Trgovanje Ukrajinom – Perperzona\nPosted on December 23, 2013 January 19, 2014 by Ana Nives Radovic\nDešavanja u Ukrajini tokom posljednjih mjesec dana posljedica su neuspjelih pokušaja da se ta zemlja izvuče iz ekonomske krize, prinuđena da pomoć i saradnju traži na onoj strani odakle joj bude ponuđeno više. Međutim, i Ukrajina sama, iako djeuje kao da je, kako se to najčešće želi predstaviti, „razapeta između Istoka i Zapada“, u stvari je veliki izazov i za Brisel i za Moskvu, ali i sredstvo putem kojeg pokušavaju ojačati svoj politički uticaj i uvećati ekonomsku korist od saradnje.\nDržanje pitanja otvorenim i nespremnost na ustupke veće od kredita koji su Vladimir Putin i Vktor Janukovič ugovorili proizilazi iz činjenice da Ukrajina danas ima mnogo manji strateški zančaj u odnosu na pretkrizni period. Bruto domaći proizvod Ukrajine je danas za tri odsto niži nego pretkrizne 2007. godine, a njegov udio u svjetskom BDP-u smanjen je sa 0,5 odsto na 0,3 odsto svjetskog BDP-a od 2008. godine do danas. U odnosu na 2009. godinu kada je kriza kulminirala BDP Ukrajine niži je za 14,5 odsto, nivo uvoza umanjen je za dvije petine, a izvoz je opao za četvrtinu.\nPeriodi oporavka koji su se javljali tokom posljednjih nekoliko godina bili su kratkotrajni i nijesu mogli omogućiti rast upravo zato što je, nakon Rusije, najveći trgovinski partner Evropska unija, u čijim članicama recesija onemogućava povećanje obima trgovine. Oporavak dodatno remeti i to što čak i ovako ekonomski oslabljena Ukrajina ima za četvrtinu ili čak trećinu veći BDP od nekih članica eurozone, a sama proizvodi tek osam odsto ruksog BDP-a.\nOvo je, nesumnjivo, povod da se, umjesto Briselu, u planiranju svoje dalje budućnosti, koje nema bez ekonomskog napretka, okrene Moskvi – podsjećanje na 340 godina istorijskih veza, demografske i kulturološke sličnosti krajnje je suvišno, jer samo malo zapadnije postoje primjeri Francuske i Njemačke koje su kroz istoriju ratovale mnogo duže nego što su Ukrajina i Rusija sarađivale, a danas su jedinstvene u stavu da Kijev u njima treba da vidi saveznika. U tom nastojanju ne bi bilo prepreka kada bi evropska budućnost Ukrajini zaista garantovala dugoročnu ekonomsku stabilnost, a ne sa svakim višim stepenom integracije označavala povećanje rizika koji prijeti cijelom sistemu.\nIstovremeno, ni sama Rusija, ma koliko moći demonstrirala u donošenju političkih odluka ne može da se pohvali potpunom ekonomskom stabilnošću. Iako izvore budućeg rasta Rusija bazira na energetskim potencjalima i drugim prirodnim bogatstvima, brojčani pokazatelji tokom posljednjih par godina daleko su od idealnih, međutim procentualni rast negativnih i pad pozitivnih pokazatelja u toj zemlji su u odnosu na Urajinu oko dvostruko manji, a nastali uglavnom kao posljedica globalnog usporavanja rasta.\nOsim toga, razlog za saradnju Kijeva i Moskve je i u lakoći postizanja kompromisa – Putin je spreman da ulaže tamo gdje je siguran da će mu milijarde dolara kredita „bratskom narodu“ osigurati nove milijarde koristi, a kada je u pitanju kredit Ukrajini to je svakako slučaj, budući da bi gubici od evropske orijentacije susjedne zemlje donijeli mnogo veće gubitke nego što ih donosi rizik od nelikvidnosti ukrajinske privrede.\nTakođe, uslovi koje za odobravanje kredita postavlja Međunarodni monetarni fond izgledaju kao nešto što kijevski zvaničnici ne mogu ispuniti. Kao i svakoj zemlji kojoj sugeriše koje mjere treba da preduzme u ekonomskoj politici za odobravanje sredstava, MMF i Ukrajini predlaže smanjenje zarada u jvnom sektoru i nove mjere u poreskoj politici, kao i ukidanje subvencija na gas za socijalno-ugrožena domaćinstva – ono za čim ni jedna vladajuća struktura neće posegnuti u situaciji kada drugim kvalitetnim potezima ne može osigurati novu izbornu pobjedu.\nDodatni, za Kijev neprihvatljivi zahtjevi MMF-a su promjene u monetarnoj politici koje obuhvataju i fleksibilan devizni kurs, temeljnu reformu bankarskog sektora, ali i otvara pitanje reforme pravosuđa, borbe protiv korupcije i administrativne reforme. Ono što je ponudila Evropska komisija naizgled ne sadrži ovako drastična uslovljavanja, ali se odnosi na svega 610 miliona dolara i to isključivo kroz finansiranje projekata – pravu sitnicu u odnosu na 20 milijardi koje su ukrajinski čelnici postavili kao uslov Briselu za prihvatanje evropskih političko-ekonomskih principa.\nMeđutim, iz svega što se tokom prethodnih mjesec dana dogodilo nazire se u stvari direktni obračun Moskve i Brisela gdje je Ukrajina poslužila samo kao paravan. Ukrajinski uticaj na njihove odnose oslabio je 2011. godine sa izgradnjom gasovoda Sjeverni tok, kada ova zemlja više nije bila u mogućnosti da blokira isporuku ruskog gasa zemljama EU. Dodatnu energetsku povezanost obezbijediće izgradnja Južnog toka, koja bi trebalo da bude gotova 2015. godine, čime se transport gasa preko Ukrajine takođe zaobilazi.\nUkrajina, dakle, nikako nije razlog zbog kojeg bi Moskva namjerno pogoršavala odnose sa Briselom, već služi kao sredstvo da iz njih izvuče maksimalnu ekonomsku korist. Putin je svjestan da je svaka donacija Ukrajini preskupa za EU koja se bori sa recesijom i spreman je da izdvoji 15 milijardi samo da to neko drugi ne bi narušavao svoju stabilnost u ime odvraćanja od Moskve.\n← Reuters: Malodušni evropski plan zaštite banaka\nLe Monde: Robne berze – Izazovi u 2014. →


Riker: Potrebna konkretna akcija\nZamenik pomoćnika državnog sekretara Filip Riker na brifingu u Vašingtonu\nNa današnjem brifingu u Vašingtonu, zamenik pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju Filip Riker pozdravio je apel predsednika Srbije Borisa Tadića u cilju smirivanja napetosti na severu Kosova, ali je dodao da ona treba da bude propraćena konkretnim merama.\n„Želim da podvučem da je upotreba sile protiv KFOR-a potpuno neprihvatljiva. Mi osuđujemo napade na vojnike KFOR-a. Mi, kao i ostali partneri KFOR-a pozdravljamo izjavu koju je predsednik Tadić dao 29. novembra, u kojoj je pozvao na uklanjanje barikada. Mi već mesecima tražimo od srpskih zvaničnika da budu eksplicitni u tome. Dakle, pozdravljamo izjavu i kao što je Severnoatlantski savet danas saopštio, ona treba da bude propraćena konkretnom akcijom.“\nNa pitanje do koje mere Sjedinjene Države smatraju Beograd odgovornim za najnovije sukobe na severu Kosova, Riker je odgovorio.\n„Već duže vreme pozivamo na rešavanje problema službenika srpskog ministarstva unutrašnjih poslova, koji rade na Kosovu i koji su aktivno podržali akciju podizanja barikada. Zatim, paralelne institucije vlasti, takođe finansirane od strane Beograda, bile su te koje su omogućile podizanje barikade. Srpska policija je takođe već dugo prisutna na Kosovu što se kosi sa rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN. Smatramo da su to stvari u kojima Beograd može da preduzme mere. Dijalog dve strane je bitan upravo zato što na dnevnom redu ima rešavanje tehničkih pitanja, kao što su integrisanje upravljanja granicom ili nalaženje metoda za priznavanje diploma na širem regionalnom planu. Sva ta pitanja se mogu rešavati van konteksta statusa Kosova.“\nUpitan da li je kandidatura članstva Srbije u Evropskoj uniji vezana za akcije na koje pozivaju Vašington i Brisel, Riker je rekao.\n„Evropska komisija, Evropski savet, kao i pojedine članice unije jasno su predočili da Beograd mora da preduzme dodatne akcije, uključujući aktivno angažovanje u dijalogu kao i sprovođenje u delo sporazuma, koji su dosada postignuti. Evropski savet od 27 članica, očigledno će doneti odluku o tome 9. decembra. SAD podržavaju evropsku orijentaciju Srbije i učinićemo sve da svojim programima pomognemo sprovođenje potrebnih reformi za ostvarenje tog cilja. Mi u Srbiji vidimo evropsku zemlju, zemlju koja ima evropsku perspektivu.“\nRikeru je postavljeno i pitanje u vezi sa optužbama da je vođstvo Kosova bilo umešano u trgovinu ljudskim organima. Visoki funkcioner Stejt dipartmenta je tim povodom rekao:\n„Sjedinjene Države su podržale istragu tih navoda, angažovale su i finansiraju jednog od vodećih eksperata u toj oblasti, ambasadora Klinta Vilijamsona, bivšeg šefa u Stejt dipartmentu za pitanja ratnih zločina, koji takođe uživa ugled i u regionu. Vilijamson je baziran u Briselu gde je okupio tim stručnjaka. U međuvremenu je posetio Kosovo, Albaniju i Srbiju. Mi verujemo da će on sprovesti temeljnu istragu svih navoda.“


NEP: Poseta izložbi PUPIN | Nova Iskra\nAutorke Aleksandra Ninković Tašić i dr Dušica Bojić ovom izložbom su obeležile dva važna Pupinova jubileja – sto godina od kada je prijavio svojih sedam patenata koji su vezani za rani razvoj oblasti telekomunikacija, i osamdeset godina od njegove smrti, zbog čega je UNESKO 2015. godinu proglasio godinom Mihajla Pupina.\nIzložbena postavka obuhvata Pupinove aktivnosti u poljima nauke, profesorskog rada, osnivanja i unapređenja najvećih institucija nauke u Americi, njegove nacionalno-političke doprinose, mnogobrojna dobročinstva, mecenarski odnos prema umetnosti kao i književni rad. Specijalno vođenje kroz interaktivnu postavku za polaznike Nelt edukativnog programa realizovao je istoričar Nikola Miličić.\nIzložba je realizovana pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije, uz podršku Telekom Srbija i kompanije Nelt, a produžena je zahvaljujući donaciji kompanije Elektroprivreda Srbije, na osnovu velikog interesovanja publike i brojnih pozitivnih reakcija na sadržaj i prezentaciju izložbe.\nNa realizaciji izložbe, posebno njenih interaktivnih segmenata, radio je i beogradski Kodek studio, koji će tokom jeseni u okviru NEP-a predstaviti proces rada na izložbi kroz javno predavanje u Novoj Iskri.


Dan D na Ostrvu: "Redsi" dolaze po trofej na Etihad!\nHomeHighlightsDan D na Ostrvu: “Redsi” dolaze po trofej na Etihad!\n3 Januara, 2019 Viktor Highlights 0\nUtakmica svih utakmica. Majka svih bitaka, očekuje nas večeras na stadionu Etihad u Mančesteru. Aktuelni šampion, Mančester Siti, dočekuje lidera Premijer lige , ekipu Liverpula, želeći da pobedom učini šampionat do kraja neizvesnim. Trijumf bi gostima doneo 9 bodova viška u odnosu na Totenhem, a svih 10 od “građana”, pa bi se titula šampiona približila Enfildu, više nego ikad u protekle skoro tri decenenije, ne računajući “incindent” kada je na klupi bio Brendan Rodžers, a Stivi Dži se okliznuo u meču sa Čelsijem 2014. godine.\nMačester Siti: Dolazi li derbi u pravom trenutku za “građane”?\nTri poraza u jednom mesecu, za manje od 20 dana, nisu se događala tako često Mančester Sitiju. Od kada je na klupi Pep Gvardiola samo jednom, i to u roku od šest dana, početkom aprila prošle godine. Tada su se ove dve ekipe sastale u četvrtfinalu Lige šampiona, a Liverpul prošao dalje sa dve pobede. Između tih poraza od “redsa”, Sitiju smestio i neuspeh u gradskom derbiju sa Junajtedom, ali je titula već bila u vitrinama “građana”, pa taj neuspeh nije bio bolan poput eliminacije iz Evrope. Ovog decembra Siti je izgubio derbi na Stamford Bridžu, koji nije tragično shvaćen, a ruku na srce nije ni neka senzacija, međutim, dva vezana neuspeha u sudaru sa Kristal Palasom na Etihadu i Lesterom na King Paueru, ne samo da su oduzeli primat šampionu, već su ih spustili na treću poziciju. Ubrzo su se vratili na drugo mesto, posle pobede u Sautemptonu, ali Liverpul je gazio sve pred sobom i pobegao na sedam bodova udaljenosti. Da li veliki derbi dolazi u pravo vreme za “građane”, pitanje je od milion dolara. Za neke je odgovor DA, zato što je to idealna prilika da trijumof vrate poljuljano samopouzdanje, a usput i razliku gotovo prepolove. Za druge je pravi odgovor, na pitanje iz naslova, NE, a glavni razlog je sjajna forma rivala i rasterećenost kada je ishod meča u pitanju. Siti je imao takav duel sa “redsima” u revanšu Lige šampiona, ali je tada morao da juri veliku prednost i znamo kako se to završilo. Ovog puta, dovoljna će im biti i minimalna pobeda, a da li će na kraju meča na semaforu pisati 1:0, ili 7:6, potpuno je nebitno po njih.\nLiverpul: Klop na Etihad donosi prazan kofer u obliku pehara za šampiona Premijer lige\nMnogo se lepih stvari izdešavalo za tim sa Enfilda u poslednjem mesecu prethodne godine. Izborili su plasman u osminu finala Lige šampiona i pored toga što su u grupi doživeli tri poraza. Da je neko rekao da će posle sva tri neuspeha na gostovanjima u grupi, poraza u Napulju, Beogradu i Parizu, Liverpul nastaviti da “brani” titulu vicešampiona Evrope, niko ne bi poverovao, ali se baš to dogodilo. Oslobođeni te presije, zaigrali su mnogo bolje i u šampionatu. U decembru su vezali sedam pobeda u Premijer ligi, uz onu nad Napolijem koja ih je katapultirala u nokaut fazu elitnog takmičenja, i osamili se na čelu tabele, sa ne baš malom prednošću. Sada je špil u rukama Jirgena Klopa, i on je taj koji deli karte. Liverpul je u prvom delu sezone izgubio samo šest bodova, odnosno zabeležio je tri remija i čak 17 pobeda, u prvih 20 kola. Dovoljno je da taj učinak preslikaju u preostalih 18 i matematički će pehar preći na Enfild. Postoje i lakši načini, da rivali guube bodove, pa da Liverpul “prosečnim” učinkom ostane na vrhu, a postoji i “najlakši”, pogađate, trijumf na Etihadu i stivanje dvocifrene bodovne razlike u odnosu na najvećeg rivala. Navijači “crvenih” su u delirijumu. Veliki broj njih, pa rekli bismo jedna polovina, nije bila ni rođena kada je tim sa menadžerom Kenijem Dalglišom osvojio titulu 1990. godine. Bio je tim sa Enfilda jako blizu 2014. godine, ali je nesrećno “proklizavanje” Stivena Džerarda u duelu sa Čelsijem sprečilo Liverpul da već tada prekine “prokletstvo”. Ako je neka utakmica bila vododelnica Liverpula u ovoj sezoni, to je gradski derbi sa Evertonom na Enfildu. “Karamele” su bile potpuno ravnopravne i zaslužile su bod, koji su imale u džepu u psolednjim sekundama utakmice, ali je tada golman Pikford napravio kardinalnu grešku i omogućio Origiju da postigne gol za trijumf. Od tog trenutka “redsi” su nezaustavljivi na Ostrvu. Postigli su 21 gol na šest utakmica, a trešnja, na vrhu šlaga, na trti uspeha, trebalo bi da bude pobeda na Etihadu.


