OD 1. JANUARA 2020. GODINE ZDRAVSTVENE USTANOVE U RS NE SMIJU ISPLAĆIVATI PLATE BEZ POREZA I DOPRINOSA\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković prisustvovao je, u Banjaluci, sastanku ministra zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alena Šeranića i direktora domova zdravlja u Republici Srpskoj na kojem je odlučeno da zdravstvene ustanove u Srpskoj od 1. januara ne smiju isplaćivati neto, već bruto plate, za šta je Vlada obezbijedila dodatnih 52 miliona KM.\n"Svi domovi zdravlja i bolnice u Republici Srpskoj moraju ovo poštovati i korigovati ugovore. Građani Srpske moraju biti zadovoljni uslugama u zdravstvenom sektoru Republike Srpske", izjavio je premijer Višković.\nPredsjednik Vlade Višković je istakao da nema više gomilanja dugova u zdravstvenom sistemu, te da se radi na tome da ovaj sistem bude održiv, što je jedna od mjera koja je navedena u ekspozeu.\n"U ovoj godini trebalo bi da budu uvedene nove 32 procedure u zdravstvenom sektoru Srpske. Sa Fondom zdravstva Srbije smo krajem prošle godine potpisali Ugovor i isplatili naša dugovanja. Potpisali smo i Sporazum da će naši pacijenti, koji se ovdje ne mogu liječiti, biti tretirani kao pacijenti iz Srbije, čime ćemo napraviti značajne uštede u zdravstvenom sistemu", poručio je predsjednik Vlade Višković.\nKako je rekao premijer Višković, u narednih 30 dana trebalo bi da bude otvorena kardiohirurgija u Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske.\n"Klinički centar u Tuzli je crpio znatna sredstva iz našeg Fonda zdravstvenog osiguranja za liječenje pacijenata na kardiohirurgiji, što će biti smanjeno. Važno je što od 1. januara imamo u trezorskom sistemu poslovanja Zavod za transfuziju i Zavod za medicinu rada, te domove zdravlja u Bratuncu, Derventi i Prnjavoru", rekao je predsjednik Vlade Višković.\nPremijer Višković je izrazio nadu da će od naredne godine većina domova zdravlja u Srpskoj biti u trezorskom sistemu poslovanja i istakao da će se na tome raditi u narednom periodu.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić istakao je da je cilj zaustavljanje rasta dugovanja zdravstvenog sistema.\n"Uplaćivanjem poreza i doprinosa biće riješeno pitanje likvidnosti zdravstvenih ustanova, a Vlada Republike Srpske će u narednom periodu rješavati i pitanja dugovanja", rekao je ministar Šeranić.\nVršilac dužnosti direktora Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske Dejan Kusturić naveo je da su zahvaljujući Vladi Srpske urađene detaljne projekcije koliko je novca potrebno za zdravstvene ustanove kako niko više ne bi imao izgovor za gomilanje dugovanja.\n"Svi u zdravstvenom sistemu su danas dobili jasne instrukcije i moraju imati odgovornost. Posao Fonda zdravstvenog osiguranja jeste da prioritet u finansiranju budu javne zdravstvene ustanove kako bi bio obezbijeđen kvalitet u radu", rekao je Kusturić.\nDirektor Doma zdravlja Čelinac Draško Kuprešak ocijenio je da je za sve domove zdravlja dobro što je Vlada Srpske našla način da bude ispoštovan dogovor o povećanju najniže cijene rada.\n"Ovo će biti dodatni impuls za zdravstvene ustanove u Republici Srpskoj kako bi uravnotežile poslovanje. Dom zdravlja Čelinac nema dugovanja, a trezorski model poslovanja se pokazao kao dobar", rekao je Kuprešak.\nIZVOR: Vebsajt Vlade RS, 04.03.2020.


ZREPOK: Korekcije nelogičnih rešenja na lokalu i brže usvajanje Zakona o međubankarskim provizijama\nDvadeset dve firme i kompanije okupljene u udruženju Zrenjaninski poslovni krug – ZREPOK, ostvarile su ukupan prihod od preko 32 milijarde dinara, što je za 9,51% više u odnosu na prihod ostvaren godinu dana ranije. Ovu informaciju, kao i podatak da je broj zaposlenih u firmama članicama ZREPOK-a, sa 3.604 u 2016. godini, porastao na 4.055 u 2017., saopštio je predsednik tog udruženja Dragoljub Bjeloglav. Govoreći o poslovnim rezultatima ostvarenim u prošloj godini, Bjeloglav je poslovanje članica ZREPOK-a ocenio stabilnim.\nRazgovor sa medijima bio je prilika da se istakne ocena o trenutnoj klimi za poslovanje, porezu na imovinu, razvoju IT industrije, kao i o inicijativama koje je to poslovno udruženje podnelo lokalnim i republičkim organima.\n– Uradili smo analizu koja pokazuje da je došlo do povećanja osnovice poreza na imovinu. Zbog propusta u zoniranju na koje smo ukazivali i ranije, sada imamo situaciju da je za pojedine nekretnine porez na imovinu isti i u prvoj i u drugoj zoni. Došli smo u situaciju da je cena kvadrata u različitim zonama izjednačena. Prosečna cena kvadratnog metra i u prvoj i drugoj zoni sada iznosi 74.501 dinar, dok je u prošloj godini bilo razlike. Kvadrat u prvoj zoni koštao je 61,793 dinara, a u drugoj 46,153. Prošle godine je bilo je i treće zone, od ove je nema, istakao je Bjeloglav.\nIz ovih razloga ZREPOK će nadležnima u lokalnoj samoupravi uputiti predlog da se uradi drugačije zoniranje, kao i da se u centru napravi još jedna, „esktra“ zona, što bi omogućilo pravednije vrednovanje kvadrata stambenog i poslovnog prostora.\nBjeloglav i njegov zamenik, Budimir Jovanović, kao i članovi Izvršnog odbora ZREPOK-a, Dragan Vidaković i Steva Kočalka, osvrnuli su se i na početak rada Poslovnog saveta. Kako su istakli, zasad mogu da budu zadovoljni činjenicom da je takvo telo formirano, jer bi time moglo da se spreči donošenje nelogičnih i nepromišljenih odluka.\n– Odluke koje su bitne za funkcionisanje privrede u gradu, trebale bi najpre da dođu do Poslovnog saveta koji će biti obavezan da u razumnom roku da svoje mišljenje, a ne da sa materijalom budemo upoznati sat vremena pre usvajanja neke važne odluke. Mislim da će to umnogome sprečiti donošenje pogrešnih odluka. Mi nemamo dokaze da ovde postoji zla namera, ali iz mnogo slučajeva možemo da vidimo da su pojedine odluke nastale iz nehata ili kao rezultat neznanja. Više ljudi može bolje sagledati neke stvari i uloga članova ZREPOK-a u tom Poslovnom savetu može biti korisna, rekao je Dragoljub Bjeloglav.