u pešačku, što je nespojivo sa pozicijom javne garaže , uz činjenicu da 50 parking mesta neće značajno promeniti i unaprediti njen funkcionalni kapacitet.\nPosebno u situaciji, kada na samo 50 metara odatle, imate javni gradski parking, koji su prodavci mogli da koriste kao posebnu režimsku zonu za tu namenu (ako se ta mesta, uopšte prave za prodavce, a ne za kupce, kojih ima u daleko većem broju). Taj zahtev je izvesno aktiviran i podržan od strane novog rukovodstva JP “Urbanizam” Kragujevac sa dolaskom geografa-planera iz Novog Sada i takav pristup formiranju novih sadržaja, kroz projektovanje (projekat je izradilo JP “Urbanizam”) predstavlja trajno narušavanje primarnih budućih funkcija koje su planirane u ovoj zoni, kojima se pristupilo bez Studije koja bi to podržala, а protivno važećem planu sa mnogo aspekata.\nU ovom slučaju primenjen je pristup, koji je suprotan internacionalnim postupanjima za zone ovog karaktera i namene.\nKako komentarišete odluku da se promeni lokacija za izgradnju nove Glavne autobuske stanice, koja je “premeštena” sa poteza kod Šumadija sajma u objekat nekadašnjeg Zastavinog servisa, koji se nalazi praktično na auto putu. Koliko je nova lokacija pogodna za Glavnu stanicu, imajući u vidu da će biti velika frekvencija autobuskog saobraćaja?\nPre odluke o poziciranju Autobuske stanice na lokaciji “Zastavin servis”, postojao je vežeći plan sa lokacijom stanice u zoni preko puta kompleksa DATA Centra. Ta lokacija je bila strateška, posebno posmatrajući dalji razvoj grada u zoni između gradskog centra i obilaznice i pružala je prednosti protoka saobraćaja iz te zone ka ostalim delovima grada.\nPrethodni gradonačelnik grada Kragujevca Radomir Nikolić i njegov tim, nisu imali zahteve ka Direkciji za urbanizam u periodu 2014. do 2017. da se ta lokacija promeni, a evidentno je da se promena lokacije za novu Glavnu stanicu, dešava upravo kada upravljanje tim preduzećem preuzima planer iz Novog Sada, koji je pre ove funkcije obavljao i funkciju glavnog menadžera u tom gradu, upravo u trenutku kada se donosi Odluka o izmeštanju autobuske stanice u Novom Sadu.\nObjekat izgrađen za potrebe Autobuske stanica u Novom Sadu, već više od jednu deceniju nije stavljen u funkciju, a prema javno dostupnim informacijama, posle debate u javnosti na tu temu, sadašnji direktor JP Urbanizma Kragujevac, a tada gradski menadžer Novog Sada, prestao je da obavlja tu funkciju.\nObjekat “Zastavinog servisa” svakako treba zadržati kao objekat u vlasništvu grada, ali ga možda treba usmeriti ka sadržajima koji bi bili komplementarni ambijentu u čijem okruženju se nalazi, poput Akvarijuma (koji bi bilo poželjno sa PMF-a izmestiti na ovu lokaciju) sa pratećim uslugama u pravcu unapređenja kulturne ponude identiteta grada Kragujevca i jezera Bubanj, koje se nalazi u njegovom neposrednom okruženju.\nDa li je JP “Urbanizam” u još nekim slučajevima u projektovanju gradskih objekata, zanemarilo struku i prethodne urbanističke planove, a koji su “na štetu” građana?\nUmesto javnog poziva i konkursa za projektovanje rekonstrukcije Đurine kuće, tačnije kuće u kojoj je neko vreme stanovao, projektovanje je povereno JP “Urbanizam” koja je pre svega urbanistička, a ne projektantska kuća. To preduzeće po principu instant kafe 2 u 1 “Đurinoj” kući dodaje fizičku strukturu kuće pored nje, u koju verovatno ni u trenucima najvećeg opuštanja uz piće, Đura nije mogao ni slučajno banuti.\nEvidentno je da se takav propust retko viđa na urbanističkoj i projektantskoj sceni, a kako novi objekat ne pripada nijednom savremenom pristupu projektovanja, a posebno ne arhitekturi ovoga veka, svaki dalji komentar o ovom projektu i objektu je izlišan. Drugi slučaj je izgradnja nadzemne garaže između zgrada u strogom centru grada.\nUmesto podzemne višeetažne garaže sa blokovskim parkom i rekreativnim sadržajima iznad nje, u stambeno poslovnom bloku “Branko Radičević” gradi se kao trajno, a ne privremeno rešenje, nadzemna betonska višetažna garaža, bez filtriranja vazduha od automobila i smanjenja buke prilikom korišćenja garaže. Garaža se gradi na samo desetak metara od višespratnog stambenog objekta, uz sprečavanje provetravanja i insolacije bloka sa pozicijom garaže koja je u izgradnji.\nMilanović je magistrirao na temu “Mogućnosti urbane remodelacije zaštićenih prostorno kulturno – istorijskih celina“, a zvanje doktora nauka stekao sa radom o razvoju podzemnih stambenih objekata i njihovoj savremenoj primeni. Kao direktor kragujevačke “Direkcije za urbanizam” od 2014. do 2017.godine, bio je rukovodilac izrade prve faze Generalnog urbanističkog plana (GUP) Kragujevac 2025.\nZagađenje gasovima od automobila koji koriste garažu u zimskom periodu, dodatno će narušiti već ionako godinama loše stanje po pitanju kvaliteta vazduha u gradu Kragujevcu, pa je pomenuti objekat uprkos njegovoj najavi kao ekološko i energetski efikasno rešenje, upravo objekat koji narušava ekološki, pa i energetski balans objekata u tom bloku, posebno u zimskom periodu korišćenja garaže.\nDa je na čelu JP “Urbanizam” urbanista- inženjer i da je sa svojim timom pratio savremene trendove arhitektonskog i urbanističkog razvoja gradova, a ne geograf- prostorni planer, pomenute situacije se svakako ne bi realizovale sa tako pogrešnim pristupima u pripremi realizacije ovih tema. Garaža je svakako mogla biti i na istoj lokaciji, ali sa pristupom planiranju i projektovanju, koje bi ispunilo kako interese grada, tako i građana koji u tom bloku žive.\nDa li je prema Vašoj oceni JP “Urbanizam” devalvirao svoj ugled zbog ovakvih projekata?\nNakon tri godine rukovođenja geografa- prostornog planera JP “Urbanizam” Kragujevac, jasno je da je od 2017. godine do danas ugled te institucije devalvirao, pre svega sa ovako skandaloznom realizacijom pomenutih planova i projekata.\nUprkos tom trenutno lošem stanju u JP “Urbanizam”, to preduzeće i dalje ima veliki kadrovski potencijal u stručnim profilima za profesionalnu obradu i vrhunske rezultate koji se mogu ponovo postići i dostići uz redefinisanje urbane obnove grada, zasnovane na internacionalnim iskustvima, koja svakako podrazumevaju interes Investitora, ali i realizaciju programa u svrhu obnove grada i stvaranja novih sadržaja u postojećim ruiniranim zaštićenim zonama.\nPrvi naredni i najveći izazov biće svakako urbana obnova Kneževog Arsenala, koji ne može biti planiran bez izrade specijalizovane Studije urbane obnove za tu zonu i konkursa za njegovo oblikovanje i funkciju, koji bi ukazao na to kako bi bilo poželjno tretirati postojeće, ali i nove zone unutar te zaštićene celine. Ugled te urbanističke kuće se još uvek može povratiti, ali se za tako nešto moraju desiti prave okolnosti, poput nadamo se stava novog gradonačelnika, koji će se opredeliti za saradnju za tim preduzećem, uz neminovne promene koje su tamo potrebne, kako bi pored zainteresovanih investitora i interesa grada bili zadovoljeni i interesi građana Kragujevca.\nArhitekta Aleksandar Rudnik Milanović za Nova.rs dodaje i da kragujevačko preduzeće “Urbanizam” nije prihvaćeno za partnera u konzorcijumu za izradu Prostornog plana Srbije 2021-2035, kao i da značajno kasni sa izradom GUP-a Kragujevac 2025.\n“Kašnjenje u izradi tog plana prouzrokovalo je neinvestiranje države u infrastrukturu grada Kragujevca. Određeni podaci koji služe za usmeravanje investicija, morali su se naći u tom planu, poput definisanja strateških pravaca saobraćaja, snabdevanja grada energijom, deponovanje otpada, nove radne i stambene zone, koji su na vreme morali biti ispostavljeni ka Ministarstvu građevinarstva saobrađaja i infrastrukture”, pojašnjava Milanović.\nOn ističe da postoji značajna razlika između prostornih i urbanističkih planova, te smatra da bi resorno Ministarstvo građevinarstva, na osnovu, kako kaže, negativnih iskustava iz Kragujevca, moglo da ide u pravcu formiranja posebnog Sektora za urbanističko planiranje i urbanu obnovu gradova.\n“Kako se pred Srbijom nalazi novi ciklus urbane obnove gradova, pored prostornog, potrebno je i urbanističko planiranje. Ministarstvo bi moglo da formira poseban Sektor za urbanističko planiranje i urbanu obnovu gradova, koji bi kao prioritet mogao prvo da naruči izradu Strategije urbane obnove gradova Srbije od jedinog referentnog Instituta u zemlji, a to je Institut za urbanizam i arhitekturu Srbije.\nUz to bi istovremeno bile potrebne i hitne promene u Zakonu o planiranju i izgradnji, u smislu jasnog navođenja kriterijuma za direktore javnih urbanističkih preduzeća, sa preciznim uslovima i referencama za njihovo angažovanje. Na taj način, ubuduće se ne bi dešavali ovakvi propusti i ‘ad hok’ planska i projektna rešenja pri urbanoj obnovi gradova poput Kragujevca, koje pre svega karakteriše proizvoljnost u urbanističkim pristupima, što je posledica kadrovski nedakevatnih rešenja za rukovodeće funkcije u sistemu urbanističkog planiranja Srbije” zaključio je Aleksandar Rudnik Milanović.


Mostovi medijskog obrazovanja deveti put na Filozofskom fakultetu – Odsek za medijske studije\nDeveta međunarodna naučna konferencija Mostovi medijskog obrazovanja 2017. biće održana u petak i subotu 15. i 16. septembra na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Na ovom tradicionalnom skupu koji okuplja naučne i medijske radnike iz naše zemlje, regiona i Evrope učestvovaće preko 60 izlagača sa naučnim radovima na teme aktuelnog stanja u medijskoj sferi na Balkanu i šire.\nVeć osam godina „Mostovi medijskog obrazovanja“, u organizaciji Odseka za medijske studije Filozofskog fakulteta u Novom Sadu, okupljaju i povezuju istraživače sa Zapadnog Balkana i Evrope u razmeni naučnih znanja i iskustava. Tematski usmerena ka regionalnim izazovima i pitanjima koje donose digitalne tehnologije, konferencija omogućava da se globalni procesi promišljaju u svetlu lokalnih specifičnost. Teme u okviru kojih će biti organizovana izlaganja na ovogodišnjoj konferenciji su:\nProgram svečanog otvaranja konferencije biće održan u kino sali fakulteta u 11.30 časova, a uvodno predavanje “Connected audience and the future of media: competing in a new digital and global world” će tom prilikom održati Nikolas Panagiotou sa Univerziteta Aristotel u Solunu (Grčka). Plenarno predavanje drugog dana konferencije, u subotu, biće održano na istom mestu u 9.30 časova, a govoriće Guy Strakey sa Univerziteta Bornmut u Velikoj Britaniji, koji će govoriti na temu “Old media, new challenges”.\nOdabrani i recenzirani radovi sa ove konferencije biće objavljeni u Zborniku koji će biti štampan nakon Konferencije. Kompletnu satnicu konferencije sa rasporedom predavanja možete da pogledate ovde.