SEEbiz.eu / HR / Potpisani sporazumi o saradnji Beograda i Pekinga\nsporazumi o saradnji Beograda i Pekinga Siniša Mali Beijing Medwaste Engineering Beijing Caofeidian Vocational Education City Investment China Road And Bridge Corporation\nPotpisani sporazumi o saradnji Beograda i Pekinga\nDatum objave: 16.09.2017. - 13:59:33\nBEOGRAD - Predstavnici vlasti Beograda i Pekinga potpisali su danas u Beogradu više sporazuma o saradnji u obrazovanju, kulturi, trgovini, turizmu.\nSporazume o saradnji danas su potpisali predstavnici Biblioteke grada Beograda i Centralne biblioteke Kine, Privredne komore Beograda i Pekinške komore za medjunarodnu trgovinu, a pismo o nаmerаmа zа investirаnje u srpsko-kineski industrijski pаrk potpisali su predstavnici kompanija "Beijing Caofeidian Vocational Education City Investment" i "China Road And Bridge Corporation".\nMemorandume o razumevanju potpisali su predstavnici Pekinškog simfonijskog orkestra i Beogrаdske filhаrmonije, Pekinške komisije zа obrаzovаnje i Sekretаrijаta zа obrаzovаnje i dečju zаštitu Grаdа Beogrаdа, dok je memorаndum o rаzumevаnju o filmskoj sаrаdnji potpisan izmedju Pekinškog biroa zа štаmpu, publikаcije, rаdio, film i televiziju i Filmskog centra Srbije.\nPotpisan je i sporazum izmedju kompanija "Beijing Medwaste Engineering" i "Sinofarm" o postrojenju zа prerаdu medicinskog otpаdа.\nNa svečanosti u Skupštini Beograda, gradonačelnik Pekinga Čen Djining podsetio je da je Beograd prvi evropski grad koji je još 1980. godine potpisao sporazum o saradnji s glavnim gradom Kine.\n"Beograd je prvi prijateljski grad Pekinga u Evropi. Od tada se naši odnosi neprekidno razvijaju i postaju sve čvršći. Poslednjih godina sa mehanizmom (saradnje Pekinga i gradova Evrope) 16%2B1 i incijativom 'Jedan pojas jedan put', izgradili smo novu platformu za buduću saradnju", kazao je Čen Djining koji je danas i sutra u poseti povodom "Dana Pekinga u Beogradu".\nNaveo je da se u Beogradu oseća "kao kod kuće" i da Kinezi imaju "duboke emocije" prema Srbiji.\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali kazao je da je velika čast za Beograd i Srbiju što posle 37 godina mogu ponovo da ugoste prvog čoveka Pekinga i što se prvi put održavaju "Dani Pekinga u Beogradu".\n"U prvih šest meseci ove godine Beograd je posetilo 130 odsto više turista iz Kine nego u istom periodu prošle godine, što je povezano i sa bezviznim režimom koji imamo sa tom zemljom. Nastavićemo sa nastupima na sajmovima turizma u Kini jer želimo da pozovemo Kineze da posete Srbiju i Beograd, i da još više približimo dva bliska naroda", kazao je Mali.\nNajavio je da će kineske kompanije koje već rade obilaznicu oko Beograda, graditi i dalekovod od termoelektrane "Nikola Tesla" do elektrane u Novom Beogradu, industrijskog parka kod mosta "Mihajlo Pupin" i raditi na završetku primarne gradske kanalizacione mreže.\n"Industrijski park kod mosta 'Mihajlo Pupin' biće najveći u Evropi, očekujemo tu veliki broj kineskih kompanija. Do kraja godine očekujemo i sporazum o završetku primarne kanalizacione mreže", kazao je Mali dodavši da se radi o "miljardama evra" kineskih investicija u Srbiju.\nNajavio i da će iduće godine Beograd biti domaćin skupa gradonačelnika glavnih gradova 16 zemalja Srednje i Istočne Evrope, i Kine, i da će u Pekingu biti priredjeni "Dani Beograda".\n"To su prilike za dodatnu promociju Beograda i Srbije ali i prilike da dodatno doprinesemo razvoju odnosa dve zemlje", ocenio je Mali koji je posebno zahvalio ambasadoru Kine u Srbiji Li Mančangu.


Prijem kod ministarke - Delfini\nMinistarka omladine i sporta Snežana Samardžić Marković primila je danas vaterpolo reprezentaciju Srbije, koja je osvojila zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u Ajndhovenu, i rukometnu reprezentaciju Srbije, koja je osvojila srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u Beogradu.\nMinistarka se zahvalila vaterpolistima i rukometašima na ostvarenim uspesima, kojima su ujedinili naciju i poželela im da nastave tim putem. Takođe, izjavila je da je velika čast biti ministar omladine i sporta, kada oni ostvaruju ovakve rezultate, te da je neizmerno ponosna na njih.\nPredsednik Vaterpolo saveza Srbije, Velibor Sovrović naglasio je da je ponosan što je zlatnom medaljom overena njegova šesta godina na čelu Vaterpolo saveza Srbije. On dodaje da se neće povući kad je najteže i da se nada da će se vaterpolo reprezentacija Srbije i iz Londona vratiti sa zlatnom medaljom.\nVaterpolisti su ministarki Samardžić Marković poklonili kupaći kostim.\nJuče su naši vaterpolisti Živko Gocić, Andrija Prlainović, Milan Aleksić, braća Gojko i Duško Pijetlović i Miloš Korolija dobili diplome za uspešno završen Fakultet za menadžment u sportu i time dokazali da i pored profesionalnog bavljenja sportom ima vremena za obrazovanje.\nEKIPA SAJTA DELFINI OVIM PUTEM ČESTITA NAŠIM VATERPOLISTIMA NA DOBIJANJU DIPLOMA.


Priprema za Regionalni forum o primeni Istanbulske konvencije |\nјул 27, 2018 By ...IZ KRUGA – VOJVODINA Off\nEvropski ženski lobi (EWL) organizovao je od 23. do 25. jula 2018. godine u Skopju konsultativni sastanak sa ženskim organizacijama civilnog društva (OCD) iz šest zemalja Zapadnog Balkana i Turske. Sastanak je održan u sklopu projekta EWL „Regionalni forum za promovisanje i praćenje primene Istanbulske konvencije u šest zemalja Zapadnog Balkana i Turskoj”, a koji se sprovodi u okviru programa Agencije ujedinjenih nacija za osnaživanje žena i rodnu ravnopravnost (UN Women) pod nazivom „Zaustavimo nasilje nad ženama: primena normi, promena svesti”.\nMeđu više od 20 organizacija iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Hrvatske, Makedonije, Srbije, Turske i sa Kosova na konsultativnom sastanku učestvovala je i … IZ KRUGA – VOJVODINA.\nNa sastanku su razmotreni napredak i izazovi sa kojima se pomenute zemlje suočavaju u sprovođenju Konvencije Saveta Evrope o prevenciji i suzbijanju nasilja nad ženama i nasilja u porodici (Istanbulske konvencije) i Konvencije o eliminaciji svih oblika diskriminacije žena (CEDAW konvencije), a cilj sastanka bio je da se formulišu preporuke za održavanje Regionalnog foruma u novembru 2018. godine. Posebna tema Foruma biće i unapređenje mehanizama saradnje između OCD, državnih organa na čelu sa vladama zemalja obuhvaćenih projektom i drugih relevantnih aktrera zainteresovanih za sprovođenje i praćenje primene Istambulske konvencije.\nEWL prepoznaje da u ženskim OCD postoje odgovarajuća stručna znanja i priznaje njihov doprinos borbi protiv nasilja nad ženama, zaštiti žrtava, promovisanju prava žena i podsticanju državnih organa da ispune svoje međunarodne obaveze, kao i praćenju primene Istambulske konvencije i pisanju izveštaja iz senke. Imajući u vidu društveno-političke i kulturološke sličnosti i razlike zemalja učesnica sastanka, očekuje se da će analiza stanja koja će prethoditi Forumu doprineti regionaloj razmeni iskustava i uspostavljanju efikasnih mehanizama postupanja u slučajevima nasilja nad ženama i nasilja u porodici. Standardi propisani Istanbulskom konvencijom treba da se ogledaju ne samo u usvajanju odgovarajućuih propisa, nego i u njihovoj doslednoj primeni, između ostalog i putem uspostavljanja efikasnog sistema pružanja podrške i zaštite svim ženama koje su doživele neki vid rodno zasnovanog ili nasilja u porodici. Zbog toga je, kako je navedeno u zaključnom delu sastanka, od izuzetnog značaja da na Regionalnom forumu budu prisutni ne samo donosioci odluka, nego i predstavnice ženskih OCD koje pružaju podršku ženama iz različitih društvenih grupa, naročito onih višestruko marginalizovanih, među koje spadaju i žene s invaliditetom.\nTekst pripremila: Ankica Dragin\nObeležavanje 18. maja, Dana sećanja na žene žrtve nasilja мај 22, 2018 By ...IZ KRUGA – VOJVODINA\nMiladinka Mijatović o iskustvu radne prakse август 30, 2018 By ...IZ KRUGA – VOJVODINA\nCEDAW konvencija Evropski ženski lobi Istanbulska konvencija\nновембар 8, 2018 …Iz kruga – Vojvodina u Evropskoj komisiji u Briselu na predstavljanju izveštaja o nasilju nad višestruko marginalizovanim grupama žena


Beta 25. marta 2019. 09:35\nKošarkaši Los Andjeles Lejkersa pobedili su noćas Sakramento sa 111:106 i prekinuli niz od pet poraza u NBA ligi.\nKošarkaši Indijane pobedili su Denver sa 124:88 predvodjeni Bojanom Bogdanovićem koji je postigao 35 poena, uz šest skokova i tri asistencje. On je postigao svih 12 poena u seriji 12:2, u završnici prvog poluvremena, uključujući i „trojku“ za vodjstvo od 52:35.\nKošarkaši Šarlota pobedili su Toronto sa 115:114, „trojkom“ Džeremija Lamba sa polovine terena. Sedmorica igrača Hornetsa postigli su dvocifreni broj poena a najefikasniji je bio Dvejn Bejkon sa 20 poena. Kemba Voker postigao je 15 poena, uz 13 asistencija, osam skokova i četiri blokade, a Lemb je utakmicu završio sa 13 poena.\nSan Antonio je pobedio Boston sa 115:96 i naneo mu četvrti uzastopni poraz, a Los Andjeles Klipersi pobedili su Njujork sa 124:113 i ostvarili peti vezani trijumf.