\nNa pitanje da li postoji opasnost da Poslovni savet ne zaživi, on je rekao da je to uvek moguće, ali da prednost ipak daje optimističnim prognozama.\nREZULTATI I AKTIVNOSTI ZRENJANINSKOG IKT KLASTERA\nOd osnivanja, 2016. godine, do danas IKT klaster nije odustao od strategije za podršku IT razvoja u Zrenjaninu, pa se tako i dalje stremi ka tri važna cilja, istakao je Dragan Vidaković.\n-Zrenjaninski poslovni krug je jako rano prepoznao IT potencijal u ovoj sredini, i imamo visoku ambiciju da ostvarimo zacrtane ciljeve. Prvi se tiče rešavanja problema nedostatka IT kadra što je potrebno postići kroz povećanje broja studenata koji studiraju na fakultetu, poboljšanje kvaliteta nastave, usmeravanje što više dece ka IT zanimanju. Drugi cilj je da se još više populariše IT oblast u Zrenjaninu, i treće, da se sva zainteresovana lica u IT zajednici podstaknu na međusobnu saradnju. Osnovni cilj klastera jeste da u narednih pet godina imamo 1000 IT stručnjaka koji rade u više desetina kompanija u Zrenjaninu, podsetio je Vidaković.\nIKT klaster danas okuplja 22 subjekta, od kojih devet iz IT biznisa. Klaster je konkurisao na nekoliko projekata od kojih se jedan odnosi na opremanje škola računarskom opremom.\n-Reč je o projektu vrednom 22 miliona dinara zahvaljujući kojem bi klaster imao mogućnost da obezbedi računare svim školama na teritoriji Zrenjanina i u naseljenim mestima, rekao je predstavnik ZREPOK-a i IKT klastera.\nINICIJATIVA ZA HITNO USVAJANJE ZAKONA O MEĐUBANKARSKIM PROVIZIJAMA\nOvo udruženje podnelo je nedavno inicijativu za hitno usvajanje Zakona o međubankarskim provizijama za korišćenje POS terminala sugerišući državi na veliki problem sa kojim se susreće veliki broj firmi.\n-Poznato je da je u Srbiji višestruko veća provizija za promet preko kartica nego bilo gde u regionu, i da se ista kreće čak i do dva odsto. I taj ceo teret pada na onog ko prodaje robu, odnosno na trgovca. Narodna banka Srbije je to uvidela i oni su dali nacrt zakona koji treba da ide na usvajanje, međutim od septembra se po tom pitanju ništa nije pomerilo. Sticajem okolnosti, juče smo dobili odgovor Narodne banke Srbije koja je obećala da će učiniti sve da se zakon što pre usvoji. Nama je to važno, jer je vreme novac. Koliko je ovo veliki problem mogu i da ilustrujem podatkom da je sedam članica ZREPOK-a, onih koje imaju POS terminale, u 2017. godini, po osnovu provizija za plaćanje platnim karticama, platilo 41,4 miliona dinara, što je izuzetno mnogo. Suština je da se provizija smanji i samo tako će privredni subjekat ili trgovac moći da smanji prodajnu cenu za taj iznos, ili će taj sačuvani novac moći da uloži u razvoj ili zarade zaposlenih, rekao je Bjeloglav na kraju razgovora sa predstavnicima medija.\nInicijativu kao i odgovor Narodne banke Srbije, ZREPOK će sada uputiti Narodnoj skupštini Srbije sa zahtevom da se novi zakon usvoji do 30. juna. Period njegove implementacije bi u tom slučaju trajao šest meseci, a početak primene od 2019. godine.\nTagovi:porez na imovinu, Vesti Zrenjanin, zrenjanin, zrepok


Рубрика: Култура, Политика, Актуелно Аутор: новинарство пута прочитано Датум: 1.08.2009 Одштампај\nBEČ – Medijska organizacije Jugoistočne Evrope (SEEMO) izrazila je zabrinutost zbog izmena i dopuna Zakona o javnom informisanju u Srbiji.\nU saopštenju je SEEMO, čije je sedište u Beču, navela da je zabrinuta što srpska vlada podržava zakon koji potencijalno može zaustaviti demokratski razvoj zemlje.\nSEEMO podržava zahteve novinara i novinarskih udruženja u Srbiji da se promene odredbe predviđene izmenama Zakona o javnom informisanju.\nU saopštenju se pozdravlja želja da se stvori pravni sistem u kojem će mediji doprineti demokratskom razvoju Srbije, ali se izražava zabrinutost zbog prevelikih kazni predviđenih izmenama i dopunama zakona.\nOcenjuje se da bi te kazne mogle da odvrate medije od istraživačkog novinarstva, dovedu do samocenzure i zatvaranja nekih medija.\nDržave moraju biti oprezne pri donošenju propisa, posebno kod veličine novčanih kazni, kaže se u saopštenju i dodaje da su medijska samoregulacija i promena kodeksa rešenje za odgovorno novinarstvo.\nU saopštenju se izražava zabrinutost što srpska vlada nije vodila transparetnu i javnu debatu o nacrtu zakona i što poznati srpski i međunarodni medijski stručnjaci nisu kontaktirani tokom njegove izrade.\nCenzorske vežbe u Srbikistanu\n( petak, 31. jul 2009. 12:27 )\nZakon o informisanju u suprotnosti sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima i zakonima Srbije\nUkoliko se usvoji Predlog zakona o informisanju i počne da se sprovodi, sloboda medija u Srbiji biće u istom rangu sa Uzbekistanom, Tadžikistanom Belorusijom, Kazahtanom i Ruskom federacijom, zaključila je advokatska agencija „Kovington i Berling“ iz Vašingtona koja je analizirala Predlog zakona o izmenama i dopunama zakona o javnom informisanju.\nOva kancelarija koja je u svetu jedna od najpriznatijih u oblasti medijskih prava, uradila je i pre 11 godina analizu tadašnjeg Zakona o informisanju koji je nazvala „neustavno vežbanje cenzure“.\nPravnom analizom ova advokatska kuća je utvrdila da se obaveza upisa u Registar i drastično povećanje novčanih kazni koje predviđa novi Predlog zakona o informisanju, ne uklapaju u zakon Republike Srbije, kao ni u Evropsku Konveciju o ljudskim pravima.\n„Uspostavljanjem registra koji ne bi bio u dovoljnoj meri nezavisan od države, što bi rezultovalo nametanjem nadzora nad medijima, i propuštanjem da se navedu smernice u pogledu pojedinosti koje bi se određivale na sprovođenje zakona i određivanje kazne, ovi amandmani nepropisno i bez ikakve potrebe ometaju pravo medija na slobodu izražavanja“, zaključila je advokatska kancelarija „Konvington i Berling“.\nNa okruglom stolu o Predlogu zakona o informisanju koji je juče organizovalo Udruženje novinara Srbije, profesor Fakulteta politič kih nauka Rade Veljanovski rekao je da će usvajanje Predloga zakona o informisanju vratiti novinare i zemlju korak u nazad.