Zorana Mihajlović: Auto-putem se povezati sa Sarajevom i Prištinom – Balkanekspresrb.rs\nSrbija želi da bude isprepletana auto-putevima, jer svaka vrsta povezivanja našoj zemlji može da donese napredak”, rekla je Mihajlovićeva na skupu “Koridori – razvojna šansa Srbije i regiona” u organizaciji internet portala “Balkanmagazin”\nPOTPREDSEDNICA Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, dr Zorana Mihajlović, izjavila je danas da će se na samitu premijera zapadnog Balkana u Trstu 12. jula razgovarati o finansiranju regionalnih infrastrukturnih projekata, kao i da Srbija želi da se auto-putem poveže sa Sarajevom i Prištinom.\n“Srbija želi da bude isprepletana auto-putevima, jer svaka vrsta povezivanja našoj zemlji može da donese napredak”, rekla je Mihajlovićeva na skupu “Koridori – razvojna šansa Srbije i regiona” u organizaciji internet portala “Balkanmagazin”.\nPotpredsednica Vlade je naglasila da ceo region može da se ekonomski brže razvija ukoliko bude imao dobru trasportnu infrastrukturu. Ona je navela da će u novembru biti završena gradnja mosta preko Drine, Ljubovija – Bratunac, sa zajedničkim graničnim prelazom, kao i da će u narednih godinu i po dana početi rekonstrukcija više od 10 graničnih prelaza sa BiH. “Polovinu će finansirati oni, a polovinu mi”, dodala je Mihajlovićeva.\nKako je naglasila, Srbija u poslednjem periodu dosta radi na stabilnosti u regionu i povezivanju. “Ovaj region je prolazio kroz težak period, ali povezivanjem možemo da zajednički napravimo rezultate”, navela je Mihajlovićeva, i podsetila da je Berlinski proces započeo tu saradnju.\nOna je naglasila da treba smanjiti nefizičke barijere – pre svega carinske barijere i procedure sa susednim zemljama kako bi se smanjilo čekanje na granici, jer to usporava trgovinsku razmenu.\n“Naši odnosi sa BiH su veoma intenzivni, odluka Srbije je jasna – želimo da gradimo auto-put ka Sarajevu, a BiH treba da odredi rutu. Mi nemamo ništa protiv da se ponudi nekoliko varijanti pa da vidimo koja je ekonomski najisplativija”, naglasila je Mihajlovićeva.\nOna je kazala da je za Srbiju veoma važna i izgradnja auto-puta Niš-Priština, koji već nazivaju “auto-put mira”, a za koji se završava projektna dokumentacija.\nOdgovarući na pitanja novinara u vezi sa izgradnjom Koridor 10, Mihajlovićeva je rekla da će drumski Koridor 10 kroz Srbiju biti završen do kraja godine i da eventualno može da bude produžen zbog radova na obilaznici oko Dimitrovgrada i na jednom delu Grdeličke klisure.\n“Smatramo da je moguće završiti posao, a ako je potrebno, čak i da se neke firme dodatno uključe, Ministarstvo nema ništa protiv toga”, rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade je dodala da „Koridori Srbije“ treba da daju svoj stav kako će rešiti problem sa grčkom kompanijom “Aktor”, koja je angažovana na izgradnji četiri deonice istočnog kraka Koridora 10.\n-Ministarstvo očekuje odgovor i uskoro ćemo biti na terenu i gledati kako da se to reši”, rekla je Mihajlovićeva.\nTagsBalkanmagazin Zorana Mihajlović


Izvinjenje Mekdonaldsa zbog reklame (VIDEO)\nKompanija Mekdonalds izvinila se javnosti zbog televizijske reklame u kojoj se eksploatiše žalost deteta za preminulim ocem, posle prigovora građana na društvenim mrežama širom sveta, javlja britanski Telegraf.\nLondon 17. maj 2017. 15:06\nU Mekdonaldsovoj reklami prikazan je dečak koji pita majku o svom pokojnom ocu pokušavajući da utvrdi u čemu je sličan sa njim.\nZatim njih dvoje odlaze u Mekdonalds restoran u kome dečak naručuje riblje filete, posle čega mu majka kaže da je to bilo omiljeno jelo i njegovog oca. Gledaoci su na društvenim mrežama bili zgroženi takvom reklamom.\nNe vređam se lako, ali najnovija Mekdonaldsova reklama je cinična eksploatacija jedne teške i emotivne situacije i to sve radi promocije, napisao je na Tviteru jedan od gledalaca, dok je drugi poručio Mekdonaldsu da bi trebalo da se stidi. Izgubio sam oca kada sam bio dete i smatram da je najnovija Mekdonaldsova reklama odvratna i uvredljiva, napisao je taj\nVlasti nadležne za standarde u oglašavanju saopštile su da su dobile žalbe na reklamu i da će pažljivo sagledati da li ima osnova za istragu, preneo je Bi-Bi-Si. Osnivač humanitarne fondacije za pomoć deci koja su izgubila člana porodice, Šeli Gilbert, rekla je da je i njena organizacija primila brojne žalbe.\nMekdonalds je u reklami eksploatisao dečju tugu radi privlačenja mladih i roditelja, ali neuspešno, rekla je Gilbert za Dejli Mejl.\nMeđutim, jedan od portparola Mekdonaldsa rekao je Bi-Bi-Si da to nije bila njihova namera. Želeli smo da istaknemo ulogu koju Mekdonalds ima u svakodnevnom životu naših mušterija, kako u dobrim vremenima za njih, tako i u onim teškim, objasnio je portparol Mekdonaldsa.\nMekdonalds odsad u ponudi ima i burger za vegane\nKazahstanski portal „Čokotravel“ optužen za seksizam\nSećate li ove čuvene reklame za Danas? (VIDEO)


Centar za mentalno zdravlje: Bolje pratiti fizičko zdravlje mentalno oboljelih - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Centar za mentalno zdravlje: Bolje pratiti fizičko zdravlje mentalno oboljelih\nCentar za mentalno zdravlje: Bolje pratiti fizičko zdravlje mentalno oboljelih\n26. novembra 2012. 1 Min Read\n„Intervencije za poboljšanje praćenja fizičkog zdravlja kod osoba oboljelih od šizofrenije i sličnih oboljenja“ naziv je istraživanja koje će u narednih 10 mjeseci u Prijedoru provesti ovdašnji Centar za mentalno zdravlje.\n„Istraživaće se intervencije vezane za bolje razumijevanje potreba ispitivanja fizičkog zdravlja oboljelih od šizofrenije od strane porodičnih ljekara“, potvrdio je načelnik Centra za mentalno zdravlje Doma zdravlja Prijedor Goran Račetović.\nDom zdravlja Prijedor jedna je od 13 korisnika malih grantova za istraživanje u Republici Srpskoj koje dodjeljuje Projekat mentalnog zdravlja u BiH, a podržavaju entitetska ministarstva zdravlja, Vlada Švajcarske i Asocijacija „Iks ipsilon“ iz Sarajeva.\nDirektorica Doma zdravlja Prijedor Slavica Popović rekla je da Centar za mentalno zdravlje Prijedor u ovaj projekat ulazi zajedno sa partnerima, Centrom za mentalno zdravlje Doma zdravlja Kozarska Dubica i Centrom za mentalno zdravlje Doma zdravlja Novi Grad.\n„Jedan od važnijih ciljeva ovog projekta je međusobna saradnja timova centara za mentalno zdravlje koji zajednički učestvuju u istraživanju i ovo je dobra prilika da se oni bolje upoznaju i razmijene dosadašnja iskustva u radu“, kazala je Popović.\nUkupna vrijednost malih grantova za centre za mentalno zdravlje u RS iznosi 65.000 KM.