NEMA ODUSTAJANJA: Protest ispred RTS-a, nedelja (19h) – Gerila\nGerila > Politika > NEMA ODUSTAJANJA: Protest ispred RTS-a, nedelja (19h)\nobjavljeno na Feb. 02, 2018 u 4:22 pm\nPredstavnici opozicije prihvatiće poziv čelnika RTS za sastanak u subotu, 3. februara, ali ne odustaju od najavljenog protesta 4. februara u 19 časova ispred zgrade te kuće. Protest je ranije zakazan zbog, kako su naveli, „kontinuiranog kršenja zakona i blokade opozicije na javnom servisu“.\nPredsednik Upravnog odbora RTS Vladimir Vuletić je pozvao predstavnike opozicionih stranaka na razgovor, ističući da će RTS „svestan svojih zakonskih obaveza, i ovoga puta će pratiti kampanju i predstavljanje stranaka u okviru zakonom predviđenih obaveza“. Predsednik Pokreta slobodnih građana Saša Janković kaže da će prihvatiti poziv RTS-a na sastanak, ali da to ne znači da će odustati od protesta 4. februara.\n– Na sastanak naravno idemo, jer smo ga mi i tražili, a od protesta ne odustajemo, jer sadašnje stanje ne može da promeni jedan sastanak. Sastanak bi mogao da bude samo početak promene stanja, a protest u tome, opet, može samo da pomogne i to svim akterima, celom društvu, pa i samom RTS-u, ističe Janković.\nLider Levice Srbije Borko Stefanović takođe je prihvatio poziv RTS-a.\n– Idemo na sastanak radi ukazivanja UO RTS kako već godinama krše i zakon i norme novinarske profesije tako što favorizuju režim. Protesta će biti. On nije zbog ove kampanje već zbog izveštavanja i postavljanja informativnog programa RTS-a u prema opozicionim kandidatima – naglašava Stefanović.\nIstog stava su i u Socijaldemokratskoj stranci, čiji portparol i funkcioner Konstantin Samofalov kaže da će se odazvati pozivu za sastanak, ali da od protesta zakazanog za nedelju ne odustaju. Prema njegovim rečima, sastanak zakazan u poslednji čas nije nikakva garancija da će RTS poštovati osnovne demokratske norme.\n– Inicijativa Ne davimo Beograd učestvovaće na sastanku 3. februara na RTS-u. Smatramo da je ponašanje javnog servisa nedopustivo, ne samo u izbornoj kampanji, kada je na njemu odgovornost još i veća, već i u redovnom radu. Inicijativa ima jako loše iskustvo sa RTS-om čiji novinari u čitavoj 2017. godini nisu ni jednom, dakle nula puta, pozvali nekog od naših predstavnika čak ni za komentar ili potvrdu vesti, a kamoli za učešće u nekom programu – kaže Radomir Lazović iz Inicijative Ne davimo Beograd. On dodaje da sastanak na RTS-u ima dodatnu težinu „kada znamo da je većina medija ekonomski ili na druge načine ucenjena i izbegava da objavljuje nepodobne sadržaje“.\n– Tako će biti sve dok postoji i ozbiljna medijska imperija namenjena direktnom gušenju svake kritike, blaćenju i zastrašivanju, kao što su Pink, Informer, Srpski telegraf i Studio B. Inicijativa će podržati protest u nedelju. Vidimo se ispred RTS-a – poručio je Lazović.\nIstog mišljenja su i u Narodnoj stranci, koji na protest u nedelju pozivaju i građane „da brane svoje pravo da znaju sve“.\n– Odazvaćemo se pozivu RTS-a, ali tužno je što do ovakvog razgovora uopšte mora da dođe. Uloga javnog servisa je definisana zakonom i ona podrazumeva informisanje građana u potpunosti, što znači i podjednaku zastupljenost svih političkih opcija. Nažalost, u realnosti nije tako – ocenjuje potpredsednik NS Nikola Jovanović. On dodaje da Narodna stranka neće odustati od protesta „jer jedan sastanak u ovoj dramatičnoj situaciji neće ništa promeniti“.\nPokret slobodnih građana prethodno je najavio da će sa protesta biti upućen zahtev za smenu direktora i urednika informativnog programa javnog servisa, zbog, kako su istakli, politički pristrasnog rada, kao i da RTS i drugi mediji poštuju zakon i standarde struke i obezbede ravnomernu zastupljenost političkih aktera. Najavljeno je i da će opozicija formirati odbor za organizaciju protesta ispred zgrade RTS-a, kao i radnu grupu za saradnju u kontroli izbora.\nDogovor su postigli predstavnici Demokratske stranke, pokreta Dosta je bilo, Levice Srbije, Narodne stranke, Nove stranke, Pokreta slobodnih građana, Pokreta za preokret, Pokreta protiv diktature, Socijaldemokratske stranke, udruženja Šta radite bre i stranke Zajedno za Srbiju.\nŠutanovac: Nećemo biti remetilački faktor\nDragan Šutanovac, predsednik DS, kaže da on lično neće prisustvovati sastanku u RTS-u jer je u subotu obeležavanje godišnjice stranke, ali da će svakako neko iz DS biti u opozicionoj delegaciji. Na pitanje da li je za to da protestni skup ipak bude održan, bez obzira na rezultate razgovora u subotu, on je rekao da će DS učestvovati u tom skupu ukoliko većina tako odluči. „Mi nismo nismo organizatori, ali nećemo biti ni remetilački faktor“, naveo je Šutanovac.\nTagovibeogradbeogradski izbori 2018borko stefanovićdosta je bilodslevica srbijemedijski mraknarodna strankanova strankaopozicijapokret protiv diktaturepokret za preokretprotestpsgradio televizija srbijertssaša jankovićsaša radulovićšta radite brešutanovacvuk jeremićzajedno za srbijuzoran živković


Manjak čvrstine kože\nAlgoritam za personalizovanu rutinu nege kože razvijen uz pomoć dermatologa.*\n3 KORAKA ZA PREPORUKU NEGE KOŽE POSEBNO OSMIŠLJENE ZA VAS\nOtkrijte dijagram svoje kože\nPostavite dijagnozu svoje kože\nSKINCONSULTAI je algoritam za personalizovanu rutinu nege kože\nkoji je nastao kao rezultat 15 godina istraživanja kože. Razvijen je u saradnji sa dermatolozima i na osnovu veštačke inteligencije.\nAnalizira snagu vaše kože i prioritet vaše kože.\nNudi preporuku nege kože posebno osmišljene za vas\nNaš cilj? Da vam omogućimo da naučite više o starenju svoje kože i da vam pomognemo da ga ublažite!\nNauka o koži primenjena na analizu 7 znakova starenja\nAlgoritam SKINCONSULTAI zasniva se na proširenom znanju o starenju kože: Atlasu starenja kože.\nSadrže 10000 FOTOGRAFIJA SA KLINIČKI OCENJENIM ZNAKOVIMA STARENJA KOŽE koje su prikupljene tokom 15 godina istraživanja i pomoću kojih se vrši procena ozbiljnosti više od 20 različitih znakova starenja. Služe i za procenu intenziteta i predviđanje razvoja starenja kože.\nPomoću veštačke inteligencije ova znanja o starosti kože pretočena su u automatski sistem ocenjivanja koji vrednuje 7 znakova starenja na osnovu atlasa starenja kože.\nZbog toga je SKINCONSULTAI prvi algoritam visokog nivoa preciznosti, što potvrđuju i dermatolozi.\n*Nova procedura, bez ljudske procene, koja automatski ocenjuje neke strukturalne znake kože lica.\nPoređenje sa procenama stručnjaka, uz korišćenje referentnih atlasa starenja kože. Jiang R, Kezele I, Levinshtein A, Flament F\nVidljivost tamnih fleka\n2 / 4 atlas starenja kože sa ocenama\nod 0 (nije vidljivo) do 5 (vrlo vidljivo)\nprethodni primer prikazuje rezultat za ženu od 37 godina\n4 / 4 Poređenje vašeg dijagrama kože\nsa dijagramima žena različitih starosnih grupa\nNa osnovu fotografije lica izračunava se dijagram starenja kože.\nDijagram prikazuje nivo starenja na osnovu 7 znakova starenja kože. Rezultati se prikazuju prema ocenama atlasa starenja kože od 0 (nije vidljivo) do 5 (vrlo vidljivo).\nKada se dijagram kože nalazi u blizini centra, vaš rezultat je blizu 0, što znači da je određeni znak starenja slabo vidljiv. Kada dijagram obuhvata veće područje, rezultat je veći, što znači da je taj znak starenja vidljiviji.\nUporedite svoj dijagram kože sa dijagramima žena različitih starosnih grupa.


Jeftini letovi iz Corka za Srbiju - Avionske karte Cork Srbija - eSky.ba\nLetovi iz Corka\nLetovi za Srbiju\nLetovi iz Corka za Srbiju\nPretražite letove iz Corka za Srbiju\nProvjerite najbolje ponude letova iz Corka za Srbiju\nod 192 EUR\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Corka za Srbiju na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Corka za Srbiju?\n✔ Ako rezerviram let iz Corka za Srbiju, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Corka za Srbiju?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Corka za Srbiju uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nKorisne informacije o aerodromima\tu Corku\nJeftini letovi za Irsku Jeftini letovi iz Irske Jeftini letovi za Dublin Jeftini letovi iz Dublina Jeftini letovi za ua Huka Jeftini letovi iz ua Huka\nJeftini letovi za Surinam Jeftini letovi iz Surinama Jeftini letovi do Puerto Carreno German Olano Jeftini letovi od Puerto Carreno German Olano


(FOTO) Obeležen dan Specijalne antiterorističke jedinice u Batajnici | zemunskevesti.rs\nHome Društvo (FOTO) Obeležen dan Specijalne antiterorističke jedinice u Batajnici\n(FOTO) Obeležen dan Specijalne antiterorističke jedinice u Batajnici\nSpecijalna antiteroristička jedinica u sastavu Direkcije policije Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije svečano je obeležila dan kada je osnovana pre 42 godine – 18. decembar. Ceremoniji u bazi SAJ-a, u Batajnici, prisustvovali su ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, direktor policije Vladimir Rebić, kao i mnogobrojni gosti. U ime Gradske opštine Zemun prisutni su bili pomoćnik predsednika Milan Milisavljević i savetnik predsednika Igor Vukčević.\nNa svečanosti su uručena priznanja pripadnicima jedinice za dugogodišnji predani rad u službi, kao i onima koji su se istakli sportskim rezultatima tokom ove godine i položen je lovorov venac, simbol pobede, na spomen-ploču pripadnicima SAJ-a, koji su poginuli u odbrani države. Specijalna antiteroristička jedinica (SAJ) je savremena, visokoprofesionalna jedinica policije, usko specijalizovana i opremljena najsavremenijom specijalističkom opremom, namenjena za izvršavanje visokorizičnih zadataka bezbednosti i zaštite Republike Srbije i njenih građana.\nPrevious article(FOTO) Podeljeno 570 sadnica belog jasena u Zemunu\nNext articleTeška saobraćajna nesreća u Ugrinovcima\n(FOTO) Uređenje dečijih igrališta širom Zemuna\nZemunske vesti - 5 marta, 2021\nSutra ove ulice u Zemunu bez vode\nZemunske vesti - 25 februara, 2021\nKoliko su sigurne zgrade u Zemunu od zemljotresa: Ovaj deo je u najvećem...\nZemunske vesti - 3 novembra, 2021


Hrvati za “crni petak” potrošili 92,7 miliona evra\nBlic\t27.11.2018 18:22\nGrađani Hrvatske su za ovogodišnji „crni petak“, dan popusta, potrošili 689,56 miliona KUNA (92,7 miliona evra) ili za 20 odsto više novca u odnosu na isti dan prošle godine, pokazali su podaci Poreske uprave Hrvatske.\n„Iz podataka je vidljivo da je broj računa u petak, 23. novembra 2018. u odnosu na petak 24. novembra 2017., veći za četiri posto, a ukupan iznos računa takođe je veći za 20 posto“, odgovorili su iz Poreske uprave „Jutarnjem listu“, koji je zatražio podatke iz fiskalizacije (broj i iznos računa) za sve delatnosti za pomenute datume.\nGrađani Hrvatske su na ovogodišnji „crni petak“ potrošili čak 115 miliona kuna (15,46 miliona evra) više u odnosu na „crni petak“ prošle godine.\nTo povećanje od 20 posto je oko četiri puta više od rasta nominalnih plata u prvih devet meseci ove godine, piše „Jutarnji“.\nSve to bi, kako ocenjuje taj list, moglo da znači da se „crni petak“ sve više „prima“, kako kod trgovaca koji možda daju veće popuste nego prošlih godina, tako i kod potrošača koji u tom danu vide priliku za dobar šoping.


VIŠKOVIĆ: DERVENTA JEDNA OD NAJUSPJEŠNIJIH LOKALNIH ZAJEDNICA U SRPSKOJ\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković i načelnik opštine Derventa Milorad Simić ocijenili su danas da je ova lokalna zajednica jedna od najuspješnijih u Srpskoj jer ima više od 800 privrednih subjekata čiji je godišnji izvoz oko 340 miliona KM.\nVišković je istakao da bi u narednom periodu trebalo da posjeti sve lokalne zajednice u Srpskoj da bi bila sagledana postojeća situacija.\n"Nije sve vezano za finansijsku pomoć, nego je za neke lokalne zajednica važno korigovanje pojedinih zakonskih rješenja da bi bili otklonjeni problemi", rekao je Višković novinarima u Derventi nakon sastanka sa rukovodstvom opštine i privrednicima.\nOn je podsjetio da je Vlada Srpske u prošloj godini izdvojila 400.000 KM za proširenje zgrade obdaništa u Derventi za 500 metara kvadratnih, ali i obezbijedila sredstva za realizaciju još nekih projekata.\n"Derventa ima objektivan problem kada je riječ o saobraćajnicama, iako imaju blizinu auto-puta, a u narednom periodu biće izgrađena petlja kojom će biti omogućen izlazak na auto-put opštinama Stanari i Derventa. Planiraćemo i izgradnju brzog puta, a kada će to biti ne mogu precizirati", naveo je Višković.\nOn je dodao da je na sastanku razgovarano i o problemima u Fabrici cijevi "Unis" i da bi rukovodstvo ovog preduzeća trebalo da sačini informaciju koju bi razmatrala Vlada, čija je namjera da pomogne u okviru postojećih zakona.\n"Razgovarali smo i o pitanju uređenja korita rijeke Ukrine koja povremeno poplavi područje opštine", rekao je Višković.\nVišković je dodao da će narednih dana posjetiti opštine /Jezero, Šipovo/ u kojima su bila poplavljena pojedina domaćinstva i Vlada će vidjeti kako može pomoći.\nSimić je naglasio da je Derventa lider u privredi Republike Srpske i BiH i ima najnižu stopu nezaposlenosti, jer je više od 6.700 lica zaposleno.\n"Od izuzetnog značaja je što nam je izvoz robe veći od uvoza koji iznosi 260 miliona KM. Naši privredni subjekti većinu proizvoda izvoze u zemlje zapadne Evrope", rekao je Simić.\nOn je napomenuo da je za Derventu od presudnog značaja izgradnja brze saobraćajnice prema Brodu i Doboju kako bi privrednici lakše i brže prevozili robu.\n"Bili bismo srećni kada bismo brzu saobraćajnicu imali i prema Prnjavoru i dalje ka auto-putu. Na sastanku smo razgovarali i o pitanjima u vezi sa Geodetskom upravom jer se u Derventi traži kvadrat više, a imamo neke probleme koji se odnose na pitanja knjiženja zemljišta", dodao je Simić.\nOn smatra da bi zbog svih parametara Derventa trebalo da ima status grada.\n"Važno je da premijer ima sliku i informacije o Derventi koja može biti dobar primjer za lokalne zajednice u Republici Srpskoj", istakao je Simić.