\n„Za to je odgovoran onaj koji tu proceduru gura, znači Ministarstvo kulture, Vlada Srbije i Skupš tina, ako usvoji zakon. Dakle, odgovoran je ceo vrh vlasti i treba zabeležiti sve aktere koji su učestvovali u donošenju zakona. Može se desiti da je ovaj zakon samo vrh ledenog brega i da se iza njega nešto krupnije valja, a to može biti disciplinovanje medija“, rekao je Veljanovski.\nOn kaže da će zakon počistiti medije koji loše stoje na ekonomskom tržištu bez obzira što dobro rade svoj posao.\n„Mi u zakonu nemamo odredbu da se mediji moraju upisati u registar, ali za to postoje kazne za one koji to ne urade.Kada je 2003. godine rađen Zakon o informisanju i tada smo razgovarali da li mediji treba da se upisuju u registar. Odlučili smo da ne bude registar jer imamo Zakon o medijskim koncentracijama koji propisuje registrovanje medija, ali ne vuče posledice“, objasnio je Veljanovski.\nPrema njegovim rečima, nedopustivo je da vlasnicima medijima preti kazna zabrane obavljanja delatnosti.\n„U normalnim evropskim zemljama o takvoj odredbi zakona ne sme ni da se pomisli, a kamo li izgovori. Najgora kazna je da medij koji pogreši mora da prekine izdavanje. To vam je kao kad bolesnika držite na aparatima, pa onda isključite i posle 5-6 dana posle konsultacija doktora odlučite da ga vratite na aparate. Gde to postoji u Evropi“, zapitao je Veljanovski i dodao da predstavnici Ministarstva kulture uporno tvrde kako ovaj zakon nije u suprotnosti sa evropskim standardima, a nemaju nikakve argumente za to.\nOn dodaje da država velikom broju preduzeća gleda kroz prste, a među medije hoće da uvede red i uvede kazne za insolventnost.\n„Ukoliko je preduzeće 12-13 dana mesečno pod blokadom, ono će biti ugašeno. To ne postoji ni u jednoj državi. Ovaj potez vlasti je poziv dužnicima da ne plaćaju svoje dugove medijima jer će oni biti ugašeni ako im je račun blokiran više od 90 dana, a njihov dug će onda biti oprošten“, upozorio je Todorić.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić rekao je da prilikom pisanja zakona postoje pravila i standardi koji se moraju poštovati.\n„Prilikom određivanja kazni mora se voditi računa o prosečnoj plati jer su ove cifre zastrašujuće za novinare i više su i od kazni propisanih Krivičnim zakonikom za mnogo teža dela. Te kazne takođe izazivaju i autocenzuru, što ne bi smelo da se dogodi, rekao je Šabić i dodao da Ustavom nisu predviđeni finansijski razlozi za zabranu rada medija, što je predloženo novim zakonskim izmenama. Advokat UNS-a Zoran Lakićević kaže da su zaprećene kazne drakonske i nisu odgovarajuće.\n„Zakon o prekršajima predviđa najveću kaznu za pravno lice od milion dinara, a ovaj Zakon o informisanju čak 20 miliona dinara, a kazne mogu biti i veće ako se uzme sedmodnevni novac od tiraža i oglašavanja. Čak su kazne za krivično delo blaže od ovih koje propisuje Zakon o informisanju. Ove kazne nisu donete u svrhu kažnjavanja već zastrašivanja“, upozorio je Lakićević.\nNajmoćniji mediji učestvovali u izradi zakona Rade Veljanovski je rekao da iako nije pozntao ko je pisao zakon, u njegovoj izradi su konsultovani neki mediji.\n„Ako dublje zagrebemo, videćemo da su to finansijski najmoćniji mediji. Trebalo je pronaći trenutak i ljude i staviti zakon u proceduru. Ovde je iskorišćen napad jednog medija na novinarku druge kuće, a vlasti je to bio signal da će imati celu profesiju na svojoj strani kako bi izmenili zakon“, rekao je Veljanovski, ali je odbio da kaže koji su mediji konsultovani prilikom izrade zakona.\nAntrfile : Marketinške agencije oblikuju medijsku scenu\nVladimir Todorić kaže da ne postoje precizni podaci koliko vredi tržište oglasa u Srbiji.\n„Sigurno je da je to tržište nedovoljno veliko da finansira ovoliki broj medija. Većina medija funkcioniše kao specijalni politički program koji se izdržava od oglasa koje daju markentiš ke agencije i javna preduzeća. U Srbiji postoje dve velike markentiške agencije koje zajedno sa javnim preduzećima mogu da utiču na reklamiranje u medijima. Ukoliko država ne bude pomogla medijima videćemo sve veće tonjenje medija“, zaključio je Todorić.\nZakon uzdrmao većinu\n( petak, 31. jul 2009. 13:26 )\nU zajedničkom saopštenju DS i LDP ističe se da je sastanak održan na inicijativu LDP i da ove tri stranke smatraju da je potrebno da sadašnji Zakon o javnom informisanju bude promenjen. Takođe smatraju da je neophodno unaprediti medijsku scenu u Srbiji, i zaštititi je od medija koji zloupotrebljavaju javnu reč ali i od političara koji kroz zloupotrebu medija usporavaju demokratske procese.\nOsim usvajanja Zakona o javnom informisanju na sednici zakazanoj za 31. avgust, za usvajanje tokom jesenjeg zasedanja Skupštine neophodno je pripremiti i set ostalih medijskih zakona.\nPotrebno je, kako se navodi u saopštenju, doneti Zakon o nedozvoljenoj medijskoj koncentraciji, izmeniti Zakon o radiodifuziji, Zakon o oglašavaju, unaprediti rad Javnog servisa kroz dalju profesionalizaciju i depolitizaciju i kroz zakonska rešenja omogućiti efikasniji rad Republičke radiodifuzne agencije.\nZakon o javnom informisanju mora biti samo prvi korak u uređenju haosa koji vlada medijskom scenom Srbije, ističu u saopštenju DS, LDP i G17 Plus.\nPrema nezvaničnim informacijama pak, ovom sastanku prethodio je sastanak vrha vladajuće koalicije. Navodno, odluka o odlaganju proizvod je pregovora lidera DS, G17 i SPS Borisa Tadića, Mlađana Dinkića i Ivice Dačića.\nBeograd-Odlučila sam da dan za glasanje o svim zakonima o kojima smo raspravljali poslednjih dana bude 31. avgust u 10 sati.\nJedan od najbitnijih razloga za to je moje uverenje da ćemo do tada imati predlog za još jednu vanrednu sednicu, koja će se nastaviti odmah sutradan – rekla je juče Slavica Đukić Dejanović, predsednica Skupštine Srbije, konačno prekinuvši dilemu da li će glasanja biti danas ili ne.