Vest preuzeta sa sajta IFPI: Organizacija IFPI objavila Izveštaj o digitalnoj muzici 2011 – OFPS\nVest preuzeta sa sajta IFPI: Organizacija IFPI objavila Izveštaj o digitalnoj muzici 2011\nObjavljeno 21. Januar, 2011\nLondon, 20. januar 2011.\n„Vlade bi u 2011. godini mogle da se obračunaju sa piraterijom.“\nU Francuskoj, Irskoj i Južnoj Koreji tokom 2010. godine najavljene prve akcije internet provajdera za sprečavanje masovne nezakonite razmene datoteka (file-sharing).\n· U 2011. godini očekuje se napredak u Velikoj Britaniji, Novom Zelandu, zemljama Evropske Unije i Maleziji.\n· Prihodi od digitalne muzike porasli za 6 procenata u 2010. godini i dostigli 4,6 milijardi dolara, sa više od 400 licenciranih servisa.\nIzveštaj o digitalnoj muzici Međunarodne federacije proizvođača fonograma (IFPI) pokazuje da piraterija negativno utiče na zaposlenost i investicije.\nAkcije za sprečavanjanje piraterije u digitalnoj muzici širom sveta su sve intenzivnije, pa su tako u 2010. godini u tri države izdavana upozorenja od strane intenet provajdera i izricane kazne u cilju odvraćanja od ovakvog ponašanja, a od državnih organa u drugim zemljama se očekuje primena odgovarajućih mera tokom 2011. godine.\nMere saradnje sa internet provajderima radi smanjenja nezakonite razmene datoteka trenutno se primenjuju u Francuskoj, Južnoj Koreji i Irskoj. Očekuje se da vlade nekoliko drugih zemalja, uključujući Veliku Britaniju, Novi Zeland i Maleziju, donesu nove zakone u 2011. godini, a Evropska Unija radi na reviziji propisa kojima se štiti intelektualna svojina.\nU Izveštaju o digitalnoj muzici za 2011. godinu, koji je danas objavila Međunarodna federacija proizvođača fonograma (IFPI), izneta je sveobuhvatna analiza globalnog sektora digitalne muzike. Izveštaj pokazuje da se trend potrošača da muzici pristupaju putem digitalnih kanala kontinuirano povećavao tokom 2010. godine. Novi, jednostavniji modeli pretplate, poput onih koje nude servisi Spotify, Deezer i Vodafone, doprineli su proširivanju ponude koja se meri stotinama servisa za preuzimanja digitalnih sadržaja koji su već dostpuni fanovima. Pored toga, muzičke izdavačke kuće udružile su se sa internet provajderima i operaterima mobilne telefonije u pružanju muzičkih usluga u Irskoj, Tajvanu, Italiji, Južnoj Koreji, Danskoj, Norveškoj i Švedskoj.\nProcenjuje se da su prihodi od digitalne muzike u 2010. godini porasli za 6 procenata na globalnom nivou i da su dostigli cifru od 4,6 milijardi dolara, što predstavlja 29% ukupnih prihoda muzičkih izdavačkih kuća u 2010. godini.\nMere na nivou delatnosti doprinose razvoju ovog legitimnog posla. Program Limewire, kao najveći izvor nezakonitog preuzimanja sadržaja u Americi, proglašen je nezakonitim, a Mininova, glavni internet sajt koji opslužuje BitTorrent protokol, obustavio je svoje nezakonite aktivnosti. Internet sajt Pirate Bay je sudskim nalogom blokiran u Italiji, a krivične presude protiv operatera ovog sajta potvrđene su pred Apelacionim sudom u Švedskoj.\nUprkos navedenim merama, digitalna piraterija i dalje oduzima veliki deo prihoda ovoj delatnosti, negativno utičući na zaposlenost, investicije u nove muzičke projekte i na izbor potrošača. Izveštaj sadrži iscrpnu analizu obima i štetnih aspekata ovog problema. Između ostalog:\nGlobalno posmatrano, sve manje novih umetnika uspeva da se probije na muzičku scenu. Ukupni prihodi od prodaje muzike debitanata na svetskoj listi 50 najprodavanijih albuma 2010. godine iznosili su samo jednu četvrtinu prihoda koje su nove zvezde ostvarile 2003. godine.\nNaročito teško su pogođene tradicionalno energične lokalne muzičke delatnosti, poput onih u Španiji i Meksiku. Tako na španskoj muzičkoj sceni, gde se procenjuje da su prihodi od muzike u 2010. godini opali za 22%, nijedan novi domaći umetnik nije bio na listi 50 najprodavanijih domaćih albuma, za razliku od 2003. godine kada je na top listi bilo 10 novih zvezda.\nRadna mesta su ugrožena u svim kreativnim industrijama. Nezavisno istraživanje koje je 2010. godine uz podršku granskih sindikata sprovela konsultantska kuća Tera Consultants, pokazuje da bi do 2015. godine posao moglo da izbugi čak 1,2 miliona ljudi u kreativnim industrijama u Evropi ukoliko se ne preduzmu mere u borbi protiv piraterije.\nFrances Moore, izvršni direktor IFPI, navodi sledeće: „Vlade mnogih država sada prepoznaju potrebu da se preduzmu adekvatni i efikasni koraci na sprečavanju piraterije. Prošle godine su Francuska i Južna Koreja implementirale sistem izdavanja upozorenja i izricanja sankcija u cilju odvraćanja od nezakonitih aktivnosti. Ovim merama se po prvi put angažuju internet provajderi na smanjivanju peer-to-peer prekršaja u svojim mrežama.“\n„Slične mere se sprovode u Velikoj Britaniji, Novom Zelandu i Maleziji. Evropska Unija revidira svoje propise. Stvara se pozitivna klima za pronalaženje rešenja, što predstavlja razlog za optimizam.“\n„Početkom 2011. godine, digitalna piraterija i nedostatak adekvatnih pravnih mehanizama za borbu protiv nje, ostaju najveća pretnja za budućnost kreativnih industrija. Širom sveta postoji odlična legalna ponuda novih muzičkih ostvarenja kojima potrošači mogu pristupiti na različite načine. Međutim, provajderi ovakvih sadržaja rade na tržištu koje je opterećeno piraterijom, tako da neće opstati ukoliko se ne preduzmu mere za rešavanje ovog osnovnog problema. U pitanju je izazov i prilika koju vlade ne bi trebalo da propuste u 2011. godini“.\nIFPI izveštaj o digitalnoj muzici – Izvršni rezime\nPotrošači podstiču primenu novih poslovnih modela\nU izveštaju se predstavlja način na koji su muzičke produkcijske kuće na revolucionaran način unapredile svoje poslovne modele kako bi odgovorile na zahteve kompjuterski pismenih potrošača.\nDigitalnim kanalima se danas ostvaruje 29% prihoda u svetskoj muzičkoj industriji, što predstavlja povećanje od 25% u odnosu na 2009. godinu. Ovaj porast je tokom 2010. godine bio naročito intenzivan u Evropi (gotovo 20%), a prodaja digitalnih albuma značajno je povećana na velikim tržištima (porast od 29% u Velikoj Britaniji, 43% u Francuskoj i 13% u SAD).\nU izveštaju su predstavljeni najnoviji trendovi na tržištu digitalne muzike. Pretplatnički servisi bili su uspešni u 2010. godini, tako da je servis Spotify zabeležio više od 750.000 pretplatnika, a Vodafone Music više od 600.000 klijenata na osam tržišta u Evropi. Deezer je ostvario značajan udeo u Francuskoj, tako da ga u ovoj zemlji koristi 13% aktivnih korisnika interneta.\nMuzičke produkcijske kuće potpisale su niz pretplatničkih ugovora sa internet provajderima i operaterima mobilne telefonije, uključujući Ericom (Irska), Far EasTone Communications (Tajvan), FASTWEB (Italija), SK Telecom (Južna Koreja), TDC (Danska), Telenor (Norveška), Telia (Švedska) i Vodafone (Evropa). Potrošačima je danas dostupno više od 13 miliona muzičkih numera putem više od 400 legalnih muzičkih servisa širom sveta.\nNova partnerstva sa internet provajderima i mobilnim operaterima su od vitalnog značaja za digitalnu strategiju muzičke industrije. U izveštaju koji je 2010. godine objavila konsultantska kuća Ovum se procenjuje da bi internet provajderi do 2013. godine mogli da zarade dodatnih 100 miliona funti prihoda pomoću muzičkih servisa. Informa Telecoms and Media procenjuje da bi svaki od velikih evropskih operatera mobilne telefonije mogao ostvariti i do 80 miliona evra prihoda u prvoj godini partnerstva sa renomiranim muzičkim streaming servisima.\nMuzički video servisi, poput servisa VEVO i MTV, privlače značajnu publiku i ostvaruju prihode od ciljnog reklamiranja (target advertising). YouTube je i dalje najpopularnija platforma za pregledanje muzičkih video sadržaja na internetu, i sa udelom od oko 40% u ukupnim onlajn video sadržajima koji se gledaju na velikim tržištima. Muzički video „Baby“ Justina Biebera je najgledaniji muzički video na internetu – pogledan je na YouTube više od 430 miliona puta.\nCloud muzički servisi (servisi zasnovani na tzv. „oblak tehnologiji“), poput Music Unlimited kompanije Sony, predstavljaju novu generaciju licenciranih servisa koji omogućavaju pristup muzici putem različitih platformi i uređaja. Tokom 2011. godine očekuje se još ovakvih poduhvata koji će fanovima omogućiti da pristupe muzičkim sadržajima na udaljenim serverima (oblacima) pomoću različitih uređaja povezanih na internet, uključujući smart telefone, konzole za video igre, televizore i Blu-ray plejere.\nI pored ovakvih dostignuća, sektor digitalne muzike ostaje sektor sa ogromnim potencijalima za razvoj. Naime, samo 16,5% korisnika interneta u SAD kupuje muzičke sadržaje putem globalne mreže (NPD Group), a taj broj u Velikoj Britaniji iznosi 14% (Harris Interactive).\nDigitalna piraterija i dalje predstavlja problem\nDigitalna piraterija je široko zatupljena i raste velikom brzinom. Razmena datoteka (file-sharing) na neovlašćenim peer-to-peer mrežama je i dalje veoma prisutna, a alternativni vidovi nelegalne distribucije sadržaja, poput cyberlocker hosting servisa, nezakonitih streaming sajtova i foruma takođe su ozbiljna i narastajuća pretnja.\nTrendovi piraterije značajno se razlikuju od države do države, a nezavisna istraživanja ukazuju na to da Španija i Brazil predstavljaju najugroženija tržišta na kojima 45%, odnosno 44% korisnika interneta svakog meseca koriste nelicencirane servise (The Nielsen Company), u poređenju sa prosekom od 23% na najvećih pet tržišta u EU.\nMeđutim, čak i u zemljama sa relativno niskim nivoom korišćenja nelicenciranih servisa, obim neovlašćene upotrebe muzičkih sadržaja značajno prevazilazi legalno korišćenje. Primera radi, u Velikoj Britaniji se 76% muzike neovlašćeno preuzima sa interneta (Harris Interactive).\nIstraživanja sprovedena od strane trećih lica na konsistentan način pokazuju da u ogromnom broju slučajeva distribuiranje sadržaja putem mreža za razmenu datoteka predstavlja povredu autorskih prava. Tako je Laboratorija za bezbednost trgovine putem interneta (Internet Commerce Security Laboratory) u aprilu 2010. godine ustanovila da je 89% torrent datoteka iz reprezentativnog uzorka bilo povezano sa sadržajima kojima se krše autorska prava. Profesor Waterman sa Univerziteta u Pensilvaniji je u oktobru 2010. godine konstatovao da 98,8% datoteka iz reprezentativnog uzorka čije preuzimanje je zahtevano putem Limewire nije imalo dozvolu za besplatnu distribuciju.\nNezavisna istraživanja nedvosmisleno pokazuju da je dostupnost besplatnih sadržaja glavni pokretač internet piraterije. Nove studije sprovedene 2010. godine potvrđuju ovakav trend u Švedskoj (GfK), Australiji (Cci Digital Futures), Velikoj Britaniji (Harris Interactive) i Kini (The Nielsen Compan).\nStudija koju su objavili Adermon i Liang sa Univerziteta u Upsali, Švedska, pokazuje da bi u odsutvu piraterije prodaja muzike na fizičkim medijima bila veća za 72%, a prodaja digitalne muzike veća za 131%. Navedeni istraživači su zaključili da „piraterija predstavlja glavni uzrok pada prodaje“.\nU Španiji je obim prodaje na tržištu muzike snimljene na medijima opao za 22% tokom 2010. godine, a na listi 50 najprodavanijih albuma nije se našao nijedan novi domaći umetnik, u poređenju sa 2003. godinom kada je na top listi bilo 10 novih zvezda. Ulaganje u umetnike u Meksiku je smanjeno za 69% od 2005. godine, a izdavanje domaćih albuma smanjeno je za 45%. Broj lica zaposlenih kao muzičari u Americi je opao za 17% u periodu od 1999. do 2009. godine, a prodaja muzičkih medija smanjena je za 53%.\nSličan trend primetan je i na međunarodnom planu. Tako se na listi 50 najprodavanijih albuma na globalnom nivou poslednjih godina uočava trend drastičnog pada kako broja tako i udela novih umetnika u uspešnim muzičkim projektima. U periodu od 2003. do 2010. godine ukupna prodaja debitantskih albuma na globalnoj listi 50 najprodavanijih albuma opala je za 77%, sa 47,7 miliona na 10,8 miliona (od januara do novembra). U istom periodu, broj debitantskih albuma na listi 50 najprodavanijih opao je sa 10 u 2003. na 7 u 2010. godini.\nNi na tržištu izvođenja muzike uživo ne postoje garancije da će prihodi rasti. Pollstar u svom izveštaju navodi da su prihodi od prodaje ulaznica za 50 najboljih koncertnih turneja u 2010. godini opali za 12% i iznose 2,9 milijardi dolara. Najunosnije turneje imali su Bon Jovi, AC/DC, U2, Lady Gaga i Metallica, dakle izvođači sa zavidnim stvaralačkim repertoarom zasnovanim na rekordnim prodajama.\nGranski sindikati su na opasnost od gubitka posla odgovorili tako što su od nadležnih organa zahtevali da preduzmu odgovarajuće mere. Brendan Barber, generalni sekretar Kongresa granskih sindikata Velike Britanije, kaže: „Još ima vremena da se reaguje pre nego što kreativne industrije pretrpe katastrofalne gubitke, ali se bojimo da nije urađeno dovoljno i da državni organi nisu spremni da pruže adekvatan odgovor onima koji su oličenje krađe i nekažnjenosti. Smatramo da su internet provajderi dužni da odigraju svoju ulogu u borbi protiv piraterije.“\nPotreba za odgovornošću internet provajdera\nInovativni modeli poslovanja nisu dovoljni za uspešnu borbu protiv digitalne piraterije čije su razmere velike širom sveta. Saradnja sa internet provajderima je ključna komponenta savladavanja ovog problema, a tamo gde nije moguća dobrovoljna saradnja državni organi bi odgovarajućim propisima trebalo da obezbede zaštitu prava intelektualne svojine na internetu.\nModel „postepenog odgovora“ za borbu protiv piraterije (graduated response) iziskuje od internet provajdera da pomognu nosiocima prava u borbi protiv kršenja autorskog prava u njihovim mrežama. „Postepeni odgovor“ predstavlja proporcionalni pristup koji uključuje rastući sistem obaveštavanja o kršenju autorskog prava i kulminira izricanjem sankcija kojima se obezbeđuje odvraćanje od nezakonitog ponašanja. Nosioci prava internet provajderima dostavljaju dokaze kojima se identifikuju IP adrese sa kojih se javno distribuira materijal kojim se krši autorsko pravo.\nOdgovor državnih organa se pojačao 2010. godine\nFrancuska je pokrenula stvari sa mrtve tačke 2007. godine tako što je donela zakon zasnovan na postepenom odgovoru državnih organa koji je danas na snazi. Zakon o stvaralaštvu i internetu izradila je nezavisna agencija HADOPI zadužena za upozoravanje lica koja krše autorsko pravo o njihovim nezakonitim aktivnostima. HADOPI sprovodi postupak koji obuhvata sudski nadzor i u potpunosti je u skladu sa zakonima Evropske Unije. Zakon je počeo da se primenjuje slanjem obaveštenja o kršenju autorskog prava u septembru 2010. godine.\nUsvajanjem odgovarajućeg zakona u aprilu 2009, Južna Koreja se svrstala među zemlje koje su relativno rano prihvatile zakonodavstvo zasnovano na postepenoj reakciji državnih organa. Slanje postepenih upozorenja počelo je u martu 2010, a prve suspenzije naloga najavljene su u novembru. Paralelno sa donošenjem novog zakona, državni organi su organizovali programe edukacije potrošača koji obuhvataju i časove u školama posvećene autorskom pravu.\nDonošenjem Zakona o digitalnoj privredi u aprilu 2010. godine, Velika Britanija je postala treće veliko tržište muzičke produkcije regulisano zakonom koji podrazumeva mere postepenog odgovora države. Ovim zakonom se od internet provajdera zahteva da sarađuju sa nosiocima prava u okviru sistema obaveštavanja korisnika koji krše autorska prava. Ukoliko ove mere ne dovedu do smanjenja obima kršenja autorskog prava za 70 ili više procenata, od internet provajdera se može zahtevati da sprovedu tehničke mere u cilju sprečavanja potrošača u upornom kršenju autorskih prava. Na osnovu ovog zakona još nisu izdavana upozorenja.\nMetod postepenog odgovora uveden je u Republici Irskoj putem poravnanja između provajdera Ericom i udruženja IRMA. Ovo poravnanje je podržano presudom iz aprila 2010. godine kojom je potvrđeno da primena ovog metoda ne predstavlja kršenje prava na zaštitu podataka. U toku je pilot-faza ovog programa u kojoj Ericom šalje obaveštenja korisnicima koji krše prava. Sudskom odlukom iz oktobra 2010. godine koja je doneta u predmetu protiv provajdera UPC odobrena je primena metoda postepenog odgovora, ali UPC nije dobio obavezujući nalog da sprovede ovaj metod usled nedostataka u primeni zakonodavstva EU u Irskoj.\nZakon kojim se prihvataju principi postepenog odgovora donet je u Tajvanu u julu 2009, a u Čieu u maju 2010. godine. Ovakvo zakonodavstvo razmatra se i u velikom broju drugih zemalja; očekuje se da Novi Zeland donese novi zakon za nekoliko nedelja.\nEdukacija potrošača ima značajnu ulogu u digitalnoj strategiji muzičke delatnosti. Organizacija IFPI i njeni članovi angažovani su u desetinama programa edukacije širom sveta. U izveštaju je stavljen akcenat na sledeća četiri programa edukacije:\nMladi ljudi, muzika i internet (Young People, Music and the Internet): Ovaj vodič za roditelje i nastavnike, objavljen u saradnji sa međunarodnom fondacijom Childnet, trenutno je dostupan na engleskom i španskom jeziku, a u planu je prevođenje i na druge jezike. Adaptacija za Veliku Britaniju podržana je od strane filmske i televizijske industrije – www.childnet.com/downloading\nMusic Matters je program koji su u Velikoj Britaniji pokrenuli umetnici, prodavci, pisci pesama, menadžeri i muzičke produkcijske kuće. Namenjen je upoznavanju ljudi sa značajem muzike i u njemu se navode najznačajniji ovlašćeni muzički servisi– www.whymusicmatters.org\nPro-music predstavlja međunarodnu kampanju za obaveštavanje o muzici dostupnoj na internetu, koju su podržale vodeće nezavisne muzičke produkcijske kompanije, izdavači, umetnici i prodavci. Sadrži informacije o više od 400 legalnih muzičkih servisa širom sveta – www.pro-music.org\nPop4Schools je novi program koji sprovodi nezavisna kompanija, koji deci u osnovnim školama omogućava da se upoznaju sa procesom muzičke produkcije. Deca se kroz igru stavljaju u različite uloge u postupku stvaranja i promovisanja muzičkog dela i na taj način stiču znanja predviđena programom. – www.pop4schools.com\nGlobalna lista 10 najprodavanijih digitalnih singlova\nKe$ha se nalazi na vrhu top 10 liste signlova za 2010. godinu sa 12,8 miliona prodatih primeraka, u poređenju sa 9,8 miliona prodatih primeraka pesme Poker Face Lady Gage, koja je bila prva na listi 2009. godine.