Potpisani ugovori o saradnji u Požarevcu za program „Exchange 5“ • Poportal\nPotpisani ugovori o saradnji u Požarevcu za program „Exchange 5“\nU okviru Projekta “Efikasno upravljanje imovinom za uspešne lokalne samouprave”, koji se finansira u okviru Programa „Exchange 5“, potpisani su ugovori o saradnji između vodećeg partnera – Grada Požarevca sa šest partnera – opština: Petrovac na Mlavi, Kučevo, Velika Plana, Veliko Gradište, Golubac i Žagubica. Vrednost projekta je 208.000 evra.\n“Cilj projekta, kao i zakonska obaveza po Zakonu o javnoj svojini je da kroz popis nepokretnosti svaka opština uradi popis one imovine koja je za nju bitna i da se na taj način stvore uslovi da se na nepokretnostima u budućnosti upravlja imovinom od strane lokalnih samouprava.\nU narednih 12 meseci popisaće se sva imovina, počevši od podzemnih instalacija, puteva, objekata sa ciljem da se obezbedi kompletna dokumentacija na osnovu koje će jedinice lokalne samouprave da se uknjiže.\nGradonačelnik je još rekao da će Grad Požarevac i ostale partnerske opštine moći da efektivnije upravljaju imovinom, kao i da će se brže izvoditi radovi na infrastrukturi uz izbegavanje određenih komplikovanih procedura. Realizacija projekta direktno će doprineti poboljšanju situacije krajnjih korisnika.\nPoslovni sektor i poljoprivrednici koji koriste, ili su zainteresovani da postanu korisnici poljoprivrednog zemljišta u javnom vlasništvu, u partnerskim odnosima, imaće koristi od dobijanja validnih i ažurnih informacija, jasne metodologije za određivanje cene zakupa i ukupnih efikasnijih usluga.\nPotencijalni investitori koji su direktno zainteresovani za korišćenje lokalne javne svojine će, po gradonačelnikovim rečima, biti bolje informisani o kriterijumima korišćanja i transparentnoj lokaciji javne svojine. Celokupno stanovništvo u sedam partnerskih opština će imati koristi od efikasnijih usluga, lokalne uprave, transparentnijeg i inkluzivnijeg procesa donošenja odluka i samim tim višeg životnog standarda.\nVremenski preokret, sutra nas čeka i do devet stepeni\nXIII Evropska nedelja prevencije raka grlića materice, od 21. do 27. januara 2019. godine\nSNS: Predstavljeni rezultati rada JP „Ljubičevo“


Početak/Društvo/Pušteno u rad 19 javnih česama u Nišu\nVioleta Milićević1. jula 2021.\nJKP „Naissus“ pustilo je danas u rad 19 javnih česama na teritoriji Niša. Kako su istakli u ovom preduzeću, česme su počele sa radom nakon završenih radova na popravci oštećenja, zameni slavina i čišćenju slivnika.\n„Obavljena su i neophodna sanitarna ispiranja, uzorkovanja vode i laboratorijske analize njene ispravnosti. Dobijeni rezultati analiza, koje je sprovela laboratorija JКP „Naissus“ Niš, a potvrdio Institut za javno zdravlje Niš, pokazali su da je voda hemijski i bakteriološki ispravna za piće“, ističu u ovom preduzeću.\nVoda sa česme na Trgu Кralja Milana, koja će takođe biti puštena u rad, moći će da se koristi kao tehnička voda i za osvežavanje, upozoravaju u niškom vodovodu.\n„Кorišćenje vode sa ove česme za piće će biti moguće za pet do sedam dana, odnosno onda kada rezultati uzorkovanja vode budu pokazali hemijsku i bakteriološku ispravnost“, dodaju.\nU punom kapacitetu radiće česme na Trgu Pavla Stojkiovića, Trgu Stevana Sremca kod Кalče, kod biletarnice Ćele Kule, „Bure“ na Palilulskoj rapi, u Parku Svetog Save, ispred zgrade GO Medijana, česma „Ktitor“ u Duvaništu, na Trgu Patrijarha Pavla, Trgu kralja Aleksandra Ujedinitelja, na Margeru, na Sinđelićevom trugu, preko puta zgrade Suda. Radiće i popularni „Puž“ u čairskom parku, zatim česma „Krst“ u Parku Svetog Save, česma na Bulevaru Nemanjića dod TC Zona 2, česma na Кeju 29. decembra – kod hotela „My Place“, u Brzom Brodu – kod pošte, u Tvrđavi, kod okretnice – Donja Vrežina, u Niškoj Banji – na šetalištu i preko puta železničke stanice.\nIz Naissusa apeluju Nišlijama pre svih, da pripazimo naše javne česme jer one jesu određeni brend i reklama našeg grada za veliki broj turista u vreme muzičkih, filmskih, slikarskih i drugih kulturno-turističkih događaja koji se organizuju u našem gradu.\nčesme JKP Naissus puštanje u rad


CRTA :Ima li reda u skupštinskom dnevnom redu? - CRTA\nIma li reda u skupštinskom dnevnom redu?\nAktuelnosti / 11.02.2020.\nCrtina inicijativa Otvoreni parlament načelno pozdravlja presedan koji je napravljen usvajanjem dva predloga za izmene zakona koje je podnela narodna poslanica Gordana Čomić, ali istovremeno postavlja pitanje zašto nisu barem razmatrani i ostali predlozi za izmene i dopune Zakona o izboru narodnih poslanika i Zakona o lokalnim izborima, koji su došli iz redova opozicije.\nOd 2016. godine do sada, poslanici koji ne pripadaju vladajućoj većini podneli su ukupno 18 predloga za izmene i dopune pomenutih zakona, koji se odnose na bitna pitanja unapređenja izbornog sistema, ali nisu transparentni razlozi zbog kojih su u dnevni red uvršteni samo predlozi poslanice Čomić.\nDnevni red sednice na kojoj su ove izmene zakona usvojene utvrđen je unapred, zahtevom za sazivanje vanrednog zasedanja koji je podnelo 155 poslanika. Po pravilima procedure, dnevni red vanrednog zasedanja ne može se dopuniti, ali ostaje pitanje na osnovu čega su poslanici većine odlučili da neke predloge uvrste u dnevni red, a neke druge da ignorišu godinama.\nOtvoreni parlament podseća da je ovo tek drugi slučaj u ovom skupštinskom sazivu da se na dnevnom redu našao predlog za izmene ili usvajanje novog zakona koji su podneli poslanici izvan vladajuće većine. Prethodni slučaj dogodio se u martu 2019. godine kada je razmatran predlog Zakona o finansiranju Autonomne pokrajine Vojvodine i Predlog rezolucije Narodne skupštine Republike Srbije o Vojvodini, ali tada predlozi Olene Papuge, Nade Lazić i Nenada Čanka nisu bili usvojeni.\nČinjenica da se predlozi zakona koje podnose poslanici iz redova opozicije ne stavljaju na dnevni red Narodne skupštine u praksi znači da poslanici ne mogu da ostvaruju pravo predlaganja zakona, a time i svoju punu ulogu. Razmatranje zakonodavnih inicijativa narodnih poslanika ne sme da zavisi od političke volje.


Siniša Mali: Pred Vladom danas tri zakona u okviru trećeg paketa ekonomske pomoći privredi i građanima - Beograd24\nSiniša Mali: Pred Vladom danas tri zakona u okviru trećeg paketa ekonomske pomoći privredi i građanima\nAutor Redakcija Beograd24\t Objavljeno Mar 25, 2021\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali izrazio je očekivanje da će Vlada Republike Srbije danas usvojiti tri predloga zakona koja se odnose na treći paket pomoći građanima i privredi.\n„Reč je o proširenju garantne šeme od prošle godine, a koja je iznosila dve milijarde evra. Nju sada proširujemo za dodatnih 500 miliona evra, kako bi preduzeća mogla bolje da funkcionišu u krizi. Preduzećima je već podeljena 1,6 milijardi evra. Reč je o jeftinim kreditima, za koje garantuje država. To je značajno doprinelo očuvanju radnih mesta i funkcionisanju preduzeća.\nImaćemo i dodatnu garantnu šemu za ugroženija preduzeća, koja slabije stoje, gde država garantuje za još veći deo tog kredita, kako bi banke bile sigurnije i lakše odobravale kredite“, rekao je Mali. Objasnio je da će rok vraćanja kredita, u okviru nove garantne šeme za ugroženija preduzeća biti pet godina, sa grejs periodom otplate od 18 do 24 meseca. Ministar finansija je naveo da će se pred Vladom naći i zakonsko rešenje kojim se definiše isplata 60 evra pomoći građanima, te da očekuje da će u naredne dve do tri sedmice ti predlozi biti izglasani u parlamentu.\n„Važna informacija za sve građane je da 28. aprila počinje prijava za isplatu 60 evra, koja će trajati do 15. maja. Taj postupak biće organizovan kao i prošle godine, odnosno, prijave će biti moguće putem sajta Uprave za trezor Republike Srbije, kao i putem kol-centra. Prvih 30 evra biće isplaćeno u maju, a drugih u novembru. Za obe isplate, građani se prijavljuju samo jednom“, objasnio je ministar. Napomenuo je i da će penzioneri dobiti dodatnih 50 evra, što je ukupno 110 evra pomoći države, te da će nezaposleni dobiti dodatnih 60 evra, odnosno, ukupno 120 evra. „Ovim merama smatramo da smo pokrili sve one za koje smatramo da im je pomoć najpotrebnija.\nPokazali smo da je budžet stabilan, da imamo novca i pokazali smo da smo tu da pomognemo kada je najteže, da građanima i privredi ulijemo dozu optimizma. Ovim, precizno i mudro pokrivamo polovinu ove godine, uz nadu da će se problem sa virusom korona što pre rešiti. Nastavljamo da pratimo situaciju“, rekao je Mali. Mali kaže da se nastavljaju razgovori sa najugroženijim sektorima, posebno zanatlijama, ali i fitnes centrima, noćnim klubovima, event centrima, kao i da shvata njihovu zabrinutost.\n„Zato smo i organizovali tri paketa pomoći države, koja je prvi put u istoriji pomogla privatnom sektoru, odnosno preduzetnicima, malim zanatlijama koji su najugroženiji. Krojači, frizeri, kozmetičari, oni dobijaju pomoć automatski bez prijavljivanja.\nMikro, mala i srednja preduzeća su nosilac privrednog razvoja i zato su nam važni“, naveo je on. Dodao je da se ipak vidi svetlost na kraju tunela, o čemu govori i rezultat na kraju prošle godine, kada je Srbija imala jednu od najmanjih kontrakcija BDP-a u Evropi, kao i stopu nezaposlenosti od 9 odsto. „Naša privreda je pokazala da je otpornija, da je žilavija. I sve je to bilo moguće zbog teških reformi koje je započeo predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. Četiri godine zaredom imali smo suficit u budžetu. Sakupili smo neki novac, napravili rezervu, vratili neke skupe kredite, sve se odlično uklopilo, ali, nažalost, dogodila se pandemija“, rekao je ministar. Napomenuo je i da ohrabruju rezultati iz prva dva meseca ove godine. „Imali smo 7,5 milijardi dinara suficita za prva dva meseca tekuće godine.\nPlanirali smo minus, a imamo plus u budžetu“, rekao je Mali i dodao da se u Srbiji trenutno grade četiri auto-puta. „Srbija danas, u doba najveće krize investira u auto-puteve i pruge, to nam obezbeđuje rast i razvoj“, rekao je on. Objasnio je da je ostvaren suficit, a da je jedan od razloga i konzervativno planiranje budžeta. „Bolje je da se iznenadimo, nego da izmišljamo cifre koje ne mogu da se ostvare. To je pristup na kome i predsednik Vučić insistira. Dakle, konzervativni smo kada su u pitanju prihodi, a odgovorni po pitanju rashoda. Kontrola rashoda je tu, tako održavamo stabilnost budžeta“, naveo je ministar. Mali je podvukao da se svi troškovi plaćaju na vreme, jer država vodi odgovornu ekonomsku politiku i istakao da nema odmora u planiranju bolje budućnosti Srbije.\n„Kada je predsednik Vučić u pitanju, nema slobodnih dana. U nedelju smo razgovarali o važnim projektima, približava se kraj prvog kvartala. Razmatrali smo da li i gde je neophodna dodatna podrška. Trenutno je jedan od najvažnijih projekata izgradnja kanalizacione mreže u 65 lokalnih samouprava, fabrike za prečišćavanje vode i kanalizaciona mreža.\nZa to ćemo obezbediti dodatna sredstva“, naveo je on. Ministar je podvukao da se svakodnevno radi na tome da Srbija bude lepše i bolje mesto za život, ali da rezultati nisu slučajni. „Svakog dana se borimo za nove projekte kojima podstičemo rast, pokrivamo ono što smatramo da je najvažnije. U doba najveće ekonomske krize, mi smo u januaru ove godine imali povećanje plata u javnom sektoru, penzija i minimalne cene rada. Sve to uprkos pandemiji, a da ne pominjem i da smo uspeli da izgradimo nove bolnice, da nabavimo vakcine, lekove“, objasnio je on.\nNaveo je i da su u Srbiji izgrađene dve moderne bolnice u rekordnom roku od četiri meseca, i podsetio na uspeh u vakcinisanju, jer su obezbeđene vakcine četiri proizvođača. „Ne postoji drugi način da završimo sa koronom. Zato je važno da se svi vakcinišemo i revakcinišemo. Tako štitimo i sebe, ali i najbliže. To nam omogućava otvaranje ekonomije i postizanje još boljih rezultata“, zaključio je ministar.