\nPredsednica je ponovila „da u avgustu poslanici treba i da se odmore, ali i da se obezbede bolji tehnički uslovi u Domu Narodne skupštine“. Ona je negirala da ova odluka ima veze sa nesuglasicama u vladajućoj koaliciji oko izmena i dopuna Zakona o informisanju.\n- Nema nijednog zakona koji posebno utiče na termin odlaganja sednice, jer rezultat glasanja će biti isti 31. avgusta, kao i da je glasanje održano danas, rekla je predsednica parlamenta, dodajući da je tokom dana imala i kontakte sa predstavnicima Vlade i da zakoni doneti tog datuma obezbeđuju nesmetano funkcionisanje svih planova Vlade.\nOdgovarajući na pitanje zar ona još u četvrtak nije znala da je 31. avgust idealan termin za glasanje, Slavica Đukić Dejanović je rekla da je to znala i tada, ali da je čekala da vidi da li postoji mogućnost da Vlada pripremi određena akta kako bi se 1. septembra krenulo u novu vanrednu sednicu.\n- Da nije bilo plana o toj sednici glasanje bi najverovatnije bilo završeno danas – naglasila je predsednica Skupštine, a na pitanje ima li istine u tvrdnji poslanika G17 plus da je sednica odložena, jer su „socijalisti i dalje ostali pri tvrdoglavom stavu da će tokom glasanja o izmenama zakona o informisanju i dalje biti uzdržani“, Đukić Dejanović je lakonski odgovorila da o tome govore oni koji nisu na funkciji predsednika parlamenta.\nDačić saziva Glavni odbor stranke?\nNezvanično saznajemo da su poslanici SPS juče održali i sastanak sa predsednikom stranke Ivicom Dačićem, da je SPS tražio dodatno vreme od vladajuće koalicije, kako bi bio sazvan Glavni odbor, koji bi se ponovo izjasnio oko Zakona o informisanju. Dodatan problem ovoj stranci pravio je zahtev Milutina Mrkonjića da se odmah glasa o sporazumu vezanim za kredite, čija sredstva su neophodna za nastavak radova na putevima.\nOpozicioni poslanici vraćani sa letovanja\nZbog „mobilizacije“ za glasanje o Zakonu o informisanju, pojedini opozicioni poslanici čak su vraćeni sa letovanja u Beograd. Tomislav Nikolić, šef poslaničke grupe SNP-a naložio je juče svom poslaniku da se hitno večernjim letom vrati sa Krfa, a sa letovanja iz Hrvatske u Beograd je stigao Zoran Šami, poslanik DSS-a, dok se njegov stranački kolega Nenad Popović vratio sa službenog putovanja.\nU punoj pripravnosti juče su bili i poslanici Nove Srbije, kao i poslanici SRS. Dragan Todorović, šef poslaničke grupe SRS kaže za naš list da se dan za glasanje držao u tajnosti, jer je jasno kao dan da vladajuća koalicija nema potrebnu većinu. Sličnog mišljenja je i Miloš Aligrudić, šef poslaničke grupe DSS koji navodi da se predsednica parlamenta o danu za glasanje nije dogovarala sa šefovima poslaničkih grupa, već da su se konsultacije održavale negde drugde, mimo Skupštine.\nR. D. – M. R. M.\n« « Претходне вести: Saopštenje za javnost\nНаредне вести: Srđan Šaper u sukobu interesa, nikako ne bi smeo da kontroliše medijski prostor » »


Luelin King: SAD će od sada vrlo nerado ulaziti u ratove\n04 septembar, 2009\nDa li Avganistan predstavlja ključni spoljnopolitički test za administraciju predsednika Baraka Obame? Za “Glas Amerike” o tome govori voditelj televizijskog programa “Hronika Bele kuće,” Luelin King.\nKing: “Mislim da će situacija u Avganistanu uticati na dalju orijentaciju američke spoljne politike, bez obzira na ishod avganistanskog problema, a kada to kažem, mislim da će od sada SAD vrlo nerado ulaziti u nove ratove. Ratovi u Avganistanu i u Iraku nisu rezulatat Obamine politike, već ih je on nasledio, ali ih mora rešiti. U Avganistanu imate tri konflikta: rat sa al-Kaidom, Talibanima i krijumčarima drogom. Obama je u neku ruku u klopci i za njega će biti veoma teško da se povuće iz Avganistana, pošto bi to značilo pobedu ekstremnih Islamista. Mislim da će to biti rat koji će potrajati, ukoliko se ne postigne neki neprirodni sporazum koji ustvari neće nikoga zadovoljiti, ali će omogućiti SAD da napuste tu zemlju, pa i region. Takav sporazum bi mogao da se razmotri 2011, pre predsedničkih izbora. SAD bi u određenom trenutku mogle da proglase pobedu, da se odgovornost za upravu nad zemljom prebaci na Avganistance i tako dalje… ali to istovremeno znači prepuštanje žena i svih demokratskih elemenata u toj zemlji jednom opresivnom i surovom talibanskom režimu”.\nGlas Amerike: Suočeni smo sa kontroverznim predsedničkim izborima u Avganistanu i Iranu, kao i terorističkim akcijma u Pakistanu i Iraku. Šta to znači za regionalnu bezbednost?\nKing: “Uprkos činjenici da su ti izbori osporavani, oni ipak daju izvesnu legitimnost pobednicima, što znači da će američka administracija morati da održava odnose sa novoizabranim liderima. Recimo u Iranu, mi moramo da održavamo kontakte sa sadašnjim predsednikom, mada nam on nije po volji, jer se ne može čekati na nove izbore i novog predsednika. Slična situacija je i u Avganistanu. Karzaijeva vlada ne uživa veliko poverenje naroda, nije popularna i ima nepotpunu kontrolu nad zemljom. Dakle, suočeni smo sa osporavanim izborima i liderima, nestabilnim unutrašnjim situacijama i konfliktima, kao što je to slučaj i u Iraku i Pakistanu, i mnogi iz toga vide izlaz u već oprobanom metodu: proglasi pobedu i vrati se kući”.\nGlas Amerike: Predsednik Obama je predan brzom rešenju izraelsko-palestinskog konflikta. Da li će to rešenje ići više u prilog arapskom svetu, Izraelu ili biti neki kompromis?\nKing: “Višedecenijski izraelsko-palestinski problem ne može da se reši nekom nametnutom solucijom. Interna situacija u Izraelu je pooštrena, Izraelci su se okrenuli sebi i postali još veći nacionalisti. Lično smatram da se neće postići rešenje o dve države tokom administracije predsednika Obame. Američki predsednik imaće više poverenja i pružiti verbalnu podršku arapskom svetu, što će uznemiriti Izraelce, ali oni imaju snažnu i već tradicionalnu podršku u SAD i postoji limit do koga Obama može da ide, koji se upravo sada testira”.