V. B. 3. decembra 2016. 11:20\nBela kuća je u petak saopštila, povodom telefonskog razgovora koji je novoizabrani američki predsednik Donald Tramp imao sa predsednicom Tajvana Caj Ingven, da nema promene u politici priznavanja Pekinga kao jedine vlade „jedne Kine“.\nTo je za AFP potvrdila portparolka Bele kuće za nacionalnu bezbednost Emili Horn.\nAgencija ocenjuje da Tramp rizikuje da izazove bes Kine ovim pozivom vlastima Tajvana. S ovim ostrvom, koje Kina smatra delom svoje teritorije, SAD su prekinule diplomatske veze 1979. godine, kada je prihvaćena politika „jedne Kine“.\nAP ocenjuje da je „izuzetno neobično, verovatno i bez presedana, da američki predsednik ili novoizabrani predsednik SAD razgovara direktno sa tajvanskim liderom“. Agencija podseća da su SAD prekinule diplomatske veze sa Tajvanom kada su diplomatski priznale Kinu kroz komunističku vlast Pekinga, iako Vašington i dalje ima bliske nezvanične veze sa Tajpejom.\nTrampov tranzicioni tim je naveo da su dvoje lidera zabeležili postojanje „bliskih ekonomskih, političkih i bezbednosnih veza“ koje postoje između Tajvana i SAD. Trik Tajvana?\nMinistar spoljnih poslova Kine Vang Ji rekao je da je telefonski razgovor predsednice Tajvana Donaldu Trampu bio „trik Tajvana“. On je dodao da taj „trik ne može da promeni politiku jedne Kine“. „Ne mislim da će to promeniti politiku jedne Kine, koju je SAD godinama zagovarala. Ta politika je kamen temeljac naših odnosa, a mi ne želimo nikakvo uplitanje ili nestanak te politike“, rekao je ministar za jednu televiziju u Hong Kongu, prenosi AFP.\nU saopštenju iz kabineta predsednice Tajvana navedeno je da se predsednica raduje osnaživanju bilateralnih odnosa i bližoj saradnji, prenosi AFP. „Predsednica je takođe rekla Trampu da se nada da će SAD nastaviti da podržava napore Tajvana da više učestvuje u međunarodnim događajima u budućnosti. Njih dvoje su razgovarali i o osnaživanju nacionalne bezbednosti kako bi se poboljšao život običnih ljudi“, navedeno je. Tramp je na Tviteru naveo da ga je predsednica Tajvana pozvala da mu čestita na pobedi i zahvalio joj na tome.


ciklo kros Archives - Bk Borac\nDve medalje za bicikliste Borca na prvenstvu Srbije u ciklo krosu\nNa Prvenstvu Srbije u ciklo krosu, koje je održano proteklog vikenda na Srebrnom jezeru, masters Bojan Vasović osvojio prvo mesto, a mlađi kadet Boško Veličić treće mesto. Ciklo kros je biciklistička disciplina koja se upražnjava u zimskim mesecima da bi … Continued\nCiklo kros u Novom Sadu\nU nedelju 23. decembra 2018. godine održana je ciklo kros trka u Novom Sadu.Organizator trke bio je biciklisticki klub ELIT. Da se vredno radilo i po završetku sezone vidi se iz rezultata osvojenih na ovom takmičenju.\nNa Prvenstvu Srbije u ciklo krosu, koje je održano u nedelju na Srebrnom jezeru biciklisti Borca, Matija Peković, Boško Veličić i Bojan Vasović osvojili treća mesta. U kategoriji poletaraca koji su vozili jedan krug, najmlađi član ekipe Matija Peković osvojio … Continued\nNove tri medalje za bicikliste Borca na kupu Srbije u ciklo krosu\nNa Kupu Srbije u ciklo krosu održanom u Novom Sadu u kategoriji poletaraca prvo mesto osvojio Boško Veličić, u kategoriji seniora drugo mesto osvojio Stefan Stefanović i u kategoriji kadeta Bogdan Milošević osvojio treće mesto. U organizaciji biciklističkog kluba INVICTABIKE … Continued\nciklo kros, novi sad\nTri medalje za mlade bicikliste Borca na kupu Srbije u ciklo krosu\nNa Kupu Srbije u ciklo krosu, održanom u Sremskoj Mitrovici, Boško Veličić u kategoriji poletaraca osvojio prvo mesto, junior Stefan Sretenović drugo i kadet Veljko Vučićević treće mesto. U organizaciji Udruženja biciklista iz Sremske Mitrovice i Biciklističkog kluba Jednota iz … Continued\nTri medalje na prvenstvu Srbije u ciklo krosu\nNa Prvenstvu Srbije u ciklo krosu, biciklisti Borca Goran Antonijević, kategorija U23 i Aleksandar Petrović, junior osvojili su druga mesta, a Antonijević je i u kategoriji elita osvojio treće mesto. Prvenstvo Srbije u biciklističkoj disciplini ciklo kros održano je u … Continued