Foto galerija | Udruženje za podršku ljudima sa neurozom "Herc"\nPođi do svojih grudi, zakucaj tamo i pitaj svoje srce šta ono zna.\nČITANJE POEZIJE – Vanja Radošević-Janjić –\nSvetski dan mentalnog zdravlja, 10. oktobar, obeležen je na beogradskoj Adi Ciganliji. Program koji je otvoren šetnjom za mentalno zdravlje, organizovali su humanitarna organizacija Caritas i Ministarstvo zdravlja. U saradnji sa Kancelarijom Svetske zdravstvene organizacije u Srbiji, Ministarstvom za rad i socijalnu politiku, Dobrotvornim fondom Srpske pravoslavne crkve “Čovekoljublje” i televizijom Studio B, a uz finansijsku podršku Evropske unije, organizacija Caritas i Ministarstvo zdravlja sprovode antistigma kampanju “Otvorimo vrata – duševna bolest nije zarazna ali ravnodušnost jeste”, koja je deo projekta “Promocija mentalnog zdravlja u Srbiji”. Osim antistigma kampanje, Caritas promoviše udruženja korisnika – proširuje mrežu samouzajamne pomoći.\nObeležavanje Svetskog dana mentalnog zdravlja pomogla su udruženja za zaštitu osoba sa teškoćama u mentalnom zdravlju, koja su se predstavila na nekoliko štandova postavljenih duž šetališta: Udruženje korisnika psihijatrijskih usluga i njihovih porodica “Duša”, Udruženje za podršku ljudima sa neurozama “Herc”, Udruženje za podršku osobama ometenim u razvoju “Naša kuća”, Udruženje “Videa”. Dom za decu i omladinu ometenu u mentalnom razvoju – Sremčica i Zavod za smeštaj odraslih “Male pčelice” iz Kragujevca predstavili su radove narodne radinosti proizvedene u okviru radne terapije. Organizaciju su podržali i Institut za mentalno zdravlje i SPB “Laza Lazarević”, a na svečanom otvaranju, između ostalih, govorili su državni sekretar Ministarstva zdravlja dr Periša Simonović, kao i Paolo Sera iz italijanskog Caritas-a.\nUdruženja su prolaznicima i posetiocima delili flajere obrazovnog sadržaja, gde je u kratkim crtama izložena priroda nekih mentalnih poremećaja, kao i neke od najučestaliijih predrasuda vezanih za korisnike psihijatrijskih službi. Posetiocu su mogli da urade i kratke testove informisanosti o psihijatrijskim bolestima i osobama koje se od njih leče, nakon čega su dobijali tačne odgovore sa objašenjenjima. Cilj okupljanja je, kako navodi Caritas, “da se ukaže na činjenicu da su mentalni poremećaji i poremećaji ponašanja sastavni deo naše svakodnevice i da je neophodno da svi zajedno podignemo svest o značaju socijalne rehabilitacije i prevencije stigmatizacije i marginalizacije\nosoba sa mentalnim problemima”.\nKao jedan od glavnih problema vezanih za zaštitu mentalnog zdravlja u Srbiji, Larisa Despotović, potpredsednica udruženja “Herc” navodi stigmatizaciju, a klinički psiholog Marija Živković kaže za “Vreme” da je edukacija najbolji način za prevenciju mentalnih poremećaja: “Ravnodušnost je najgori izbor koji čovek može da učini. Treba što više da se priča o tome, mnogi ljudi ne znaju šta je neuroza, često imaju i neke telesne simptome a ne znaju šta im se dešava.”. Larisa Despotović navodi podatak da se broj osoba sa mentalnim poremećajima u Srbiji svake godine uveća za oko 13 odsto.\nNakon šetnje, na Adi su organizovane odbojkaške utakmice u kojima su učestvovali korisnici prihijatrijskih službi, štićenici socijalnih ustanova i lekari i zaposleni u ovim ustanovama. Priređeno je i čitanje poezije, a na kraju su korisnici Dnevne bolnice u Padinskoj Skeli izveli pozorišnu predstavu “Sumnjivo lice” Branislava Nušića.\nOsim u Beogradu, 10. oktobar je obeležen u Novom Sadu i brojnim drugim gradovima Srbije.


05/10/2017 | 15:57\nElektroprivreda Srbije (EPS) do kraja godine očekuje dobit od pet milijardi dinara, a pored nepovoljnih vremenskih uslova u prvom polugođu ove godine ostvaren je pozitivan finansijski rezultat od 1,9 milijardi dinara pre plaćanja poreza, rekao je direktor sektora za ekonomske poslove u EPS-u Mladen Serventi.\nPrema nejgovim rečima, u naredne dve godine očekuje se dobit od po 17 milijardi dinara, a te projekcije su radjene ne računajući povećanje cena struje rekao je Serventi, najavio je je direktor sektora za ekonomske poslove u EPS-u Mladen Ser\nDodao je i da ta kompanija planira i smanjenje distributivnih gubitaka struje sa sadašnjih 12,8 odsto na 10,8 odsto u 2019. godini.\nDržavni sekreta u Minostarsvu rudarsva i energetike Zoran Predić najavljue i da će Elektroprivreda Srbije u zaštitu životne do 2025. godine uložiti 900 miliona evra.\n“Za odsumporavanje, čime će se smanjiti emisija ugljen-dioksida na termoelektrani ‘Nikola Tesla’ A biće uloženo oko 170 miliona evra, modernizovane su hidroelektrane Zvornik i Bajina Bašta, u termoelektrani Kostolac gradi se novi blok, a u rudarskom kombinatu Kolubara unapredjuje se tehnologija iskopavanja uglja i ujednačavanja kvaliteta”, rekao je Predić.\nKompanija iz Nepala otvorila svoj prvi pogon u Evropi – nudle će se proizvoditi u Rumi


SAD i Francuska postigle sporazum o oporezivanju velikih tehnoloških firmi - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » SAD i Francuska postigle sporazum o oporezivanju velikih tehnoloških firmi\nFrancuski ministar finansija izjavio je danas da će njegova zemlja odložiti porez na digitalne poslove velikih tehnoloških firmi poput „Gugla“ i „Fjesbuka“ u zamenu za obećanje Sjedinjenih Država da neće uvesti sankcije ako takvog poreza bude.\n0Piše: Beta 22. januara 2020. 21.18 Izmenjeno: 21.23\nBruno Le Mer Foto: EPA/EFFE/Will OLIVER\nLe Mer je rekao da će Francuska odložiti naplatu digitalnog poreza do decembra – dok ne prodju izbori u SAD, ali da ga nikada neće u potpunosti ukinuti dok ne bude postignut međunarodni sporazum o tim porezima.\nLe Mer je tvrdio: „Digitalne kompanije će pošteno platiti porez 2020. godine“.\nDesetine vlada su donele ili razmišljaju o takvim porezima za kompanije koje posluju u njihovim zemljama, što izaziva pretnje odmazde Trampove administracije. Pored tarifa na francuske proizvode, predsednik Donald Tramp je izneo i veću pretnju od tarifa na automobile proizvedene u EU, gde je to ogromna industrija.\nUtvrdjena u julu, francuska mera pogadjavelike internetske kompanije, uključujući „Gugl“ i „Amazon“ s 3,0 odsto poreza na prihode od digitalnog poslovanja ostvarenog u Francuskoj.\nFrancuska mera je pokušaj da se zaobiđu mere multinacionalnih kompanija za izbegavanje poreza, koje plaćaju većinu svog poreza samo u državi EU u kojoj su registrovane i to često po veoma niskim stopama.\nTo zapravo znači da te kompanije ne plaćaju u zemljama u kojima imaju velike operacije – gde posluju, ali gde nisu bazirane.\nFrancuski porez se odnosi na digitalno poslovanje kompanija koje imaju globalni prihod veći od 750 miliona evra (833 miliona dolara), a prihod u Francuskoj veći od 25 miliona evra. Visok prag prihoda trebalo bi da omogući rad početnika – „startapa“. Francuska tvrdi da tehnološke kompanije zloupotrebljavaju svoju tržišnu dominaciju, posebno kroz izbegavanje poreza i sprečavaju druge da imaju poštene šanse da im konkurišu.\n„Ali rekao sam: ‘Ako nešto ne dobijemo, moraću da preduzmem akciju. A akcija će biti visoke tarife na njihove automobile i druge stvari koje dolaze u našu zemlju’ „, rekao je on. „Oni (Evropa) će sklopiti dogovor zato što to moraju. Nemaju izbora“, rekao je Tramp.\nAludirajući na planove desetina zemalja koje razmišljaju o takvim porezima, rekao je: „Ako ljudi žele da proizvoljno uvedu poreze našim digitalnim kompanijama, onda ćemo mi razmotriti takodje proizvoljno uvodjenje poreza na njihove kompanije koje proizvode automobile“.\namerika, Fejsbuk, Francuska, Gugl, takse


Ustavni sud Srbije: Briselski sporazum političko, a ne pravno pitanje\nUstavni sud Srbije odbacio je zahtjev za ocjenu ustavnosti Briselskog sporazuma, koji je podnijela poslanička grupa Demokratske stranke Srbije, jer je ocijenio da je riječ o političkom, a ne o pravnom pitanju, piše beogradska "Politika".\nOdluka je donesena 10. decembra, a prethodilo joj je više pripremnih ročišta, dok je glavna rasprava trajala cijeli dan.\nList navodi da je sud na 40 stranica obrazložio odluku o odbacivanju prijedloga za ocjenu ustavnosti Briselskog sporazuma, ali obrazloženje još nije objavio na zvaničnom sajtu.\nMinistar pravde Srbije Nikola Selaković izjavio je ranije da Ustavni sud Srbije treba da se proglasi nenadležnim za utvrđivanje ustavnosti briselskog sporazuma između Beograda i Prištine jer je riječ o političkom aktu.\n"Ustavni sud nije nadležan da ocenjuje politički akt, jer će time preuzeti ulogu Vlade Srbije za utvrđivanje i vođenje politike”, rekao je Selaković u javnoj raspravi o prijedlogu za ocjenu ustavnosti sporazuma potpisanog u Briselu u aprilu 2013. godine.


Novak Đoković je tokom polufinala Rolan Garosa, u kome mu je rival bio Dominik Tim, imao raspravu sa sudijom u samoj završnici napetog trećeg seta.\nNaime, nezadovoljan što ga je arbitar opomenuo zbog prekoračenja vremena za servis, Đoković je po dolasku na stolicu dobacio sudiji da ne razume odsustvo razumevanja za sekund, dva kašnjenja. Kada je dobio odgovor "da svako ima na raspolaganju isto vreme, 25 sekundi", Đoković je uzvratio ovako:\n"Jesi li igrao tenis nekada? Jesi? Dakle, znaš kako je u ovakvoj situaciji, rezultat 5:6, izgubljen poen, publika i dalje tapše...? Znaš kako je to? Da? Svaka čast, čoveče. Svaka čast".\nNedugo posle te situacije, Đoković je ušao u seriju grešaka u svom servis-gemu i, kako je u pitanju bila situacija pri vođstvu Dominika Tima od 6:5, doživeo je brejk koji je Austrijancu doneo prednost od 2:1 u osvojenim setovima.\nIZ MINUTA U MINUT Polufinale Rolan Garosa, Đoković - Tim\nMeč je, podsetimo, u petak bio prekinut zbog kiše i jakog vetra, a nastavljen je pri rezultatu 1:1 u setovima i vođstvu Tima od 3:1 u trećem.


Gost nove epizode prvog srpskog političkog špageti isterna Dobar, loš, zao još jednom se zaprepastio nad činjenicom da autori Marko Vidojković i Nenad Kulačin još uživaju na slobodi i nisu uhapšeni i poručio im da nisu nimalo smešni u odnosu na to koliko je smešan predsednik Srbije. Po njemu, trebalo bi pod hitno da ga pozovu kao trećeg voditelja.\nA, kada je reč o Aleksandru Vučiću, Prelević je zaključio da njegov voz iskače iz šina i da je izgubio kontrolu nad političkom situacijom, jer o tome govore slučajevi „Jovanjica“ i „Velja Nevolja“.\nPrelević sumnja u zvaničnu verziju smrti svog kolege Vladimira Cvijana i nema objašnjenja za činjenicu da se za nju saznalo tek posle tri godine. Rekao je i da svi detalji u vezi sa udesom na naplatnoj rampi u Doljevcu govore da je na mestu vozača sedeo Zoran Babić, kao i da dva minuta snimka koja nedostaju sigurno u svojim rukama ima Nebojša Stefanović.\nKako je izgledala poseta lude glave Rudnoj Glavi, kako glasi demanti predsednika Srbije da je lud, ko je arogantna lažljivica i zašto Srđan Preradović nije Srđan Preradović, pogledajte u novom izdanju DLZ.


13.01.2022. / 10:00\nVAŠINGTON, BANJALUKA – BiH će ove godine imati najsporiji rast od svih zemalja na zapadnom Balkanu i četvrti najgori rast u cijeloj Evropi, proizlazi iz izvještaja Svjetske banke “Globalni izgledi”, koji je objavljen juče, a koji se odnosi na kompletnu svjetsku ekonomiju.\nNaime, u izvještaju je navedeno da će BiH ove godine imati rast od tri odsto, dok će sve ostale zemlje u regionu imati veći rast. Od BiH su u Evropi lošiji jedino Bjelorusija, koja će imati pad od 2,8 odsto, dok će Turska imati rast od dva odsto, a Rusija 2,4 odsto. Na prvi pogled čini se da ni rast od tri odsto nije loš rezultat, ali treba imati u vidu globalno visoku inflaciju, koja će pojesti gotovo kompletan rast koji će bh. ekonomija ostvariti. U ovom izvještaju je istaknuto da je globalno gledano inflacija na najvišim nivoima još od 2008.\nKada je riječ o ostalim zemljama u regionu, šampiona rasta Srbiju, koja je prošle godine rasla po stopi od čak šest odsto, ove godine je pretekla Crna Gora, koja će rasti po stopi od 5,6 odsto, u odnosu na Srbiju sa stopom rasta od 4,5 odsto. Sjeverna Makedonija bi, prema procjeni Svjetske banke, trebalo da raste po stopi od 3,7 odsto, dok će Albanija rasti 3,8 odsto. Samoproglašeno Kosovo bi trebalo da raste 4,1 odsto, a Hrvatska po stopi od 5,4 odsto. Inače, rast Crne Gore i Uzbekistana je najveći u Evropi i cijeloj centralnoj Aziji, a nijedna zemlja centralne Azije nema tako nizak rast kao BiH.\nIgor Gavran, ekonomski analitičar, kaže za “Nezavisne novine” da su procjene Svjetske banke o rastu u BiH mnogo realnije u odnosu na domaća hvalisanja o velikom rastu, s tim da i on ukazuje na činjenicu da će inflacija rast učiniti negativnim ili u najboljem slučaju realnog rasta neće ni biti.\n“To je zato što nema ni adekvatnih mjera da se suzbije pandemija, a ni aktivnosti da se pomogne privredi. Istovremeno imamo hvaljenje rastom poreskih prihoda, a privreda se ne potiče na pravi način, niti se tim novcem pravilno raspolaže. Sad ćemo imati novi val pandemije koji će nanijeti dodatnu štetu, a imamo i dosta nisku stopu vakcinacije, što je opet jedan od faktora svih ovih projekcija jer govori da će država definitivno biti u problemima”, rekao je Gavran.\n“Takođe treba da provedu reforme da bi otklonile posljedice pandemije. Te reforme bi trebalo da budu dizajnirane tako da unaprijede investicije i ljudski kapital, dovedu do preokreta u nejednakosti prihoda i rodnoj nejednakosti i da se suočavaju s izazovima klimatskih promjena”, rekao je Koze. Nezavisne novine\nTagovi: privredasvjetska banka


Foto: Twitter/Ranjeni orao / screenshot\nJedan od takvih, možda čak i sudbonosnih, desio se pred ulazak Sergeja Milinkovića Savića u igru. U 80. minutu je selektor Ljubiša Tumbaković odlučio da je vreme da na teren pošalje SMS-a, a da na klupu povuče Filipa Đuričića. Potez nije mogao da bude bolji jer u prvom kontaktu sa loptom vezista Lacija postiže pogodak, a u drugom produžetku još jednom matira golmana gostiju i odvodi Srbiju u finale C divizije Lige nacija i na korak od EP.\nSvima je zapala za oko scena kada Nikola Žigić, pomoćni trener reprezentacije, nešto pokazuje na tabletu našem vezisti:\nJoš uvek nije poznato šta je tačno Žigić pojasnio, ali je definitivno pogodio da bolje ne može! Te poslednje taktičke instrukcije su dale dodatan vetar u leđa našem asu koji je zablistao i po prvi put zatresao mrežu u dresu Srbije!