PKS: Nadležni rade na pomoći vozačima kamiona na granici Ukrajine\nTanjug 1. marta 2022. 11:22\nBEOGRAD – Privredna komora Srbije, Ambasada Srbije i Ministarstvo spoljnih poslova rade sve da pomognu vozačima kamiona sa srpskim tablicama koji su zarobljeni na graničnim prelazima Ukrajine sa Mađarskom, Rumunijom i Poljskom, izjavio je jutros direktor Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju u PKS-u Mihailo Vesović.\nPrema njegovim rečima, procene su da ima oko 100 zarobljenih kamiona iz Srbije u Ukrajni, od kojih je oko 50 na graničnim prelazima.\nVesović je podsetio da ukrajinske pogranične vlasti ne dozvoljavaju da kamioni sa ruskom i beloruskom robom pređu granicu zemlje i dodao da u zavisnosti od graničnih prelaza, Ukrajinci ne propuštaju ni vozila koja prevoze robu iz ostalih zemalja, kao što je to slučaj sa kamionima sa srpskom robom na rumunskoj granici.\n„Najveći broj ljudi je na rumunskoj granici, zatim imamo četiri kamiona na mađarskoj granici i četiri kamiona na poljskoj granici“, precizirao je Vesović gostujući na TV Prva.\nOn je naglasio da se ne može očekivati od prevoznika da ostave svoja vozila i svoj posao i pređu granicu, niti je moguće, kaže on, da se roba istovari i da se praznim vozilima pređe granica.\nObjasnio je da zbog situacije u Ukrajini nije moguće stupiti u kontakt sa bilo kime u Ministarstvu spoljnih poslova ove zemlje, jer ljudi „rade od kuće ili su u izbeglištvu“.\n„Dva kamiona su danas prešla mađarsku granicu i dva su prešla i rumunsku granicu. Imate oko 20.000 do 30.000 izbeglica na granicama koji su prioritet, a svaki kamion zahteva do dva sata carinjenja, pa čak i kada bi se normalizovala situacija na graničnim prelazima, bilo bi velikog čekanja i zastoja“, objasnio je Vesović.\nKada je u pitanju ekonomska situacija zbog sukoba u Ukrajini, Vesović je rekao da je energetska kriza već postojala zbog dvogodišnje pandemije, a da se sada može očekivati dodatni inflatorni pritisak i skok cena energenata na svetskom tržištu.\nOsvrnuo se na stanje u našoj zemlji i poručio da je Vlada donela odluku da nema rasta cena u prehrambenoj industriji, što je, kazao je, održivo na neko vreme, ali nije ostvarivo na dugoročnom planu, jer se resursi crpe iz robnih rezervi.\n„Ono što je dobro, jeste što je 80 odsto hrane koja se kupuje u našim prodavnicama domaćeg porekla. Mi ne zavisimo od raskidanja logističkih lanaca. Nećemo imati problem nestašice, videćemo na koji način će moći da se balansira sa cenama“, porucio je Vesović.\nNa pitanje o mogućem poskupljenju žitarica i hleba zbog ukrajinske krize, Vesović je naveo da Srbija godišnje proizvede 3,3 miliona tona pšenice, a da potreba domaćeg tržišta za ovom žitaricom iznosi 1,6 miliona tona, te, kaže, nema razloga za brigu u tom domenu.\nPoručio je da je na državi da sprovede mere kojima će potrošači u narednom periodu biti zaštićeni, a cene proizvoda od žitarica pristupačne.\nNaveo je da će se rast cena energenata, struje i nafte „preliti“ na druge industrije, a posebno odraziti na prehrambeni sektor, te istakao da su time najviše pogođene, kako zemlje Evrope, tako i Srbija.\nDodao je da situaciju dodatno otežavaju sankcije koje su uvedene Rusiji, a koja je veliki i uvoznik, i izvoznik u evropske zemlje i Srbiju.\nOn je rekao da je plan bio da do leta padne inflatorni pritisak koji je dostigao 10 odsto na godišnjem nivou, ali da trenutna situacija u Ukrajni i Rusiji menja sve planirane tokove.\n„Možemo očekivati da će se inflacija zadržati na izuzetno visokom nivou. Srbija je izuzetno zavisila od evropske ekonomije i sada delimo sudbinu evropskih kompanija, pa kako se bude odvijala situacija u Evropi, tako će se preslikavati i na nas“, kazao je Vesović.\nPrema njegovim rečima sada je prioritet da se zaštite domaće kompanije koje će krizom biti najviše pogođene, kao i da Srbija nađe kupce za svoje proizvode na drugim tržištima, jer će izvoz u Rusiju biti smanjen, bez obzira što naša zemlja nije uvela sankcije Rusiji.


EXPRES VESTI - Nemačka neće ratifikovati sporazum o primanju Srbije u Evropsku uniju dok Kosovo ne postane punopravna članica Ujedinjenih nacija\nNemačka neće ratifikovati sporazum o primanju Srbije u Evropsku uniju dok Kosovo ne postane punopravna članica Ujedinjenih nacija\nBEOGRAD - Nemačka neće ratifikovati sporazum o primanju Srbije u Evropsku uniju (EU) dok Kosovo ne postane punopravna članica Ujedinjenih nacija, rečeno je listu Danas u nemačkom Bundestagu.\n"Srpskom državnom vrhu je još pre dve godine rečeno da će članstvo Kosova u UN biti jedan od uslova da Srbija bude primljena u EU", naveo je jedan od poslanika vladajuće koalicije Hrišćansko-demokratske unije/Hrišćansko-socijalne unije (CDU/CSU), koji je želeo da mu se ne pominje ime.\nPo njegovim navodima, takav stav Nemačke saopšten je Srbiji kada se razgovaralo o Briselskom sporazumu između Srbije i Kosova.\n"Tada smo i rekli da nećemo ratifikovati članstvo Srbije u EU ako Srbija ne prihvati da Kosovo postane punopravna članica Ujedinjenih nacija", kazao je taj izvor za Danas.\nPoslanik Bundestaga dodao je da je to pitanje i dalje otvoreno. "Ipak, to je i dalje otvoreno pitanje u mojoj partiji, pošto ima različitih mišljenja o tom pitanju".\nOn je ocenio da je "vreme da se pokrene proces priznavanja članstva Kosova u UN", kao i da se "ubede ljudi u vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci da pristanu na ovaj zahtev" i da se za tu odluku "pripremi javnost u Srbiji".\nK2_MORE_IN_THIS_CATEGORY « Dodik: Referendum o Danu RS zajedno s lokalnim izborima\t"Podrži RTV": Jutarnji program "Laku noć, Vojvodino" »