Zbog kvara deo požarevačke bolnice bez tople vode\n2 Dec 2021, 15:47 Požarevac SAT Marija Vajner\nU delu Opšte bolnice Požarevac, konkretno na odeljenjima ORL i Porodilište, pre desetak dana došlo je do kvara solarnog postrojenja koje zajedno sa kotlom vrši zagrevanje vode. To je zatim, najverovatnije usled opterećenja kotla, dovelo i do kvara jednog od dva njegova grejača, zbog čega na ova dva bolnička odeljenja proteklih dana nije bilo dovoljno tople vode za potrebe pacijenata.\n„Neispravni grejač je zamenjen, što je povećalo temperaturu vode u sistemu, ali nedovoljno, jer solarno postrojenje i dalje nije u funkciji. U toku je njegovo servisiranje i očekuje se da ono proradi najkasnije tokom sutrašnjeg dana, kada bi i zagrevanje vode trebalo da bude normalizovano“, navodi se, pored ostalog u saopštenju koje potpisuju dr Milanče Vučković, zamenik direktora Opšte bolnice Požarevac i m.sc. Vladimir Aleksić, diplomirani inženjer elektrotehnike, odgovorno lice Službe za tehničke poslove.\nRukovodstvo Opšte bolnice Požarevac se izvinjava svim pacijentima i pacijentkinjama, naročito porodiljama, koji su tokom boravka u ovoj ustanovi iskusili ovo loše iskustvo i zahvaljuje se na razumevanju i strpljenju.


Mega izgubila od Olimpije, deli poslednje mesto – Sport – Dnevni sportski list\n26. октобра 2020. 8:43 AM\nMega izgubila od Olimpije, deli poslednje mesto\nKošarkaši Mega Leksa izgubili su od Olimpije u Ljubljani sa 82:69 i posle 14 kola zauzimaju poslednje mesto u Jadranskoj ligi.\nMega ima četiri pobede i deset poraza, koliko i FMP, Karpoš i MZT, dok je Olimpija sedma sa skorom 6/8.\nOlimpiju je predvodio Nikola Janković sa 19 poena, dok je Vlatko Čančar bio najefikasniji u Megi sa 22.\nTrener Mega Leksa Dejan Milojević rekao je da je malo vremena za trening glavni uzrok loše serije koja je nastavljena porazom od Olimpije.\n“Zbog stalnih putovanja imamo jako malo vremena da treniramo. Iz ovakve krize možemo da izađemo samo treningom, a mi za njega nemamo vremena. Slede nam dve utakmice kod kuće što će biti prilika da probamo da kroz trening povratimo formu i da počnemo da pobeđujemo”, rekao je Milojević posle utakmice.\nMilojević je čestitao Olimpiji na, kako je kazao, apsolutno zasluženoj pobedi.\n“Bili su bolji u svim segmentima igre. U lošoj smo formi, takav nam je i ritam. Ovo nam je šesto gostovanje u poslednjih sedam mečeva”, kazao je Milojević.\nSvetla tačka u srpskom timu protiv Olimpije bio je Vlatko Čančar, koji je rekao da je to bio težak poraz.\n“Nismo bili dovoljno koncentrisani i imali smo previše izgubljenih lopti. Nismo se na vreme vraćali u odbranu a u napadu smo imali loše procente šuta, što nas je dovelo poraza”, rekao je Čančar.\nMega će u sledećem kolu regionalnog takmičenja igrati protiv FMP-a, 25. decembra od 17.00 u Sremskoj Mitrovici.\nU ostalim današnjim mečevima, košarkaši Cibone pobedili su Igokeu na svom terenu sa 84:61.\nCibona je zabeležila desetu pobedu, dok Igokea ima skor 7/7.\nCedevita je kao gost u Podgorici pobedila Budućnost sa 86:84. Dve ekipe imaju skor 10/4 i na trećoj i četvrtoj su poziciji.\nPartizan bolji od Mornara\nPartizan nadigrao MZT za 12. trijumf u ABA ligi


Rok za usvajanje izveštaja o popisu ostaje 29. januar, u skladu sa izmenom Pravilnika o popisu - Računovodstvo AKTIVA sistem\nRok za usvajanje izveštaja o popisu ostaje 29. januar, u skladu sa izmenom Pravilnika o popisu\nMinistar finansija doneo je Pravilnik o izmeni Pravilnika o načinu i rokovima vršenja popisa i usklađivanja knjigovodstvenog stanja sa stvarnim stanjem. Pravilnik je objavljen u “Službenom glasniku RS” broj 137/14, od 16. decembra, a stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja tj. 24. decembra 2014. godine.\nJedina izmena odnosi se na drugačije definisanje roka za dostavljanje, odnosno usvajanje izveštaja o popisu. Naime, prema ranije važećoj odredbi, izveštaj o popisu je trebalo dostaviti nadležnom organu pravnog lica najkasnije 30 dana pre dana sastavljanja godišnjeg finansijskog izveštaja. S obzirom na to da je sada rok za dostavljanje godišnjeg finansijskog izveštaja kraj juna, to bi značilo da je krajnji rok za usvajanje izveštaja o popisu 31. maj, što bi moglo imati i određene poreske implikacije, imajući u vidu da se momenat nastanka poreske obaveze po osnovu PDV-a na manjak, odnosno rashod utvrđen popisom vezuje za dan usvajanja izveštaja o popisu.\nPrema izmenjenoj odredbi člana 13. stav 2. Pravilnika o popisu, izveštaj o popisu komisija za popis dostavlja nadležnom organu pravnog lica, internom revizoru, nadzornom odboru ili odboru revizora (ako ga ima), kao i društvu za reviziju (ako je obveznik revizije), najkasnije 30 dana pre isteka roka za dostavljanje podataka za statističke i druge potrebe.\nDakle, suština je da rok za usvajanje izveštaja o popisu ostaje isti kao prethodnih godina – 29. januar.


MEDIA CENTAR PODNIO TUŽBU UPRAVNOM SUDU PROTIV ODLUKE MINISTARSTVA EKONOMSKOG RAZVOJA POVODOM ZAKONITOSTI IMENOVANJA GENERALNOG DIREKTORA RTCG – Media centar\nMEDIA CENTAR PODNIO TUŽBU UPRAVNOM SUDU PROTIV ODLUKE MINISTARSTVA EKONOMSKOG RAZVOJA POVODOM ZAKONITOSTI IMENOVANJA GENERALNOG DIREKTORA RTCG\nMedia centar je dostavio Upravnom sudu tužbu protiv rješenje Ministarstva ekonomskog razvoja kojom se potvrđuje prvostepeno rješenje Inspekcije rada i odbija izvršenje ocjene zakonitosti postupka imenovanja generalnog direktora RTCG.\nMedia centar smatra pogrešnom odluku Ministarstva ekonomskog razvoja da odbije našu žalbu povodom odbijanja Inspekcije rada da izvrši nadzor nad postupkom imenovanja generalnog direktora RTCG.\nMinistarstvo je prihvatilo objašnjenje Inspekcije rada kojim ovaj organ odbija da izvrši inspekcijski nadzor u postupku zapošljavanja generalnog direktora RTCG jer smatra da na osnovu Zakona o RTCG nijedan državni organ nije nadležna da vrši ocjenu zakonitosti odluka koje donosi Savjet RTCG.\nMinistarstvo ekonomskog razvoja je na ovaj način pogrešno primijenilo materijalno pravo i pogrešno i nepotpuno utvrdilo činjenično stanje. Inspekcija rada i Ministarstvo ekonomskog razvoja pogrešno tumače Zakon o RTCG i stav 2 člana 34 koji propisuje:\n“Niko nema pravo da na bilo koji način utiče na rad člana Savjeta, niti je član Savjeta dužan da poštuje bilo čije instrukcije u vezi sa svojim radom, osim odluka nadležnog suda.”\nOva norma ne tretira pitanje ocjene zakonitosti odluka Savjeta RTCG kao kolektivnog organa i ne zabranjuje da se preispituju odluke Savjeta od strane državnih organa već ukazuje i usmjerena je na zaštitu pojedinačne slobode članova Savjeta prilikom odlučivanja, kako bi se smanjio prostor za neprimjereni uticaj.\nMinistarstvo ekonomskog razvoja u pobijanom Rješenju ne daje bilo kakvo obrazloženje u vezi sa posebnim statusom Savjeta RTCG u odnosu na Ustav Crne Gore ili zakonsko rješenje koje izuzima odluke ovog tijela od kontrole zakonitosti. Savjet RTCG je upravljački organ Javnog preduzeća Radio i Televizija Crne Gore kojem je Skupština Crne Gore, na osnovu Zakona, povjerila poslove upravljanja. Nijedno drugo javno preduzeće čiji je osnivač država nije izuzeto iz sistema inspekcijskog nadzora.\nOvakvo tumačenje člana 34 Zakona od strane Ministatstva ekonomskog razvoja znači da nijedan državni organ ne može da preispituje odluke Savjeta RTCG, što je po našem mišljenju pogrešno. Savjet RTCG bi, po mišljenju Ministarstva, mogao da donese niz nezakonitih odluka, kršeći Zakon o RTCG ali i druge propise, i jedino bi sudska odluka mogla da izmijeni situaciju. Savjet RTCG, kako to tumači Ministarstvo, može da donese, primjera radi, odluku o prekidu poštovanja mjera zaštite protiv COVID-19 infekcije, a zdavstveno-sanitarna inspekcija ne bi mogla ništa da uradi do okončanja sudskog spora koji može trajati ko zna koliko godina. Ministatstvo svojim tumačenjem propisa smatra da je Savjet RTCG iznad svih propisa u Crnoj Gori, što je potpuno pogrešno.\nMinistatstvu u donošenju odluke o incijativi Media centra nije pomogla ni jasno saopštena informacija da je do sada, ipak, bilo kontrola rada RTCG i preispitivanja odluka Savjeta RTCG, preduzetih od državnih organa. Naime, 2011. godine Državna revizorska institucija (DRI) je pripremila “Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja JP Radio-Televizija Crne Gore za 2010.godinu. Godišnji finansijski izvještaj JP Radio-Televizija Crne Gore za 2010. godinu je dokument koji je usvojio Savjet RTCG, doneseći odluku o usvajanju što ukazuje da je DRI preispitivala zakonitost odluke koju je Savjet RTCG donio. Nadalje, na strani 36 ovog Izvještaja, u tački 7, navedeno je da se ugovor (između ostalih) tadašnjeg generalnog direktora mora usaglastiti sa Zakonom o radu, čime je direktno data instrukcija Savjetu RTCG u pogledu izmjene ugovora koji je prethodno bio potpisan sa generalnim direktorom. Nakon preporuka DRI, Savjet RTCG je izmijenio ugovor o radu sa tadašnjim generalnim direktorom. Ukoliko je Ministarstvo ekonomskog razvoja pravilno tumači Zakon o RTCG, onda je DRI kršila propis 2011. godine i protivzakonito davala instrukcije Savjetu RTCG. Napominjemo da je i u tadašnjem Zakonu o javnim radio-difuznim servisima Crne Gore (Sl.list RCG br. 79/08) u članu 31 bila propisana identična formulacija iz člana 34 sadašnjeg/pozitivnog propisa.\nSve što je do sada učinjeno u vezi sa imenovanjem nove upravljačke strukture RTCG bilo je nezakonito, počev od odluke Administrativnog odbora i Skupštine u postupku imenovanja članova Savjeta RTCG, preko imenovanja generalnog direktora RTCG, pa do imenovanja direktorice TVCG.\nPodgorica, 17. novembar 2021. godine\nVideo u kampanji projekta Media centra ‘Aktivni građani za bolje medije’, koji finansira EU