TRŽIŠNA CIJENA AKCIJA\nAdmin on Mon Jan 11, 2010 3:52 pm\nKada se akcije emituju po utvđenoj nominalnoj vrijednosti za njihov kasniji život presudan značaj ima tržišna cijena. Odnos između tržišne cijene i nominalne vrijednosti akcije je isti kao i kod vrijednosti i cijene u opštem slučaju. To znači da na cijenu utiču različiti faktori i na njeno kretanje osim vrijednosti (kao i kod robe tako i kod akcija) utiču monetarni faktori, a osnovni uticaj vrši zakon ponude i tražnje. Metode proračuna cijene akcije u suštini svode predviđenu buduću vrijednost na sadašnju vrijednost.\nFundamentalna analiza promene cena akcija na finansijskom tržištu objašnjava pod dejstvom faktora koji dolaze iz okruženja preduzeća (političkog, ekonomskog, pravnog… ). Jedna od najranijih postavki fundamentalne analize kretanja cena akcija jeste klasična teorija koja u centar pažnje stavlja zarade koje ostvaruju kompanije. Po ovoj teoriji, bilo koja promena u faktorima koja može uticati na promenu zarade određenog sektora ili kompanije uticaće na cene akcija koje će doživeti promenu i pre nego što se očekivane promene u zaradama i dividendama dese.\nČekanje da se zarade i ostvare predstavlja i suviše sporu reakciju investitora koji želi da maksimizira profit. Drugi pravac fundamentalne analize, koji se u velikoj meri zasniva na psihološkim faktorima, jeste teorija poverenja. Kretanje cena akcija, po ovoj teoriji, određuju pad ili rast poverenja koje investitori imaju prema budućim kretanjima cena akcija, zarada i dividendi. Ako dovoljan broj investitora ima optimističan odnos u vezi sa fundamentalnim uslovima ili u pogledu budućnosti neke individualne kompanije, odlučiće se za kupovinu akcija.\nU suprotnoj situaciji, kada je raspoloženje investitora prema nekoj kompaniji pesimistično, oni će zauzimati kratku poziciju prodajući akcije bez obzira na nivo fundamentalnih pokazatelja tih kompanija. Teorija poverenja može izgledati kao podvarijanta klasične teorije ali je njena suština u psihološkom pristupu pre nego u primeni kvantitativnih podataka. Glavna prednost ove teorije nad klasičnim pristupom jeste njeno objašnjenje brojnih spekulacija na tržištu koje klasična teorija nije u stanju da objasni.\nI dok pristalice fundamentalne analize stavljaju u centar pažnje uticaje iz političkog i ekonomskog okruženja i psihološke faktore koji kreiraju ponašanje investitora, tehnički analitičari smatraju da se cene menjanju pod presudnim uticajem promena na samom tržištu. Štaviše, ponašanja učesnika u budućnosti izvode se iz njihovog ponašanja u prošlosti. Tehnički analitičari proučavaju samo tržišnu cenu jer se u njoj na kraju odražavaju promene svih fundamentalnih faktora. Dodajući ovoj premisi i postavku da se tržište kreće u naizmeničnim trendovima, ovi analitičari smatraju da je budućnost u stvari puko ponavljanje prošlosti.\nJedno od glavnih pitanja kod analize cene akcija je: kako odrediti njihovu fundamentalnu ili pravu vrednost. Ta prava vrednost još se naziva i «unutrašnja vrednost» (intresic value). Ona je od ogromne važnosti za investitore u akcije, finansijske analitičare, finansijske menadžere u preduzećima i za sve druge interesente, jer od poznavanja cene akcija opredeljuju svoje ponašanje i donošenje investicionih odluka. Tako, ako investitor ima saznanje da je realna vrednost akcija niža od tržišne cene, doneće odluku da je kupi. A ukoliko investitor ima saznanja da je njena realna vrednost veća od tržišne cene, velika verovatnoća je da će investitor doneti odluku da je proda.\nPostoji veliki broj pristupa i modela pri određivanju realne vrednosti akcija. Modiljani i Miler su 1961. godine identifikovali četiri osnovna metoda i to:\n1. analiza zasnovana na sagledavanju gotovinskog toka sredstava (cash flow analysis);\n2. metod diskontovanja dividendi (discount dividend method);\n3. analiza dobiti (EPS) i razvojnih mogućnosti (P/E) i\n4. analiza zasnovana na sagledavanju prinosa.


Proizvode majice za "Beneton", uskoro posao za još 50 žena » pressing.ba\nProizvode majice za "Beneton", uskoro posao za još 50 žena\n12.05.2019 u 18:23\nCilj im je povećanje broja radnika i proširenje proizvodnje. Istraživanjem tržišta, Bijeljina se pokazala kao idealno mjesto za pokretanje proizvodnje, istakao je za RTRS vlasnik firme “Seven pul” Aleksandar Kararo, zadovoljan podrškom Gradske uprave, Zavoda za zapošljavanje, kao i pratećih firmi i pojedinaca. Ova firma, koja posluje u okviru grupacije Beneton Olimpias, radi na poslovima sastavljanja dijelova majica u gotov proizvod. U prva dva mjeseca zaposleno je 50 žena, koje se još obučavaju za rad na mašinama.\nLorela Kampanaro, direktorica firme “Seven pul” istakla je da trenutno ne želi pričati o brojkama i količini robe koje žene naprave, i time, kako je rekla, stvarati im dodatni pritisak, nego joj je primaran kvalitet proizvoda, a ostalo, ističe, dolazi vremenom. Nakon završetka fakulteta Milica Šubarić prvi posao je dobila u ovoj firmi, gdje radi kao sekretarica. Kaže da joj je drago što je dobila priliku da učestvuje u stvaranju nove firme na našim prostorima za koju se nada da će biti uspješna.\nRadnice koje rade za mašinama prvi put su se susrele sa ovom proizvodnjom. Nadaju se da će vremenom steći iskustvo neophodno za uspješno obavljanje posla. Dragica Majstorović, jedna od radnica u ovoj firmi navela je da je u početku rad bio nešto teži, ali, kako kaže, vremenom će se praksom naučiti, kao i svaki drugi posao. Vlasnik firme “Seven pul” istakao je da je, nakon četiri pogona koliko imaju u Hrvatskoj, ovaj u Bijeljini – prvi koji su otvorili u BiH.


Rekonstrukcija zgrade opštine Prijepolje – ZoomUe\nPRIJEPOLJE – Ugovor o sanaciji i nadogradnji zgrade lokalne samouprave potpisali su predsednik opštine Prijepolje Dragoljub Zindović i direktor pribojskog preduzeća Dekor invest.\nProjekat predviđa izgradnju nove sale za skupštinska zasedanja i dogradnju novih prostorija, takođe biće urađena i fasada na zgradi i promenjen krovni pokrivač. Vrednost radova iznosi 22 miliona dinara, rok za završetak je 120 dana.\n„Lokalna samouprava će najzad dobiti moderan i komforan dom kakav odavno i zaslužuje. Ovo je bila želja mnogih skupštinskih saziva i opštinskih vlasti koja je sada sprovedena u delo. Pored sanacije i izgradnje u unutrašnjosti zgrade, projekat obuhvata i njenu spoljašnju izolaciju i klimatizaciju. Rok za završetak svih radova je 120 kalendarskih dana, ali se nadam da će izvođač to i ranije završiti“, rekao je Zindović.\nOn kaže i da će tokom trajanja radova lokalna samouprava nastaviti normalno da funkcioniše.\n„Radovi će se izvoditi na taj način da ne smetaju redovno funkcionisanje svih opštinskih službi. Neki udarni radovi će se izvoditi u popodnevnim časovima i u danima viknda“, dodao je Zindović.\nNovac za građevinske radove obezbeđen je iz lokalnog budzeta.\nTags: predsednik opštine Prijepolje Dragoljub Zindović\nNext story Izvori presušili, prete restrikcije vode\nPrevious story Umetnička „okupacija“ kasarne (VIDEO)


06.01.2009, 20:49 #1\nSrbiji potpuno prekinuta isporuka gasa. Vlada naložila zamenu gasa mazutom, povećanu proizvodnju mazuta, zatražila štednju i najavila mogući uvoz struje.\nVlada je najavila uvoz neophodnih količina električne energije, ukoliko bude potrebno.\nS obzirom na to da je potpuno prestala isporuka prirodnog gasa iz uvoza, �Srbijagas� traži da svi kupci pristupe hitnom tehnološkom zaustavljanju potrošnje gasa da bi se smanjila šteta od prestanka isporuke, kaže se u saopštenju ovog preduzeća.\n�Srbijagas� upozorava da su raspoložive količine gasa dovoljne samo za nekoliko narednih sati i treba ih iskoristiti za bezbedno zaustavljanje postrojenja i da se očekuje da će prvi kupci ostati bez gasa u toku noći.\nKako B92 saznaje u toku je vanredna telefonska sednica Vlade Srbije na kojoj se utvrđuju mere u vezi sa obustavom isporuke gasa.\nJedna od mera je da se omogući svim potrošačima da se u narednih nekoliko dana snabdevaju mazutom, rekao je za B92 ministar rudarstva i energetike Petar Škundrić.\nOn međutim nije želeo da precizira kolike su rezerve gasa i mazuta u Srbiji.\n�Mazuta ima u dovoljnim količinama, preduzete su mere da se obezbedi redovno snabdevanje mazutom svih daljinskih sistema grejanja koja mogu da zamene gas sa mazutom, tako da je i to jedna od mera koju je Vlada na današnjoj sednici utvrdila�, kaže Škundrić.\n�Daljinski sistemi grejanja koji mogu da zamene gas mazutom će funkcionisati onoliko vremena koliko bude potrebno. Verujemo da će se u narednih nekoliko dana biti dovoljno obezbeđenih energenata i energije sa molbom da građani racionalno troše električnu energiju, da ugase svaku sijalicu koja je nepotrebno da gori, kako bi elektroenergetski sistem nadomestio manjak energenta u obliku prirodnog gasa�, poručuje ministar energetike.\nDirektor �Srbijagasa� ranije danas je apelovao na industriju da prekine sa preuzimanjem gasa, a na ostale potrošače je apelovao da racionalno troše gas. Bajatović kaže da se radi sve kako bi prioriteti bili uredno snabdevani.\n�Mi trenutno radimo plan redukcije koji bi trebalo da održi stabilnost za ono za šta smo po zakonu dužni, dakle škole, bolnice, daljinski sistemi domaćinstva i u ovom momentu recimo lekovi i pekari, dakle ono što održava funkcionalnost na ovo nivou�, kaže Bajatović.\nSrbija ima dovoljno rezervi mazuta, Elektroprivreda Srbije radi punim kapacitetom, a izdati su nalozi da se transportuje mazut do korinika koji mogu da ga koriste, kaže Bajatović.\n�Sve što može da pređe na mazut treba to da uradi, već sada se mazut razvozi po školama bolnicama, gde god je moguće. Nećemo čekati da gas nestane već se spremamo i u ovom momentu mi time upravljanmo u skladu sa zakonom�, navodi direktor �Srbijagasa�.\nBajatović je najavio i da će se sutra sastati sa mađarskim kolegama, kako bi se pokušale obezbediti dodatne količine gasa za našu zemlju iz Mađarskih rezervi.\nDirektor Udruženja Toplane Srbije, Milovan Lečić kaže za B92 da većina toplana u Srbiji može da radi na mazut, ali i da u ovom trenutku toplane imaju dovoljno mazuta samo za havarijska isključenja na dan - dva, a ne za duži period.\nOn je istakao da sa NIS-om postoji potpisan protokol o isporuci više od 100 hiljada tona mazuta za sve toplane u Srbiji, što je bila dovoljna količina u uslovima normalne isporuke gasa, ali da je u novonastalim uslovima neophodna veća količina zbog prelaska dela toplana sa gasa na tu vrstu enegrenta.\nUdruženje Toplana dogovorilo je sa Ministarstvom rudarstva i energetike da od sutra NIS omogući povlačenje većih količina mazuta, koje će moći da obezbede bar havarijski rad toplana.\n�Toplane koje mogu da koriste mazut umesto gasa su spremne, ali zalihe energenata, zalihe mazuta u toplanama su predviđene samo za havarijske potrebe i one ne mogu omogućiti da se računa na neko duže korišćenje mazuta umesto gasa�, kaže Lečić.\n�Ja moram da konstatujem da mi imamo nekoliko toplana u Vojvodini i centralnoj Srbiji koje nemaju mogućnost supstitucije gasa, ja ću vam pomenuti samo Kikindu, Beočin, kolege u Jagodini, deo toplana u Čačku koje nemaju mogućnosti�, upozorava on.\nBeogradske elektrane imaju mazuta za normalno grejanje u narednih pet dana. Zbog toga su elektrane zatražile dodatne količine mazuta od NIS Petrola, koje bi, kako očekuju, već sutra trebalo da stignu.\nDo sada se preko 85 odsto domaćinstava grejalo na gas, a za normalno grejanje neophodno je dnevno između 2.000 i 2.500 tona mazuta.\nZbog prelaska na krizni sistem grejanja temperatura u beogradskim stanovima neće prelaziti 18 stepeni, izjavio je za B92 pomoćnik direktora Beogradskih elektrana Petar Vasiljević.\nOn je objasnio da su Beogradske elektrane prinuđene na restrikcije grejanja svih javnih preduzeća.\nMađarskoj su isporuke ruskog gasa preko Ukrajine prekinute danas popodne, rekao je mađarski ministar za energetiku Čaba Molnar na konferenciji za štampu.\nOn je dodao da je obavestio Srbiju u Bosnu, koje se snabdevaju gasom preko Mađarske, da će biti obustavljene isporuke tog energenta.\nHrvatska je, nakon noćašnje potpune obustave isporuka prirodnog gasa, u ranim poslepodnevnim satima ponovno počela dobijati ograničene količine gasa iz Rusije, objavio je internet sajt "Indeks".\nPrema tvrdnjama "Indeksa", koji se poziva na neimenovane izvore iz hrvatske vlade, iz Rusije u Hrvatsku u ovom trenutku stiže tek 20 odsto ugovorenih količina gasa.\nTo je značajan pomak, nakon što je tokom noći Rusija potpuno obustavila isporuku prirodnog gasa Hrvatskoj, posle čega su Ministarstvo privrede i preduzeće koje se bavi transportom gasa "Plinakro" uveli privremene mere štednje.\nPomenutim merama odmah je isporuka gasa velikim potrošačima svedena na tehnološki minimum kako bi se nesmetano snabdeli potrošači sa prioritetne liste, a to su domaćinstva, vrtići, bolnice, škole i ustanove od javnog značaja.\nPreduzeće "Bh-gas" saopštilo je da je danas u podne obavešteno od mađarskog transportera "Fgsz ltd." da su Ukrajina i Rusija smanjile isporuke prirodnog gasa prema BiH za 50 odsto u odnosu na ugovorene količine tog energenta.\nSarajevsko javno preduzeće "Sarajevo gas" odmah je pokrenulo aktivnosti da veliki potrošači, koji imaju alternativne izvore grejanja, prekinu s potrošnjom gasa i pređu na alternativna goriva kako bi se obezbedilo uredno snabdevanje domaćinstava te potrošača drugih kategorija koji nemaju alternativna goriva.\nSlovenija se takođe suočava sa smanjenom dostavom gasa. �Gasprom Eksport� je, jutros, obavestio slovenačko preduzeće �Geoplin� da će prekinuti dostavu zemnog gasa Sloveniji.\nU međuvremenu je već došlo do 90-odstotne redukcije dostave gasa, ali iz Geoplina saopštavaju da se posle 10 sati jutros "stanje poboljšalo".\n�Geoplin� je već u intenzivnoj i neposrednoj komunikaciji sa ruskim partnerom, �Gasprom Eksportom� i dodaje da koristi sve svoje izvore za nabavku, koje ima na raspolaganju i istovremeno se nada da će pražnjenjem skladišta uspeti da garantuje pouzdano snabdevanje svim svojim korisnicima, bez prekida dostave.\n06.01.2009, 21:00 #2\nNišta ne razumem (pod hitno se farbam u plavo da se bar " ne jedim")\nps ovom prilikom pozivam zainteresovane čija je toplana prešla na mazut da prime tročlanu porodicu, fini smo, zabavni, ne prljamo a hranu i piće nosimo sa sobom\n06.01.2009, 21:11 #3\nhranu i piše nosite sa sobom pri dolasku ili odlasku\nŠto prodaše NIS... svaka im čast\nbilo je tako i prošle godine, ili možda predprošle, ali ipak nije došlo do potpune obustave isporuka gasa\nsve u svemu dok ne reše probleme sa ukrajinom mi ćemo ispaštati\nPa običaj je pri dolasku ali isto tako kad krenemo kući red je da se nešto spakuje... Mislim takvi su običaji...\n06.01.2009, 21:42 #5\n06.01.2009, 22:02 #6\nŠta god da se dešava, stanovi u mom okruženju nikada topliji... Znači li to da nas ruski gas baš nešto i nije grejao?\n06.01.2009, 22:09 #7\nMa jok, nego su svi odvrnuli pecke do daske, brze bolje da ugreju sto bolje mogu...\n06.01.2009, 22:17 #8\nMa setila sam se! Ovo je novi oblik borbe za veći natalitet! Grejanja nema, struja je isto pod znakom pitanja i šta poštenom svetu preostaje? Dakle za očekivati je veselja u septembru-oktobru!\n06.01.2009, 22:58 #9\nBrinete se bez razloga, to je samo način za podizanje nataliteta. Svi vise po žurkama i onda smoreni na spavanje ili na gledanje serija, ovako nema zime ispod ćebeta uz prirodne i zabavne načine grejanja, a i rezultati su svima vidljivi i dopadljivi\n06.01.2009, 23:13 #10\n07.01.2009, 00:18 #11\nali ovo sa natalitetom, tako je bilo i pod NATO-bombama - restrikcija - no TV, no svetla, no kompjutora itd., ali,.. bilo je slatko pod ćebadima..\n07.01.2009, 01:14 #12\n07.01.2009, 10:04 #13\nPoklanjam zainteresovanima prirodni gas\n07.01.2009, 10:24 #15