Vesti, 29.11.2010, 04:15 AM\nInsajderski veb-sajt WikiLeaks našao se u nedelju poslepodne na udaru hakerskih napada, neposredno uoči objavljivanja američkih tajnih dokumenata.\nSa zvaničnog naloga Wikileaksa na Twitteru objavljeno je da se sajt nalazi na udaru DDoS napada (vidi u Rečniku: DDoS napadi). Međutim, veb-sajtovi medijskih partnera WikiLeaksa, londonski Gardijanan, američki Njujork Tajms, španski El Pais, francuski Le Mond i nemački Špigl će objavljivati američke tajne dokumente uprkos činjenici da sajt nije u funkciji, rekao je osnivač sajta WikiLeaks Džulijen Esanž. On je dodao da se vlasti SAD boje da će biti pozvane na odgovornost i da će dokumenta čije se objavljivanje očekuje izazvati veću buru u javnosti od prethodno objavljivanih dokumenata koja su se ticala rata u Avganistanu i Iraku.\nReč o dokumentima koja pokrivaju rad američkih ambasadora u svetu, uključujući tu i stavove američkih diplomata o svim zemljama u svetu, pa i državama koje su strateški i vojni partneri SAD, kao što su Velika Britanija, Kanada, Izrael, Australija i druge. Materijal čije objavljivanje predstoji pokriva praktično svaki veći problem u svakoj zemlji u svetu.\nPrema pisanju ruskog poslovnog dnevnog lista Komersant, reč je o korespondenciji između Stejt departmenta i američkih ambasada širom sveta. Citirajući neimenovani izvor iz WikiLeaksa, dnevnik navodi da dokumenta sadrže i procene američkih diplomata koje se odnose na situaciju u Rusiji kao i loše ocene koje su američke diplomate dodelile ruskim političkim vođama.\nTu se navodno nalaze i dokumenta koja sadrže ne baš laskavu ocenu Obamine administracije o britanskom premijeru Dejvidu Kameronu. Između ostalog, dokumenta otkrivaju i zahtev državne sekretarke SAD, Hilari Klinton, iz 2009. godine upućen američkom diplomatskom osoblju za prikupljanje obaveštajnih podataka o visokim zvaničnicima Ujedinjenih Nacija, uključujući i generalnog sekretara UN Ban Ki-Muna.\nIz Stejt departmenta dolaze ocene da objavljivanje ovih dokumenata predstavlja opasnost za američke nacionalne interese. SAD su zabrinute da bi dokumenta mogla stvoriti tenziju u odnosima američkih diplomata i država koje su njihovi domaćini.\nAmerička sekretarka Hilari Klinton i njeni zamenici su tokom prošle nedelje počeli da pozivaju vlade država nastojeći da ublaže posledice curenja ovih dokumenata.\nAmerička vlada se pisanim putem obratila i Džulijanu Esanžu, sa zahtevom da ne objavljuje sporna dokumenta. U pismu koje je u ime vlade SAD uputio pravni savetnik Stejt departmenta Harold Koh osnivaču WikiLeaksa kaže se da objavljivanje ovakvih dokumenata predstavlja kršenje američkog zakona i dovodi u opasnost brojne živote. Esanž se pak, u odgovoru na ovo, zapitao koji bi to pojedinci bili u opasnotSi zbog curenja ovih dokumenata i ponudio je američkim zvaničnicima pregovore o delimičnoj redakciji.\nMeđutim, stav američke vlade je bio rigidan i Koh je od Wikileaksa zatražio da se dokumenta vrate vladi SAD, odbivši mogućnost pregovora o širenju nezakonito pribavljenih dokumenata koja pripadaju vladi SAD.\nVeb-sajt WikiLeaks uređuje mala grupa entuzijasta, njih oko 800, koji taj posao rade volonterski. Osnivač sajta, australijski aktivista Džulijan Esanž nema stalnu adresu boravka, kao što ni sam veb-sajt nema svoju centralnu kancelariju. Esanž se povremeno pojavljuje u Švedskoj i na Islandu, gde je anonimnost na internetu zakonom zaštićena. Za petama mu se nalaze i istražitelji Pentagona, jer je osumnjičen za krivično delo objavljivanja poverljivih dokumenata Stejt departmenta.


VISOKA DRŽAVNA NAGRADA: Putin odlikovao Vučića ordenom Aleksandra Nevskog | Slobodna Bosna\nVISOKA DRŽAVNA NAGRADA: Putin odlikovao Vučića ordenom Aleksandra Nevskog\n- Ime Aleksandra Nevskog, koji je sebe i Rusiju proslavio svojim ratnim podvizima i koji se izborio za nezavisnost otadbžine u borbi protiv stranih osvajača posebno se poštuje u našoj zemlji - kazao je Putin.\n- Sada je u počasni spisak dobitnika te nagrade zasluženo uneseno i vaše ime, poštovani gospodine predsjedniče. Znamo vas kao istinitog pristalicu najtjesnijih i najtoplijih odnosa između Rusije i Srbije. Umnogome zahvaljujući vašem ličnom učešću, rusko-srpska saradnja uspješno se unapređuje po svim pravcima - rekao je Putin.\n- Želim vam dobro zdravlje, blagostanje i nove uspjehe na najvišoj državnoj funkciji - dodao je Putin.\nTAKO JE GOVORIO STRACHE: Dodik još uvijek misli da je posramljeni austrijski političar apsolutno častan\nCORAXOV KUTAK: Presmiješni Vučić drži hulahop u koji uskače njegov voljeni patrijarh\nANALITIČAR IZ SRBIJE UPOZORAVA: "Vučićev "srpski etnički prostor" je eufemizam za Veliku Srbiju i opasnost za BiH"\n16. Maj 20191\nJASNA PORUKA IZ NIŠA: Vučić i Dodik s čovjekom koji je sa Rusima planirao državni udar u Crnoj Gori\n10. Maj 20191


EBRD: Država ne mora da interveniše zbog kredita u CHF | Kamatica\nPočetna > vest > EBRD: Država ne mora da interveniše zbog kredita u CHF\nEBRD: Država ne mora da interveniše zbog kredita u CHF\nTekst objavljen: 02.02.2015 15:43\nPredstavnik EBRD Piter Sanfi izjavio je da rešenje problema onih koji su uzeli stamabeni kredit u švajcarskim francima ne mora da uključuje intervenciju Narodne banke Srbije, ili drugih javnih institucija.\nProblem je, kako je naveo, u Srbiji značajno manji nego u pojedinim zemljama regiona.\nUdeo kredita u švajcarcima za domaćinstva, dodaje, u Srbiji je u prošloj godini iznosio manje od 14 odsto.\nSanfi, koji je zamenik direktora u Kancelariji glavnog ekonomiste EBRD, ocenio je u izjavi Tanjugu da bi Srbija, ako je to moguće, trebalo da izbegne primenu rešenja susednih zemalja poput Hrvatske ili Mađarske i podvukao da sve opcije moraju biti pažljivo razmotrene.\n"Najbolje je da se banke direktno sa klijentima dogovore kako da prevaziđu teškoće i dođu do rešenja. Ako nametnete kurs na nivou na kojem je bio pre nego što je franak dobio na vrednosti, kao što planiraju Hrvati, to bi moglo da poremeti finansijsku stabilnost, jer bi se smanjile kapitalne rezerve banaka", rekao je Sanfi.\nOn je poručio da prilikom traženja rešenja mora da se ima u vidu cela slika i uticaj koji bi takav potez imao i na banke.\n"Mnogo je bolje da banke na neki način ohrabrite da sednu i razgovaraju sa onima koji su zaduženi u francima", smatra Sanfi.\nOn je dodao da je reč o veoma komplikovanom pitanju, budući da "nije korektno da se nekim zaduženim građanima koji su dugo plaćali znatno niže kamate, sada pomaže, dok drugi ne mogu da očekuju sličnu pomoć", odnosno da se pomaže onima koji su se zadužili u francima, a dužnicima u evrima ne.