Sirija: Diplomatski napori da se održi primirje nisu uspjeli\nNaslovnica Šam/Irak Šam Sirija: Diplomatski napori da se održi primirje nisu uspjeli\nŠam – Diplomatski napori da se održi primirje u Siriji nisu uspjeli u četvrtak, ali su kamioni s pomoći ponovno ušli u tu zemlju prvi put nakon smrtonosnog napada na konvoj UN-a početkom ove sedmice.\nSastanak diplomata na margini Generalne skupštine UN-a u New Yorku koji je viši američki dužnosnik opisao kao “sadržajan”, nije uspio postići obnovu primirja postignutog pod posredovanjem SAD-a i Rusije, koje je propalo u ponedjeljak nakon sedam dana.\nGovoreći nakon sastanka Međunarodne grupe za podršku Siriji (ISSG) američki sekretar John Kerry rekao je da je predan tome da se održi primirje, te pozvao sirijski režim i Rusiju da “obave svoj dio posla” u olakšavanju patnji sirijskog naroda.\n“Dobre su vijesti da se i Rusija i SAD slažu da će intenzivno nastaviti raditi na mogućoj obnovi (primirja)”, kazao je De Mistura.\nDodao je da su SAD i Rusija “de facto potkopani od ostalih koji dosad nisu željeli ili se nisu trudili ostvariti prekid vatre”, uključujući sirijsku vladu i neke oporbene grupe koje su sprečavale humanitarnu pomoć.\nIranski predsjednik Hasan Rohani odbio je ideju o prizemljenju aviona kazavši da nije “logično” zaustavljati sirijske zračne snage, jedne od nekoliko vojnih prednosti koje sirijska vlada ima protiv terorističkih grupa.\n“Prizemljite li avione, pomažete teroristima – htjeli ili ne”, Rohani je rekao novinarima.\nNa terenu, sljedećih će dana napredovati doprema više humanitarne pomoći ako uspije misija u ruralnom području Damaska. Milioni ljudi u Siriji oslanjaju se na humanitarnu pomoć, iako su mnoga područja u zemlji pod opsadom i to u velikoj mjeri snaga sirijskog predsjednika Bašara al Asada i nemaju nikakve pomoći.


Sjutra obilježavanje Međunarodnog dana uništavanja oružja\nDatum objave: 07.07.2017 14:36 | Autor: MUP\nPovodom Međunarodnog dana uništavanja oružja, Ministarstvo unutrašnih poslova Crne Gore, uz podršku Evropske unije i UNDP/SEESAC (Centra za kontrolu lakog i malokalibarskog oružja u Jugoistočnoj i Istočnoj Evropi), uništiće 926 komada oružja i 128 djelova za oružje. Događaj je podržala i Misija Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju u Crnoj Gori (OEBS), kao i nevladina organizacija Centar za demokratsku tranziciju (CDT).\nUništavanje oružja obaviće se sjutra, 08. jula 2017. godine, sa početkom u 09:00 časova u nikšićkom Institutu za crnu metalurgiju A.D. Nikšić (Vuka Karadžića bb, Nikšić). Ovim povodom javnosti će se obratiti državni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova Dragan Pejanović, šefica Misije OEBS-a u Crnoj Gori, ambasadorka Maris Davije, asistent stalnog predstavnika UNDP u Crnoj Gori Miodrag Dragišić i predsjednica CDT-a Milica Kovačević.\nObilježevanjem Međunarodnog dana uništavanja oružja javnost se podsjeća na opasnost koju višak oružja, kao i nedovoljno obezbijeđeno i nelegalno oružje, predstavlja za našu sigurnost i bezbjednost. Organizovanim uništavanjem oružja na ovaj dan, Crna Gora učestvuje u koordinisanim regionalnim naporima da se unaprijedi svijest o problemu širenja nelegalnog lakog oružja u zemljama Zapadnog Balkana. Ovom prilikom biće uništeno pravosnažno oduzeto oružje kao i ono prikupljeno kroz kampanju „Poštuj život, vrati oružje“, koju Ministarstvo unutrašnjih poslova sprovodi zajedno sa UNDP-em, Misijom OEBS-a u Crnoj Gori i CDT-om, uz finansijsku podršku EU i Ambasade Njemačke u Podgorici, u cilju jačanja svijesti o štetnosti posjedovanja oružja i smanjenja broja nelegalnog oružja u posjedu građana.


Medojević otkrio dokaze: Miomir Mugoša prikriva da Islamska zajednica duguje preko 400.000 evra! – Borba\nMedojević otkrio dokaze: Miomir Mugoša prikriva da Islamska zajednica duguje preko 400.000 evra!\nJedan od lidera Demokratskog fronta (DF) Nebojša Medojević je ocijenio da je direktor Poreske uprave (PU) Miomir M. Mugoša “prikrio” da Mešihat Islamske zajednice u Crnoj Gori za porez duguje više od Srpske pravoslavne crkve (SPC).\nOn je kazao da Mešihat duguje 418.504 evra i da kamata u tom iznosu iznosi 269.180 evra.\n“Vidite da Islamska zajednica duguje više na osnovu neplaćenog poreza nego SPC. Ovdje se radi o vrlo konkretnom političkom dokazu da je direktor Poreske uprave zloupotrijebljen u progonu SPC u Crnoj Gori, a da je ucijenjen nakon što je njegov organizovani kriminal koji mjesecima dokazujemo, stavljen u fioku”, kazao je Medojević na konferenciji za medije.\nOn je kazao da je firmi “A cop” zamjenica direktora Poreske uprave Stanislava Beba Martinović omogućavala da “brutalno pljačka državu”.\n“Tačno se poklapaju dokazi da kad Martinović stupi na funkciju, odmah se pokreće mehanizam prema privilegovanim firmama. S jedne strane se toleriše neplaćanje poreskog duga, a s druge, istovremeno Poreska uprava vraća PDV”, rekao je Medojević na konferenciji za medije.\nOn je kazao da je neviđena drskost da se firmi koja duguje za PDV istovremeno iz budžeta isplaćuje povraćaj PDV-a, kao da je platila više PDV-a nego sto trebalo.\n“Kada je Martinović stupila na dužnost 2011. kreću da se tolerišu poreski dugovi firmi A cop – 101.526 eura vraćen PDV te godine. Naredne godine 319.985, a 2014. i 2015. kad Martinović nije na funkciji, nula povraćaja PDV-a. Vraća se Martinović na funkciju i kreće ista šema 2016. -266.040 vraćen PDV, 2017. – 568.791 euro vraćeno toj firmi”.\nFirmi “A cop” je, istakao je, ukupno vraćeno nezakonito 1,2 miliona eura PDV-a, dok je u istom periodu nakon revizije, ista firma imala dug PDV prema državi 2,1 milion eura.\nTa firma je, kako je kazao, zbog djelovanja Martinovićeve dobila 3,4 miliona eura.\nTo, kako je rekao, nije bilo moguće izvesti bez odobrenja i direktnog učestovanja direktora Poreske uprave, Miomira M. Mugoše.\nPrema saznanjima Demokratskog fronta, Martinovićeva je “zaprijetila Tužilaštvu da će, ako je ne puste na slobodu, otkriti sve detalje o utaji poreza i o vraćanja PDV-a koji vode do Aca i Mila Đukanovića”.\nMartinovićeva je uhapšena u januaru, u nastavku akcije “Klap”.\nJoković: Prvo riješiti problem oko Crkve, pa ići u dijalog sa opozicijom\nVučić: Korona virus u Srbiji ne postoji\nSamo mi je zao,sto je zeznula moje kolege.


CURE DETALJI MASOVNE TUČE OSUĐENIKA U ZENIČKOM ZATVORU: 'Sejfović je stavio u čarapu tri katanca, koja služe za zatvaranje kaseta u zatvorima…' | Slobodna Bosna\nCURE DETALJI MASOVNE TUČE OSUĐENIKA U ZENIČKOM ZATVORU: „Sejfović je stavio u čarapu tri katanca, koja služe za zatvaranje kaseta u zatvorima…“\nOsuđenici Amel Sejfović, Ismar Halilović i Edin Smajić povrijeđeni su u tuči 11 zatvorenika Kazneno-popravnog zavoda “Zenica” i nalaze se pod ljekarskim nadzorom u stacionaru ove ustanove, kazao je izvor “Glasa Srpske”\n- Slijede kaznene mjere i disciplinski postupci protiv učesnika tuče. Ministarstvu pravde FBiH uputio sam zahtjev da jednom osuđeniku budu određene mjere usamljenja u trajanju od 90 dana, što bi značilo da bi bio smješten u prostoriju u kojoj bi imao samo posteljinu na korištenje - kazao je Kahrić, ne želeći da iznosi detalje niti imena osuđenika.\n“Glas Srpske” saznaje da je samica predložena Amelu Sejfoviću, kojem se sudi u Kantonalnom sudu u Sarajevu jer je organizovao kriminalnu grupu da bi pobjega iz zatvora. On je ranije pravosnažno osuđen na 14 i po godina robije zbog pljačke Reiffeisen banke i ubistva bicikliste.\nRASPISAN KONKURS: Mostarski zatvor zapošljava osobu za poslove marketinga i promocije; koga će to oni promovisati?