Dubravko Čampara: Keljmendi je jedan od najvećih kriminalaca u Evropi - Klix.ba\n6.5.2013. u 15:44\nTužitelj Posebnog odjela II za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužiteljstva Bosne i Hercegovine, Dubravko Čampara, koji vodi istragu protiv Nasera Keljmendija i ostalih osumnjičenih u slučaju "Lutka" izjavio je u razgovoru za agenciju Anadolija (AA) da će učiniti sve da Keljmendi, koji je sinoć uhapšen na Kosovu, bude izručen Bosni i Hercegovini.\nČampara je kazao da još uvijek nije stigla službena potvrda o hapšenju Keljmendija, te da očekuje da ona uskoro stigne preko Interpola.\n"Učinit ćemo sve što budemo mogli da bi on bio izručen BiH. Želimo da mu se sudi ovdje u Sarajevu", izjavio je Čampara.\nNadalje, on je istakao da je izuzetno zadovoljan činjenicom da je Keljmendi, napokon, uhapšen.\n"On je glavni osumnjičeni u ovom slučaju i jedan od glavnih nositelja kriminala u Evropi. Jedan je od najvećih kriminalaca, ne samo u ovom dijelu svijeta, već i u Evropi. Kao što je poznato, nalazi se i na 'crnoj listi' američkog predsjednika Baracka Obame. Ovo pokazuje ozbiljnost pravosudnih institucija u BiH. Ovo je uspjeh i kruna svega", kazao je Čampara u razgovoru za agenciju Anadolija.\nNaser Keljmendi je prvoosumnjičeni u akciji "Lutka", koju su prošle godine proveli Tužiteljstvo BiH i Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA).\nKeljmendi je neposredno prije akcije pobjegao iz BiH. U toku velike policijske akcije pretresen je i hotel Casa Grande, koji je u njegovom vlasništvu. Za njim je raspisana međunarodna potjernica, a spekuliralo se kako je utočište našao čak u Dubaiju.\nDirektor Asocijacije šefova policija zemalja jugoistočne Evrope Zlatko Miletić je nedavno najavio novu akciju kojoj je cilj hapšenje Nasera Keljmendija. Miletić je tada izjavio da je Keljmendi lociran i da se za njegovo hapšenje čeka odobrenje zemlje u kojoj se nalazi.\nKeljmendi je u okviru akcije "Lutka" osumnjičen za ubistvo Ramiza Delalića Ćele, trgovinu narkoticima i druga teška krivična djela. U akciji "Lutka" uhapšeno je 18 osoba. Među njima je bio i Bojan Cvijan, bivši šef Odjela za narkotike u SIPA-i. Keljmendi je državljanin BiH, a nalazi se na crnoj listi američkog State Departmenta.\nNaser Keljmendi Dubravko Čampara kriminal


Hronika Archives - Page 7 of 30 - YU eco radio i Televizija\nNaslovna / Hronika (stranica 7)\nKrivična prijava zbog nedozvoljene trgovine suplemenata za sportiste\nnovembar 23, 2018\tHronika 0\nSubotička policija uhapsila je V. A. (1987) iz Subotice, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena trgovina. Policija je u njegovom stanu, prilikom pretresa, pronašla veću količinu proteina, suplemenata i druge ishrane za sportiste namenjene daljoj prodaji, …\nU dve akcije četvoro uhapšenih zbog proizvodnje i distribucije droga\nSubotička policija u dve odvojene akcije uhapsila je četvoricu osumnjičenih kojima se stavlja na teret proizvodnja i distribucija više vrsta opojnih droga. U jednom stanu je pronađena laboratorija sa pratećom opremom. Subotička policija, u saradnji kolegama iz Sombora, uhapsila je …\nnovembar 21, 2018\tHronika 0\nNa ulazu graničnog prelaza „Horgoš“, carinici su zaplenili neprijavljenu zubarsku opremu vrednu oko 700.000 dinara. Sakrivena roba pronađena je u automobilu kojim se iz Beča u Pirot vraćao državljanin Srbije. Na pitanje carinskih službenika da li ima nešto da prijavi, 41-godišnji …\nOdržana komemoracija novinaru Milenku Brustulovu\nMilenko Brustulov ostaće upamćen kao pravi primer novinarstva starog kova, naučio nas je da je novinarstvo zanat a on je bio majstor svog zanata, istakli su na komemoraciji preminulom u Velikoj većnici Gradske kuće njegovi nekadašnji učenici a danas novinari, …\nnovembar 19, 2018\tHronika 0\nProšle nedelje 11 saobraćajnih nezgoda, jedna osoba poginula\nTokom prošle nedelje na području Policijske uprave u Subotici dogodilo se 11 saobraćajnih nezgoda. U sedam saobraćajnih nezgoda jedna osoba je poginula, tri osobe su teže povređene i četiri osobe su lakše povređene dok je u četiri saobraćajne nezgode pričinjena …\nZaplenjena roba na Kelebiji\nnovembar 14, 2018\tHronika 0\nTokom vikenda, carinici su na Kelebiji sprečili krijumčarenje specijalnog vozila za košenje trave, televizora i mobilnih telefona, čija je ukupna vrednost procenjena na preko 10.000 evra, saopštila je Uprava carina. Nesvakidašnji prekršaj dogodio se u subotu, kada je na ulazu …\nProšle nedelje 12 saobraćajnih nezgoda\nnovembar 13, 2018\tHronika 0\nTokom prošle godine na području Policijske uprave u Subotici, dogodilo se 12 saobraćajnih nezgoda. U devet saobraćajnih nezgoda tri osobe su teže povređene i 22 osobe su lakše povređene, dok je u tri saobraćajne nezgode pričinjena samo materijalna šteta. Policija …\nZaplenjeno 146 kilograma sušenog duvana u Malom Iđošu\nnovembar 12, 2018\tHronika 0\nSubotička policija uhapsila je F. P. (1953) iz Malog Iđoša zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljen promet akciznih proizvoda – navodi se u saopštenju Policijske uprave Subotica. Prilikom pretresa stanova u vlasništvu osumnjičenog, policija je pronašla …\nStranica 7 of 30« Početak...«56789\t»\t102030...Kraj »


Sporazum o slobodnoj trgovini nakon Bregzita postići što prije - BIGportal.ba\nVelika Britanija i EU treba što je prije moguće da zaključe sporazum o slobodnoj trgovini nakon Bregzita, rekla je danas njemački kancelar Angela Merkel.\n– Postoji razlika u odnosu na period kada je Tereza Mej bila premijer. Tada nije bilo jasno kako će budući odnosi izgledati, da li će biti članstva u carinskoj uniji ili ne. Sad je jasno da će Britanija biti treća zemlja i zato moramo vrlo brzo riješiti sporazum o slobodnoj trgovini – naglasila je Merkelova.\nPoslanici u britanskom parlamentu izjasniće se u subotu o sporazumu na vanrednoj sjednici.\nOna je dodala da će se predsjednik Evropskog savjeta Donald Tusk konsultovati sa članicama bez obzira kakav bude ishod glasanja u britanskom parlamentu.