\n"Činjenica je i da su ranije guverneri centralnih banaka upozoravali na opasnosti zaduživanja u francima. To važi i za uzimanje kredita u drugim stranim valutama, pogotovu ako platu primate u domaćoj valuti. To vodi tome da su građani koji imaju kredite u stranoj valuti jako osetljivi na kolebanje kursa", navodi Senfi.\nUpitan da li postoji opasnost da iznenadan skok švajcarskog franka pogura rast udela nenaplativih kredita (NPL), kaže da neki od tih kredita mogu da postanu problematični jer su mesečne rate porasle.\n"Verujem da postoji pritisak na rast udela NPL-ova. Trenutni udeo loših kredita je već visok i mora se rešavati na neki način. Važno je da banke pokušaju da smanje njihovo učešće, bilo da ih prodaju ili da ih otpišu", poručio je sagovornik Tanjuga.\nSanfi je, komentarišući ustezanje banaka da prodaju portfolio NPL-ova, budući da im investicioni fondovi za to nude nisku cenu, rekao da u tom smislu nema lakog rešenja.\n"Verujem da je bankama odbojna pomisao da ih jeftino prodaju, ali i to je bolje nego da dugoročno drže kredite koje ne mogu da naplate. To nikome nije korist. S druge strane, trebalo bi da postoji tržišna cena za otkup NPL-ova i to je onda tako", rekao je Sanfi.\nKomentarišući nedavnu odluku Evropske centralne banke (ECB) da svakog meseca do septembra 2016. kupuje obveznice u vrednosti od 60 milijardi evra, on je rekao da je to "veliki eksperiment, čije efekte ćemo tek videti".\n"Nemamo mnogo prethodnih iskustava s takvim potezima. To je eksperiment, pa bismo morali da čekamo i vidimo šta ce se desiti. Sigurno je da se Evropa suočava sa teškom ekonomskom situacijom, i inflacijom koja se kreće ispod granice cilja. Zato je bilo neizbežno da se pokuša sa novim rešenjem", poručio je Sanfi.\ndržava ne bi trebala da interveniše stambeni kredit u švajcarcima krediti u švajcarskim fancima skok švajcarca


Kina najavila veći uvoz poljoprivrednih proizvoda iz BiH - Akta.ba\n09.02.2021. 15:51 / Izvor: SRNA\nKineski predsjednik Xi Jinping je na samitu "17 plus jedan" istakao da su odnosi Bosne i Hercegovine i Kine unaprijeđeni, i da Kina planira da uveze još više poljoprivrednih proizvoda iz BiH.\n"Ohrabrujemo vas da više promovišete vaše proizvode i da iskoristite mogućnosti prisustva na kineskom tržištu, i da ostanemo u kontaktu u vezi sa uvozom poljoprivrednih i ostalih proizvoda iz vaše zemlje da bismo to sve zajedno unaprijedili", rekao je Si na samitu nakon obraćanja predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika.\nXi je zahvalio Dodiku što je govorio o izgradnji društvo sa zajedničkom budućnošću za čovječanstvo, produbljivanju mulilateralizma i za čestitke povodom 100 godina od osniva Komunističke partije Kine i za iskorijenjavanje siromaštva.\n"BiH je dio ove saradnje", naglasio je Xi.\n"Unaprijedili smo veze naše dvije zemlje i uspjeli za obje zemlje da obezbijedimo određene rezultate, tako da vjerujem da će ova saradnja stvoriti još mogućnosti za prijateljsku i još veću saradnju naše dvije zemlje", naglasio je Xi.\nPrema njegovim riječima, samit "17 plus jedan" predstavlja saradnju ravnopavnih partnera, bez obzira na veličinu zemalja – postoje obimne konsultacije, zajednički doprinosi i korist koja se dijeli.\nNa samitu su učestvovali lideri i visoki predstavnici zemalja Centralne i Istočne Evrope i predstavnici posmatrača saradnje Kina i ovog dijela Evope.


Od kad je otvorila vrata za javnost pre punih šest decenija Spomen-zbirka Pavla Beljanskog širi krug saradnika u više pravaca obuhvatajući donatorstvo, istraživački rad, realizaciju izložbi i publikacija, gostovanja, edukativne programe, prisutnost u stručnim krugovima, velike partnerske projekte. Delujući u okvirima grada, pokrajine, republike i regiona, muzej neguje vidove sradnje iz kojih proizilaze nove ideje i zajednički programi. Na međunarodnom nivou, zahvaljujući razvijanju partnerskih odnosa sa institucijama i muzejima sličnog tipa, saradnji sa ambasadama, njihovim kulturnim centrima i institutima, kao i članstvu u strukovnim organizacijama, otvaraju nam se mogućnosti za dodatno unapređenje rada i veću vidljivost.\nKao osnovno strateško usmerenje definisano je naše pozicioniranje kao mesta učenja i popularizacije umetnosti i kulture, gde se godišnje realizuje više od 130 različitih događaja. Razvijanje ljubavi prema muzeju kao mestu kreativne zabave od najmlađeg uzrasta ostvaruje se posebnim i tematskim programima namenjenih deci. Kroz održivu saradnju sa ustanovama obrazovanja (od predškolskog uzrasta do fakulteta i akademija umetnosti), pojedincima afirmisanim u srodnim profesijama i udruženjima građana, Spomen-zbirka svakodnevno postaje bliža mladima, u nastojanju da doprinese razvoju njihovih kreativnih potencijala. Posebno se ističe višedecenijska sradnja sa Odeljenjem za istoriju umetnosti Filozofskog fakulteta u Beogradu inicirana Nagradom Spomen-zbirke Pavla Beljanskog. Zajedničkim radom sa relevantnim stručnjacima u kontinuitetu razvijamo i programe socijalizacije osoba sa invaliditetom, primenjujući primere dobre prakse i težeći unapređenju kvaliteta života slepih i slabovidih, kao i gluvih i nagluvih osoba.\nZnačajna je i komunikacija s muzejima na Trgu galerija, isticanje vrednosti tri institucije kao kulturno-društvene celine, ali i njihove sinergije, u cilju afirmacije ovog jedinstvenog centra kulturne produkcije na otvorenom u Novom Sadu. Spremnost na povezivanje sa društvenim okruženjem, uključivanje u različite kulturne manifestacije u gradu i usklađivanje sa programskim platformama Evropske prestonice kulture 2021. godine, kontinuirano podstiču suživot sa lokalnom zajednicom i turistički sektor na saradnju.\nTokom godina muzej ostvaruje i izuzetnu medijsku podršku, posebno prilikom realizacije kompleksnih programa. Dobra medijska pokrivenost svih segmenata naših aktivnosti od izuzetne je važnosti za unapređenje kvaliteta izložbenih i programskih sadržaja i održavanju visokih profesionalnih standarda.\nKolekcija Pavla Beljanskog\nSPOMEN-ZBIRKA PAVLA BELJANSKOG Trg galerija 2, 21101 Novi Sad, Srbija