NA MJESTU UBISTVA ĐOKIĆA NAĐEN PRIVEZAK: Otpao dok je ubica vukao tijela, a sada je otkriveno kome je pripadao - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nNA MJESTU UBISTVA ĐOKIĆA NAĐEN PRIVEZAK: Otpao dok je ubica vukao tijela, a sada je otkriveno kome je pripadao\nNa mestu ubistva porodice Đokić u ataru sela Moravac pronađen je ženski privezak koji je, kako se pretpostavja, pripadao jednoj od ubijenih žena, a koji je otpao na tom mestu dok je ubica vukao njihova tela.\nGoran (57), Gordana (56) i Lidija Đokić nestali su 26. septembra, a njihova spaljena tela pronađena su 2. oktobra na mestu zvanom Dudine bare u ataru Moravca.\n– Oni su ubijeni hicima iz pištolja nakon čega su njihova tela dovučena do rupe u koju su ubačena i zapaljena. Na mestu na koje su forenzičari iskopali projektile i našli čaure, nađen je i jedna ženski privezak koji je pripadao ili Gordani ili Lidiji. Sumnja se da je on otpao prilikom odvlačenja tela do petnaestak metara udaljene rupe u koju su ubačena – kaže izvor Blica.\nPrema nezvaničnim saznanjima Blica, isključuje se mogućnost da je privezak pripadao nekoj drugoj ženskoj osobi.\nMenadžer restorana o novom snimku: Naše kamere ne snimaju zvuk\n“Došli smo da pomognemo” Sijarto o posjeti Republici Srpskoj


Trejler "The Black Phone": Film koji je dobio epitet "najstrašniji" - Deda Milorad\n“The Black Phone” dan nakon pretpremijere i debitovanja na Fantastic Fest-u 26. septembra naišao je na fantastične kritike i više nego ohrabrujuće reakcije publike. Filmska adaptacija kratke priče Džoija Hila, sina Stivena Kinga, sa Itanom Hokom u glavnoj ulozi je drugi po redu film u podugačkoj karijeri Skota Deriksona koji je konačno, narodski rečeno, uboo hit.\nSkot Derikson posle 26 godina rada u filmskoj industriji, mora osrednjih i prosečnih horor i triler filmova, sa “The Black Phone” ima velike šanse da 4. februara sledeće godine napuni dupke bioskope širom sveta novim psihološkim trilerom.\nAdaptacija kratke priče Džoija Hila iz 2004. godine prati Itana Hoka u ulozi serijskoj ubice čija je sledeća žrtva Fini Šo. Dečak zarobljen u podrumu pronalazi stari crni telefon “na okretanje” preko kojeg čuje glasove ranijih žrtava sadiste.\n“The Black Phone” posle pretpremijere na Fantastic Fest-u opisan je kao “jedan od od najstrašnijih savremenih filmova” uz komentar “možda budžet nije astronomski, ali napetost jeste”.\nFilm će zvanično biti prikazan 4. februara 2022. godine u bioskopima širom sveta.


Brnabić: Siniša Mali ostaje ministar\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila ne da ne očekuje da ministar finansija Siniša Mali podnese ostavku na tu funkciju, što traže studenti koji su blokirali Rekotorat Beogradskog univerziteta, kao i da ne dovodi u pitanje da li on ostaje ministar.\nNa konferenciji za novinare o novim poreskim podsticajima, ona je kazala da je to što se trenutno dešava u Rektoratu "sramota za Beogradski univerzitet, odnosno tužna politička predstava kojoj se kraj ne nazire".\nBrnabić je dodala da se ne zna koji su konkretni zahtevi “te grupe od 15 do 20 studenata”, koji su po njenim rečima, “politički aktivisti” i pozvala ih da joj dostave svoje zahteve o kojima je spremna da se odmah izjasni.\nPo njenoj oceni, rektorka Beogradskog univerziteta Ivanka Popović daje “kontradiktorne izjave” o dešavanjima u Rekotratu i zahtevima studenata.\n“Rektorka veruje da je u Rektorat ušla grupa političkih aktivista SNS, a nije se izjašnjavala kada su u zgradu ulazili i studentima davali podršku predstavnici drugih političkih grupacija kao što su Pokret ‘1 od 5 miliona’ i Savez za Srbiju”, rekla je Brnabić.\nRanije danas, rektorka Ivanka Popović sastala se sa studentima koji u blokadi drže zgradu Rektorata nakon čega je izjavila da su razgovori bili su konstruktivni i da veruje da su korak bliže dogovoru.\nStudenti su povodom sastanka saopštili da su oni odgovorni i konstruktivni, ali da su u blokadu ušli sa jasnim ciljem i da će, ako treba, u Rektoratu ostati dok slučaj plagiranog doktorata Siniše Malog ne bude "isteran na čistac".\nStudenti su ponovili da od Rektorata od početka očekuju da “pokaže stav i da se ogradi od sukoba interesa i pritiska koji vrši javna funkcija ministra finansija”.\nStudenti koji blokiraju Rektorat rekli su da je tok pregovora obećavajući, kao i da odgovornost sada nije na njima, nego na rektorki i profesorima.


"Tigar tajers" prikupljali pomoć za one kojima je najpotrebnija - JuGmedia\n“Tigar tajers” prikupljali pomoć za one kojima je najpotrebnija\nKompanija ‘’Tigar Tajers (Tigar Tyres) iz Pirota drugi put zaredom danas je organizovala ‘’ Dan dobre volje’’ , humanitarnu akciji u kojoj su zaposleni i volonteri, ali i građani Pirota, prikupljali pomoć za sugrađane.\nPedeset volonetra prikuplja i pakuje odeću, obuću i igračke za sugradjane kojima je to najpotrebnije.\n“Odlučili smo da ove godine organizujemo opet ovaj ‘’Dan dobre volje’’ i pretpostavljam da će to postati deo tradicije. Cilj nam je da ovom akcijom promovišemo humanost i volonterstvo”, rekla je direktorka službi podrške u Kompaniji Milena Tošić, dodajući da će biti još humanitarnih akcija.\nAkciju je podržao i Rotari klub Pirot\n“Svih ovih godina od potekla rada Rotari kluba 2005. godine učestvujemo u mnogim humanitarnih akcijama u gradu. Podržavamo Dan dobre volje. Odlučili smo da deo odeće, obuće i dečjih igračaka i sve ono što smo prikupili od članova Kluba, bude naš doprinos akciji”, kaže predsednik Rotari kluba Pirot Goran Mišić.\nPirotski Odbor Crvenog krsta je takođe podržao akciju.\n“Zaista je odziv veliki.Prikupljeno je dosta odeće.obuće i igračaka koje ćemo podeliti. Prošle godine smo zajedno posetili neke škole, Dečje odeljenje Opšte bolnice i pojedina sela. Saradnja sa ovom kompanijom je odlična”, kaže saradnica Crvenog krsta Kristina Vasilev.


Nebojša Stefanović — Stranica 2 od 7 — Cenzolovka\nAutor Mladen Savatović\nNedeljnik NIN došao je do novih dokaza koji ukazuju da su privatni trgovci oružjem od "Krušika" oružje kupovali po povlašćenim cenama, a dok novinari rade posao nadležnih institucija, zvaničnici nastavljaju sa napadima na uzbunjivača Aleksandra Obradovića, koji je na ove malverzacije prvi alarmirao javnost. Ko je fabrici oružja "Krušik" važniji partner - višedecenijski saradnik i bratsko, državno preduzeće "SDPR" ili privatni trgovci oružjem?\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović kaže da je laž sve što je objavljeno o poslovima njegovog oca u trgovini oružjem i najavljuje tužbe. On tvrdi da je potpuna izmišljotina da je njegov otac oružje u državnoj fabrici Krušik dobijao po povlašćenim cenama uz naglašavanje da su to demantovali i Krušik i druge nadležne institucije.\nGajić u „Utisku nedelje“: Aleksandar Obradović je zarobljenik režima\nAleksandar Obradović, uzbunjivač iz Krušika, dane u kućnom pritvoru provodi mirno, pokušavajući da se navikne na medijsku pažnju koju je u javnosti izazvao njegov slučaj.\nPovodom zahteva za ukidanje mere zabrane napuštanja stana uz elektronski nadzor (kućni pritvor) koji je danas sudu podneo branilac radnika "Krušika" A. O., Viši sud u Beogradu je ukazao da ova mera može da traje dok za to postoji potreba, a da se njena opravdanost preispitije na svaka tri meseca.\n"Svi uzbunjivači su gadno stradali, na toj temi se nije proslavila ni prethodna vlast. Ovakvim hapšenjem Aleksandra Obradovića su pređene granice. Zloupotrebljen je aparat sile protiv čoveka koji ukazuje na korupciju, to je granica koja nije smela da bude pređena. Diskreditovana je vlast, ali i tužilaštvo i sudstvo", kaže direktor Centra za istraživačko novinarstvo Branko Čečen.\nPiše Ivica Petrović\nŠta je cilj „tajnog“ hapšenja Aleksandra Obradovića, čoveka koji je medijima doturio podatke o sumnjivoj trgovini oružjem? Optužbe protiv njega su besmislene, tvrde stručnjaci, a cilj da se zaštite ljudi bliski vlasti.\nVladimir Gajić, novi advokat radnika fabrike Кrušik Aleksandra Obradovića, koji je navodno bio novinarski izvor za objavljivanje informacije o poslovima sa izvozom oružja, a koji se dovode u vezu sa ocem ministra policije Nebojše Stefanovića kaže za Insajder da njegov klijent pred istražnim organima nije priznao ništa, već je samo objasnio motive zbog kojih je alarmirao javnost.\nProgramski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić izjavio je danas da uzbunjivač iz Krušika neće moći da traži zaštitu na osnovu Zakona o zaštiti uzbunjivača jer taj zakon sadrži „sistemski nedostatak“, a to je da uzbunjivanje u javnom interesu ne predstavlja pravni osnov za oslobađanje od krivične ili druge odgovornosti.\nUhapšeni radnik Krušika za jedne uzbunjivač, za beogradske tabloide – špijun\nPiše Tijana Dušej Ristev