Korona virus, obdukcije, sahrane i teorije zavere: Da li se trguje organima preminulih od Kovida-19 | Luftika\n„Ne bih da širim paniku, ali ljudi, meni ovo nije normalno. Kako ćemo znati da li je pokojnik unutra sa svim organima u sebi?”, zapitala se jedna korisnica Tvitera – i nije jedina.\nIzjave i tvrdnje poput ovih na društvenim mrežama mogu da izazovu snažne emocije – zbog čega je i veća verovatnoća da će ih i drugi bez proveravanja podeliti dalje, pa zato lako postaju viralne.\nIzostanak tačnih informacija o ovim procedurama otvara prostor za sumnje, strahove i brojne teorije koje bujaju na društvenim mrežama, poput onih da je pitanje „da li je pokojnik uopšte u sanduku” ili da su mu „izvađeni organi”.\n„Kako da znamo da li je pokojnik unutra”\nUnutrašnjost ambulantnog vozila\nIz Službe patologije i sudske medicine u Ćupriji kažu da se „telo preminulog sa odeljenja prebacuje u kapelu, sa ličnim podacima”.\nU skladu sa preporukama i pravilnikom Svetske zdravstvene organizacije, zaposleni u kapelu ulaze u zaštitnoj opremi – skafanderu, maskama, rukavicama, naočarima.\n„Identifikaciju preminulog od Kovida-19 vrši jedan član porodice, kratkotrajnim ulaskom, bez kontakta sa preminulim, uz obaveznu ličnu zaštitu”, navodi šef Službe dr Jelena Petrović u dopisu za BBC na srpskom.\n„Porodicama preminulih od Kovida-19 je omogućeno da na pomenutoj lokaciji izvrše identifikaciju preminulog”, dodaje se u dopisu.\nBez tradicionalne pripreme za pogreb, u crnim vrećama, sahranjuju se preminuli od antraksa, kuge, kolere, velikih boginja, virusnih hemoragičnih groznica (izuzev hemoragične groznice sa bubrežnim sindromom), teškog akutnog respiratornog sindroma – SARS-a i drugih nepoznatih zaraznih bolesti.Sahrane umrlih od zaraznih bolesti su prethodnih godina bili više nego retki, prema podacima Instituta za javno zdravlje Batut.\nNe – jer postoji visok rizik od prenosa infekcije na primaoca, objašnjava direktor Klinike za kardiohirurgiju Kliničkog centra Srbije doktor Svetozar Putnik.\n„U pitanju su bolesnici koji su na veoma agresivnoj imunosupresivnoj terapiji neposredno posle operacije – dakle vi ‘ubijate’ njihov imuni sistem da organizam ne bi prepoznao taj organ koji ste presadili u telo kao nešto strano što bi pokušao da odbaci”, kaže doktor Putnik u razgovoru za BBC .\nSahranjivanje osoba sa HIV-om u crnim vrećama: „Izgubila sam muža, a i dalje moram da lažem rodbinu”\n„Ako neko ima tu nesreću da doživi moždanu smrt, a mlad je čovek, 20 godina posle preležane korone i da pri svemu tome to nije ostavilo posledicu na srčani mišić – on tada ne bi bio isključen kao potencijalni davaoc”, kaže Putnik.\nTeorije da se preminuli od kovida koriste za vađenje organa ili da lekari u bolnicama lažu da su pacijenti umrli od posledica virusa pa im uzimaju organe – vodećeg kardiohirurga u Srbiji ostavljaju bez adekvatnih reči.\n„Zbog malog broja donora, na transplantaciju bubrega danas čeka 807 osoba, jetru – 43, dok se transplantaciji srca nada 28 ljudi”.\nOna čeka novu jetru četiri godine\nLažna izjava Lončara o umrlim od kovida kao „odličnim” davaocima organa\nNavode da su preminuli od kovida-19 podobni davaoci organa u Srbiji je još sredinom marta rasplamsala fotošopirana naslovna strana lista Blic sa izmišljenom izjavom ministra zdravlja Zlatibora Lončara da su „oboleli od korone odlični kao donori organa jer su svakako moždano mrtvi”.\n„Pri transplantaciji srca postoji trka sa vremenom – od momenta kada srce prestane da kuca u telu preminulog do momenta dok ne zakuca u telu onoga kome se srce presađuje bi trebalo da prođe najviše četiri sata”, objašnjava kardiohirurg.\nZato je za transplantaciju organa potrebna „stravična organizacija”, kaže Putnik i ističe da postoji velika nervoza pri svakoj operaciji kako bi bila uspešna.\nTransplantacija organa, posebno srca, radi se isključivo od osoba kod koje je potvrđena moždana smrt – što podrazumeva da radi srce, ali ne i mozak.\nTada tim lekara koji se bavi procenom moždane smrti utvrdi da je do nje došlo, pristupa se razgovoru sa porodicom – tako je svugde u svetu, bez obzira da li postoji zakon o pretpostavljenoj saglasnosti ili ne, kaže Putnik.\nPristupa se proceni podobnosti odgovarajućih organa za transplantaciju – proceni opšteg stanja donora, a ukoliko postoji neka infekcija, postupak se obustavlja.\nZatim se proverava da li postoje druga sistemska oboljenja, a onda se procenjuju ciljani organi – kardiolog gleda srce, nefrolog bubrege, hepatolog procenjuje stanje jetre.\nVitalni organi ne mogu da „prežive” dugo van tela – za presađivanje pluća, kao i srca, rok je četiri sata, za jetru i pankreas do 24 sata, a bubrezi su najizdržljiviji i mogu se održati i do 36 sati.\n„Možete misliti kako je teško ponekad kada se to radi u sred noći, ili kada je prilično udaljeno iz Niša ili Novog Sada, da ne pričamo ako i uđemo u sistem Eurotransplant pa to radimo sa organom iz Beča ili Minhena”, kaže Putnik.\n„Bilo kakva mahinacija bi morala da uključi sve te ljude odjednom, što je gotovo nemoguće”, ističe doktor Putnik.\nPostoji nekoliko donorskih bolnica u zemlji – među njima su i Urgentni centar odnosno Klinički centar Srbije, Vojnomedicinska akademija, KBC Zemun, Klinički centar Vojvodine, KBC u Nišu.\nKako se zna da je uzrok smrti korona virus, ako nije rađena obdukcija – je jedna od najpopularnijih.\n„Uzimanjem briseva radi testiranja na Kovid-19, pozadina je uzimanje DNK te iz tog razloga došlo se do saznanja da se ne vrši obdukcija preminulih od Kovid-19 kako se ne bi utvrdilo da se nezakonito uzimaju organi od preminulih”, glasi druga teorija objavljena na više Fejsbuk stranica i grupa.\nDodatnu zabunu unela je izjava kardiohirurga u penziji Miljka Ristića, koji je tokom televizijskog gostovanja na Pinku rekao da su u Srbiji rađene obdukcije 17 kovid pacijenata, te da su rezultati bili „frapantni”.\n„Po preporukama američkog Centra za kontrolu bolesti ovako rizične obdukcije (rizične po zdravlje lekara i pomoćnika obducenata koji rade obdukcije umrlih od kovida), treba da se rade u specijalnim obdukcionim salama (sa jakim isisnim sistemima za vazduh i velikim brojem izmena vazduha u jedinici vremena), a nijedna obdukciona sala takvog tipa ne postoji u našoj zemlji, pa ni na Institutu za sudsku medicinu u Beogradu”, objašnjeno je u saopštenju.\n„Veliki delovi pluća su pretvoreni u kašastu masu. Tu ima svega. Hijalinih membrana, raspadnih produkata, krvarenja, tromboze”, piše Ivković.\nIvković je pokrenuo blog pre nekoliko godina kako bi „sve naučne nedoumice stavio na svoje mesto, pre svega u svojoj struci – radiologiji i radijaciji uopšte”, kaže on za BBC.\nVideo koji navodno prikazuje „vađenje organa” u kovid bolnicama u Rusiji – neverifikovan\nNa snimku je i nekoliko ljudi u zaštitnoj opremi – skafanderima, maskama i naočarama – i govore na ruskom jeziku.\nVideo se deli uz tvrdnju da je prikazano „vađenje organa” pacijentima u kovid bolnicama.\nVideo do danas nije verifikovan – nije ustanovljeno da li je reč o lutkama ili stvarnim ljudima, niti gde je i kada snimljen.\nNajstarija objava neverifikovanog snimka do kojeg je BBC došao bila je na ruskoj društvenoj mreži VK, 28. oktobra – objavio ga je korisnik koji je pitao da li je u pitanju mrtvačnica u Sankt Peterbugru.\nSnimak je ubrzo objavljen na ruskom sajtu Zemlja krvi (Strana krovi) 31. oktobra gde se dele eksplicitni snimci nasilja, nesreća, deformiteta, ubistava i „mračne strane života”, ali je došao i do drugih ruskih sajtova.\n„Očigledno je da su tim stradalnicima vađeni organi. Prva pomisao bi bila da je to neka navodna kovid bolnica gde se ljudi ubijaju za rad vađenja organa a lažno od nadrilekara – mafije u belim mantilima i političara proglase umrlim od kovida”, glasi jedan od komentara.


Dan online - Politika: Savjet podržao izborne reforme - 2018-06-26\nPolitika ZVANIČNICI EU I CRNE GORE NA NAJVIŠEM NIVOU RAZMATRALI PREGOVORE O PRIDRUŽIVANJU\nHan Savjet podržao izborne reforme\nSavjet za stabilizaciju i pridruživanje Evropske unije i Crne Gore (SSP) pozvao je juče sve relevantne aktere da u potpunosti vrate političku debatu u demokratske institucije, naročito u Skupštinu, i ocijenio da bi trebalo razmotriti sveobuhvatnu izbornu reformu.\nSavjet je podstakao Crnu Goru da nastavi s radom na ispunjavanju svih mjerila i da se fokusira na osnove procesa pristupanja – vladavinu prava, ekonomsko upravljanje i reformu javne uprave.\nSavjet SSP-a juče je u Luksemburgu održao deveti sastanak, kojim je, u ime visoke predstavnice EU za vanjsku i bezbjednosnu politiku Federike Mogerini, predsjedavala ministarka vanjskih poslova Bugarske Ekaterina Zaharieva. Evropsku komisiju (EK) predstavljao je komesar za evropsku susjedsku politiku i pregovore o proširenju Johanes Han, dok je crnogorsku delegaciju predvodio ministar vanjskih poslova Srđan Darmanović. Na sastanku je razmotren napredak Crne Gore u pripremama za pristupanje i prioriteti za dalji rad u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.\nSavjet SSP-a izrazio je zadovoljstvo zbog otvaranja poglavlja 17 (ekonomska i monetarna politika) na narednoj konferenciji o pristupanju.\nKako je saopšteno, SSP je podstakao sve relevantne aktere da u potpunosti vrate političku debatu u demokratske institucije, naročito Skupštinu, gdje i pripada.\n– Trebalo bi razmotriti sveobuhvatnu izbornu reformu, kako bi se riješili problemi koji se iznova javljaju i ispunile preporuke misija za posmatranje izbora – navodi se u zajedničkom saopštenju Evropske komisije i Ministarstva vanjskih poslova Crne Gore.\nSavjet je podsjetio da postizanje konkretnijih rezultata u čitavom sistemu vladavine prava ostaje ključno za cjelokupnu dinamiku pregovaračkog procesa.\n– Savjet je ohrabrio Crnu Goru da na proaktivniji i energičniji način ostvaruje napredak u sprovođenju reformi, kao i da ostvaruje konkretnije rezultate u oblasti vladavine prava, naročito da unapređuje bilans ostvarenih rezultata u borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala – piše u saopštenju.\nKako se dalje navodi, Savjet je izrazio zabrinutost zbog nedavnih napada na novinare i pozvao Crnu Goru da osigura okruženje koje pogoduje slobodi izražavanja i slobodi medija.\n– Javni servis RTCG i svi ostali mediji treba da budu zaštićeni od neprimjerenog uticaja i političkog pritiska.\nŠto se tiče javne uprave, Savjet je pozdravio usvajanje novih okvirnih zakona o državnim službenicima i namještenicima i lokalnoj samoupravi i ponovo naglasio važnost inkluzivnih javnih konsultacija u pripremama za pristupanje EU i sprovođenju odgovarajućih reformi – navodi se saopštenju EK i crnogorskog ministarstva.


Politika\t03.02.2019 13:43\nMakedonski MUP danas je uhapsio četvoro bivših ministara za poljoprivredu po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, a sumnjiče se da su oštetili makedonski budžet za preko 1,4 miliona evra, prenose makedonski mediji.\nOni su optuženi da su u svojstvu ministara za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu u određenom periodu zaključivali sporazume o zakupu poljoprivrednog zemljišta i nisu ih raskidali iako zakupci nisu plaćali najam za iznajmljena zemljišta.\n„Reč je o 584 ugovora o zakupu poljoprivrednog zemljišta na raznim državnim lokacijama. Tako su oštetili makedonski budžet za preko 1,4 miliona evra”, piše u saopštenju Tužilaštva za organizovani kriminal i korupciju.\nTužilac je izjavio da zahteva pritvor za četvoro optuženih, ali zbog pogoršanog zdravstvenog stanja kod jednog od njih zahteva se kućni pritvor.\nDanas je oslobođen Ljupčo Dimovski zbog njegovog poslaničkog mandata, a u ponedeljak je zakazana sednica komisije za mandatno-imunitetna pitanja u makedonskom Sobranju na kojoj će se raspravljati o imunitetu poslanika.\nDimovski koji je nedavno dobio amnestiju za organizovanje nereda u makedonskom Sobranju iz 27. aprila 2017. godine je aktuelni poslanik, međutim sudija u prethodnom postupku je zahtevao i njegovo privođenje, prenosi Tanjug.


Završena izgradnja vrtića "Sunce" na Beloj Zemlji - OGLASNA TABLA - INFO\n14 јуна, 2019 14 јуна, 2019 0403\nRadovi na izgradnji novog vrtića na Beloj Zemlji, započeti krajem prošle godine, su završeni. Prvi mališani će već od 2. septembra moći da koriste usluge ovog objekta. Po rečima gradonačelnika Užica Tihomira Petkovića u izgradnju ovog objekta, sa četiri sobe, kapaciteta do 120 mesta, uloženo je oko 30 miliona dinara.\n„Izgradnjom ovog vrtića, Bela Zemlja još više dobija na značaju i postaje zanimljivija za život Užičana. U narednom periodu imaćemo ovde i novu industrijsku zonu, crkva se ubrzano radi, a postoji i želja stanovnika Bele Zemlje za otvaranjem ambulante. Kada sve to bude završeno verujem da će i broj stanovnika koji žive na teritoriji ove mesne zajednice biti još veći, stvoriće se uslovi za novi biznis, za prateće usluge koje idu uz novu industrijsku zonu i nove investitore“- naveo je gradonačelnik.\nDirektorka Predškolske ustanove Užice Veselinka Jovanović je navela da trenutno ima 30 zahteva, odnosno molbi za prijem u novi vrtić, ali i da ima oko 40 dece sa Bele Zemlje koja pohađa vrtiće u gradu. Po rečima Jovanovićeve u novootvorenom vrtiću biće formirane jaslena grupa, dve mešovite i jedna pripremno-predškolska grupa i dodala da je trenutno najviše zahteva za prijem mališana najmlađeg uzrasta.\nItalija: Godinu dana zatvora ili 10.000 evra kazne ako ostavite životinju na ulici!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Traže pet milijardi dolara zbog narušavanja privatnosti\nTUŽBE ZA "GUGL" 03. 06. 2020. 09:40 >> 09:41 0\nTUŽBE ZA "GUGL"\nKorisnici "Gugla" iz SAD tužili su kompaniju u utorak u parničnom postupku, zbog protivzakonitog narušava privatnosti praćenjem njihovog korišćenja brauzera, čak i u privatnom modu.\nSudski postupak, u kojem se od internet džina traži odšteta od pet milijardi dolara, optužuje "Gugl" da ilegalno prikuplja informacije o tome šta ljudi pretražuju i koje sajtove posećuju kroz razne aplikacije i alatke (plug-in) za sajtove, uključujući Gugl analitiks i Gugl ed menadžer, čak i u privatnom modu.\nPrivatni, odnosno "inkognito" mod u okviru Gugl hroma omogućava korisnicima da pretražuju internet tako da se njihova aktivnost ne čuva u brauzeru, istorijatu ili uređaju sa kog pretražuju.\nMeđutim, sajtovi koje korisnici posjećuju mogu da koriste alatke, poput Gugl analitiksa, da bi pratili ponašanje korisnika.\nU tužbi se navodi da kompanija "ne može da nastavi u ovom tajnom i neautorizovanom prikupljanju podataka svakog Amerikanca sa kompjuterom ili telefonom".\n"Milijardama puta na dan, 'Gugl' traži od kompjutera širom svijeta da javljaju i prikupljaju podatke o internet komunikaciji stotina miliona ljudi na Guglu", navodi se u tužbi podnijetoj okružnom sudu u San Hozeu u Kaliforniji.\n"Gugl" još nije odgovorio na optužbe.\nGugl uvodi veću kontrolu zbog reklama lažnih ljekova