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Njemačka zadovoljna rezultatima CG policije\nVELJOVIĆ SA ROMANOM 24. 06. 2019. 15:30 >> 15:31 0\nVELJOVIĆ SA ROMANOM\nPredsjednik Savezne policije SR Njemačke Diter Roman pohvalio je rezultate crnogorske policije na putu evropskih integracija. Sa njim se u Postdamu sastao direktor Uprave policije Veselin Veljović.\nVeljović i Roman su saglasni da važan aspekt predstavlja zajedničko djelovanje u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala jer se ta pojava nikad ne zadržava u granicama samo jedne države.\nVeljović je, na poziv Romana, boravio u posjeti Njemačkoj gdje se sastao sa predsjednikom Romanom u Postdamu i potpredsjednikom Savezne kriminalističke policije Peterom Henclerom u Berlinu.\n“Na sastanku u Postdamu sa predsjednikom Savezne policije Romanom, direktor Veljović je izrazio zadovoljstvo zbog prijateljskih odnosa dvije države i izrazio spremnost Crne Gore za daljim razvijanjem kvalitetnih i profesionalnih partnerskih odnosa”, saopšteno je iz Uprave policije.\nIntenzivna saradnja crnogorske i njemačke policije, kako na strateškom, tako i na operativnom nivou se ostvaruje kroz realizaciju projekata i učešće u zajedničkim policijskim akcijama.\n“Roman je izrazio zadovoljstvo zbog konkretnih rezultata crnogorske policije koji su dali doprinos sveukupnim aktivnostima crnogorskih državnih organa na putu naše države u Evropsku uniju. Veljović i Roman su razgovarali i o ilegalnim migracijama čija se ruta kreće preko zemalja Zapadnog Balkana u cilju efikasnijeg zajedničkog odgovora na ovaj problem”, navodi se u saopštenju.\nVeljović je izrazio zahvalnost na vrijednim donacijama policije SR Njemačke koje su se ogledale u materijalnim sredstvima i specijalizovanim obukama koje su značajno doprinijele jačanju nadzora crnogorske granice.\n“Veljović i Roman su zaključili da će nova organizaciona struktura crnogorske policije doprinijeti još efikasnijem i snažnijem odgovoru na organizovani kriminal, te da će se u narednom periodu dalje snažiti i međunarodna policijska saradnja u cilju zajedničkog odgovora na bezbjednosne izazove u region”, navodi se u saopštenju.\nRoman je istakao da je uloga crnogorske policije u djelovanju FRONTEX-a veoma značajna u organizacionim aktivnostima, obukama, zajedničkim operacijama i analizi rizika za granice, i tom prilikom pozdravio operativni rad granične policije u dijelu pojačanog nadzora državne granice u cilju suzbijanja ilegalnih migracija.\n“ Veljović i Hencler su izrazili zadovoljstvo zbog intenzivne saradnje kriminalističkih policija dvije države u razmjeni operativnih informacija u odnosu na otkrivanje i procesuiranje lica koju su predmet istraga u jednoj od dvije države sa posebnim akcentom na članove organizovanih kriminalnih grupa, kao i u suzbijanju svih vidova kriminaliteta koja su posljedica djelovanja transnacionalnog organizovanog kriminala”, kazali su iz UP.\nVeljović je istakao da će crnogorska policija nastaviti posvećeno da daje svoj puni doprinos u realizaciji zajedničkih aktivnosti u cilju jačanja saradnje u svim oblastima koje su od obostranog interesa.\n“ Tema sastanka su bile i evropske integracije, kojom prilikom je Hencler pozdravio kontinuirane napore crnogorske policije u ostvarivanju konkretnih i mjerljivih rezultata u borbi protiv organizovanog kriminala, što je prepoznato i u Izvještaju Evropske komisije o napretku Crne Gore za 2018. godine. Direktor i potpredsjednik su konstatovali da su zajedničke akcije i konkretne projektne aktivnosti doprinijele dostizanju standarda crnogorske policije u procesu evropskih integracija koji jačaju bezbjednost građana, kako Crne Gore i Njemačke tako i drugih država u region”, zaključeno je u saopštenju.\nNema nedodirljivih, kriminalce najoštrije kazniti\nU četiri međunarodne istrage uključena i CG\n"Ubistvo Jovanovića operativno rasvijetljeno"


Komercijalna banka: Konsolidovani dobitak 3,5 mlrd. dinara\nVesti izvor: Kamatica, Belex, Sinteza\nNajveća domaća banka koja posluje pod kontrolom države, Komercijalna, objavila je konsolidovane finansijske izveštaje koji su nastali konsolidacijom poslovanja matične kompanije i zavisnih preduzeća ove banke u Crnoj Gori i Republici Srpskoj, kao i domaćeg investicionog društva KomBank Invest.\nIpak, s obzirom da su ova zavisna preduzeća sa prilično malim uticajem na poslovanje celog sistema, rezultati su manje-više slični u odnosu ranije objavljene nekonsolidovane rezultate Komercijalne.\nKonsolidovani neto dobitak iznosio je 3,5 milijardi dinara što je povećanje od 22,4 odsto u odnosu na 2010. godinu, dok je konsolidovana aktiva na kraju 2011. godine bila 292,7 milijardi dinara što je rast od 7,5 odsto u protekloj godini.\nAkcije Komercijalne banke na jučerašnjem trgovanju zabeležile su veliki pad vrednosti na nivo od 1.650 dinara, što je tek neznatno iznad istorijskom minimuma u trgovanju akcijama ove banke.\nPo poslednjoj ceni tržišna kapitalizacija ove bankarske ustanove (ne uzimajući u obzir prioritetne akcije) iznosi 14,4 milijarde dinara (128,9 miliona evra).


Procedure za počasnog gradjanina | VAmedia - info portal\n17/03/2017 17/03/2017 Нема коментара на Procedure za počasnog gradjanina\nNakon što je Skupština prihvatila inicijativu odbornice DS Milke Erić Vasiljević da se Matiji Nastasiću dodeli zvanje počasni gradjanin , pred gradonačelnikom je da oformi komisiju koja će o predlogu odlučivati , a odluku potom dostaviti odbornicima na usvajanje.\nNagrade, kvalifikacije zaslužan ili počasni , oduvek su bile stvar diskusije u gradu na Kolubari. Možda je ranih 30-tih u Valjevu donošenje takve odluke o zvanju išlo glatko , ali poslednjih godina gotovo uvek postoji bar nešto što „koči“ celu priču.\nNa samoj sednici Skupštine odbornica DS Milka Erić Vasiljević, kako sama kaže, pozvavši se na proceduru koja je primenjena u slučaju izbora Miloša Teodosića kada je predlog iznet direktno na sednici Skupštine, predložila je da zvanje počasni gradjanin grada Valjeva bude dodeljeno fudbaleru Šalkea Matiji Nastasiću.\nErićeva je u osnovnom obrazloženju navela da je Nastasić donirao 100 000 evra za rekonstrukciju dečijeg odeljenja u valjevskoj bolnici. Svi prisutni bili su u načelu saglasni da se ovaj predlog može prihvatiti pa i da Nastasić zaslužuje to priznanje , ali su pojedini odbornici pa i predsednik Skupštine ukazali da procedura za dodelu takvog zvanja nije takva da se direktno na sednici Skupštine može dati predlog i odmah o njemu odlučivati.\nKako se i medju odbornicima vladajuće većine nalazio veliki broj onih koji su bili za predlog Erićeve , gradonačelnik Slobodan Gvozdenović je praktično za govornicom pojasnio da se ništa bitno neće izgubiti do sledeće sednice , a da se ujedno i procedura ispoštuje , ukoliko se sačeka . Gvozdenović je za govornicom rekao da Nastasić sasvim sigurno zaslužuje takvo priznanje i da je njegov gest zaista vredan pažnje.\nProcedura je takva , kako saznajemo, da će nakon što je Skupština prihvatila inicijativu morati da bude oformljena komisija koja će konkretno na osnovu referenci doneti zaključak o tome da li takvo zvanje treba ili ne treba dodeliti .\nAko je suditi po raspoloženju u Skupštini komisija i potom Skupština prihvatiće ovu kandidaturu, ali konačna odluka biće poznata tek na narednoj sednici Skupštine na kojoj će odbornici dati završnu reč.\nUkoliko predlog bude prihvaćen Matija Nastasić postaće 11 počasni gradjanin Valjeva.\nProšle godine iako je komisija dala mišljenje da kardiolog Boško Djukanović može poneti ovo zvanje , Skupština je mislila drugačije, a javnost još pamti polemiku koju je izazvala kandidatura Djukanovića.\nJedini čovek kome je oduzeto zvanje počasni gradjanin Valjeva je Slobodan Milošević kome je priznanje dodeljeno 25. aprila 1989., a ukinuto 24. novembra 2000. godine.


» Srbija među 26 zemalja sveta u “Noći istraživača”\nManifestacija „Noć istraživača 2017.“, čiji je cilj popularizacija nauke i učenje kroz zabavu, osmi put je otvorena u Srbiji, u Francuskom institutu u Beogradu, a održava se istovremeno u 340 gradova u 26 zemalja širom sveta.\nManifestacija se ove godine održava pod sloganom „Znanje na prvi ogled“ u 11 gradova u Srbiji, u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu, Nišu, Pirotu, Požarevcu, Petnici, Inđiji, Zrenjaninu, Šapcu i Subotici.\nFinansira se iz programa „HORIZONT 2020“, najvećeg programa Evropske unije za istraživanje i inovacione delatnosti, u okviru potprograma „Marija Sklodovska Kiri“.\nU Beogradu, manifestacija se održala na nekoliko punktova, u Francuskom institutu, Gete institutu, Galeriji nauke i tehnike SANU, Muzeju Vuka i Dositeja, Naučnom klubu Beograd, na Savskom šetalištu, Fontani „Borba“, Letnjoj sceni na Kalemegdanu i u Tržnom centru „Big fešn“, a ulaz na sve događaje je bio besplatan.\nKoordinator ReFokus projekta „Noći istraživača“ u Srbiji je Institut za biološka istraživanja „Siniša Stanković“ Univerziteta u Beogradu, sa partnerima Prirodno-matematičkim fakultetom iz Niša, Centrom za promociju nauke i Zavodom za zaštitu spomenika kulture iz Kragujevca.\nŠtefan Hudolin iz Delegacije Evropske unije u Srbiji rekao je na otvaranju ove manifestacije da je „Noć istraživača“ jedna od najpopularnijih inicijativa EU.\nPrema njegovim rečima, prošle godine je ova manifestacija održana u više od 280 gradova uz učešće 11.000 istraživača i više od milion građana u celom svetu, a ovaj događaje je samo u Srbiji okupio skoro 60.000 ljudi.\n„Evropska noć istraživača je prilika da se najšira publika, a pre svega mladi, upoznaju sa naučnim radovima, dostignućima, istraživanjima, koji su fascinantni, jer direktno utiču na naš svakodnevni život. To je prilika da podstaknemo mlade ljude na radoznalost, da i sami budu naučnici bar tokom jednog dana“, istakao je Hudolin.\nOn je rekao da je „Noć istraživača“, pre svega, prilika da se svi dobro zabavimo i o nauci govorimo na jednostavan i zanimljiv način.\nPredstavnik Evropske komisije Pšemslav Jankovski rekao je da se „Noć istraživača“ održava istovremeno u 340 gradova u 26 zemalja širom sveta.\n„Očekuje se da će „Noć istraživača“ posetiti milion ljudi“, ocenio je Jankovski i dodao da ona nije namenjena samo odraslim ljudima, već, posebno, deci koja su najverniji posetioci.\n„Veliki izazov je pred istraživačima da svoja znanja prevedu na jezik koji će biti razumljiv ne samo deci, nego i nama običnoj publici“, rekao je on.\nOtpravnik poslova i prvi savetnik francuske Ambasade u Beogradu Nikola Faje rekao je da „ova manifestacija privlači, jer je to, pre svega, razigran način da svi prodru u misterije nauke“.\n„Evropska noć istraživača je pozivnica da se susretnemo, da otkrijemo, da razmenimo i podelimo mišljenja i da doživimo iznenađenje kroz inovativne aktivnosti preko kojih istraživači predstavljaju svoj rad“, istakao je Faje.