TotalCar.rs » Prodaja novih automobila u Srbiji opala 20 odsto\n0 komentara 3162 pregleda\nNa osnovu dosadašnjih rezultata prodaje, može se predvideti da će i ukupan broj isporučenih automobila u 2014. biti manji nego u 2013. godini.\nNaročito ako se ima u vidu da je prodaja u prvoj polovini godine uvek bolja jer se u tom periodu održava Sajam automobila u Beogradu, kada prodavci i lizing kuće izađu pred kupce sa povoljnijim ponudama.\nU prvih sedam meseci 2014. najviše su se prodavali novi automobili sa najnižim cenama u srednjoj klasi, do desetak hiljada evra, a najveću prodaju je imala Škoda, zatim FIAT, Volkswagen, Ford…\nPetrović kaže da se ovi automobili uglavnom koriste za gradsku vožnju, ali i kao porodična vozila, jer su mali potrošači.\nZabeležen je rast prodaje japanskih brendova, kao što su Toyota, Suzuki, Mazda i Mutcubishi, zbog, kako kaže, kvaliteta i izdržljivosti tih vozila.\nProdaja luksuznih automobila – stabilna\nŠto se tiče premijum segmenta, odnosno prodaje luksuznih automobila, tu nema velikog rasta niti pada.\n“Ljudi koji imaju novac i dalje voze te automobile i neće sigurno kupiti jeftin auto, već jedino može da se desi da promene svoj BMW za Mercedes, ili obratno, ali će i dalje ostati verni luksuznom brendu”, kazao je Petrović.\nProdaja luksuznih automobila je uvek oko 1.500 vozila godišnje i uglavnom u proseku to bude: 500 automobila BMW, 500 Audija i 500 Mercedesa, a ‘utrči’ i po neki Jaguar, Land Rover i drugi skupoceni četvorotočkaši.\n“Grubo gledano, tržište luksuznih automobila je uvek bilo isto, na primer, tokom bombardovanja i sankcija, kao i 2008. godine kada je bilo idelano za prodaju”, napomenuo je Petrović.\nKada je reč o razvoju automobilskog biznisa, kako je rekao, poražavajuće je to što su svi manji gradovi ili regionalni centri, na primer, Zrenjanin, Sombor i Vršac, nažalost, ostali bez dilerskih centara, zbog slabe posećenosti i prodaje.\nUvoznici ili zastupnici proizvođača velikih brendova na teritoriji Srbije, koji su prisutni direktno preko “majke firme” i uz podršku ino-principala uspevaju da opstanu, ali smanjuju troškove i čak ukidaju posebne departmente, naveo je Petrović.\n“Brine nas to što nova vozila nemaju nikakvu podršku od zakonodavca po pitanju takse i regulacije jeftinijih kamata ili bilo čega, dok je, sa druge strane, povećan uvoz polovnih automobila. Ne kažemo mi da nije dobro voziti polovne automobile, već da bi trebalo urediti to tržište”, kazao je Petrović.


Upozorenje zbog visokih temperatura za područje cijele BiH - Portal 072info\nU Bosni i Hercegovini jutros je pretežno vedro, a tokom dana se očekuju veoma visoke temperature. Temperature zraka izmjerene u 08.00 sati: Bjelašnica 16 stepeni, Bugojno, Ivan-sedlo 18, Livno, Sanski Most, Srebrenica 19, Bihać, Jajce, Sarajevo, Tuzla, Bileća, Prijedor 20, Grude, Banja Luka 21, Brčko, Zvornik 22, Doboj, Trebinje 23, Gradačac, Neum 24 i Mostar 25 stepeni.\nU Sarajevu će biti sunčano, a dnevna temperatura oko 35 stepeni, saopćeno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda (FHMZ) BiH.\n“Maksimalne dnevne temperatura zraka uglavnom između 33 i 40 stepeni Celzija. U većem dijelu zemlje se očekuju i tropske noći (minimalne temperature zraka 20 stepeni)”, saopćeno je iz FHMZ.\nPrethodni članakHrabri penzioner iz Nemile\nSljedeći članakIzvršeno 116 kontrola i otkrivena 34 neprijavljena radnika


Disco house zvezda Folamour vraća se u Beograd\nPOČETNA MUZIKA Disco house zvezda Folamour vraća se u Beograd\nFoto: Blender tim\nNakon neverovatne žurke u Barutani, eksplozije pozitivne energije i maestralnog DJ seta koji je vratio disco na velika vrata u naš grad i izmamio ovacije publike, Folamour – discohouse viralna atrakcija vraća se u Beograd u subotu 12. marta, kada će „zapaliti“ dancefloor novog Hangara Luke Beograd i obojiti ga svojim jedinstvenim muzičkim stilom i letnjim, sunčanim vibracijama.\nPodršku će mu pružiti miljenici lokalne klupske publike – Kristijan Molnar koji je poznat po svojim allnighterima, radijskoj emisiji, ali i po tome što se u njegovim setovima može čuti širok spektar muzike, od sporijih srceprajućih traka do plesne muzike i Luton mladi DJ u usponu, čiji se energični setovi baziraju na različitim stilovima house muzike.\nFrancuski muzičar Folamourpostao je nova house senzacija, a pozicionirao se kao jedan od najperspektivnijih izvođača svoje generacije nakon tri hvaljena albuma i sada već legendarnog Boiler room seta.\nKada govori o svom zvuku, ističe da se sa godinama promenio i postao organskiji. „To se može osetiti u onome što sviram i šta stvaram. Više me zanimaju snimljeni, pravi instrumenti, gudači, duvački instrumenti, gitare, bubnjevi i bas. Takav zvuk želim da podelim sa svetom.“ rekao je Folamour i dodao da mu je omiljena numera koja je obeležila prošlu letnju sezonu Casiopepe – „Floofy“.\nFolamourova muzička pozadina veoma je raznovrsna i puna ostvarenja. Formalno muzičko obrazovanje stekao je svirajući bubnjeve, bas, gitaru i perkusije. Radio je sa Nacionalnim orkestrom iz Liona i bio uključen u širok spektar projekata, koji se kreću od popa do jazza. Kao rezultat toga, njegova muzika uvek je prožeta bogatim muzičkim stvaralaštvom, što njegov rad čini romantičnim, poetičnim i veoma emotivnim. On je izvođač koji crpi inspiraciju iz osnovnih vrednosti klasičnog housa, funka i disca, dodajući svoju specifičnu notu originalnosti.\nFolamourova maestralna produkcija može se čuti na najraznovrsnijim događajima i lokacijama, a objavljena je za veliki broj izdavačkih kuća, od All City do Classic i Church do Glitterbox, kao i za njegov lejbl FHUO Records.\nPrvi album „Umami” objavio je 2017, a usledio je i „Ordinary Drugs” dve godine kasnije, koji predstavlja još jednu ljubavnu priču koja usrećuje duše slušalaca. Njegovo poslednjei najobuhvatnije ostvarenje „The Journey” ugledalo je svetlost dana u junu prošle godine, koje jasno daje do znanja da se radi o inovativnom muzičkom pristupu. Sastavljen od dvanaest pesama koje jedna za drugom pričaju priču o Folamourovom muzičkom sazrevanju i pristupanju umetnosti iz više različitih uglova – „The Journey“ je više od klasične produkcije elektronske muzike. Pored preovladavajućih disco sintova, atmosferu stvara i pregršt raznoraznih instrumenata kao i izoštren fokus na vokalima koji dokazuje da je Folamour pre svega elegantni kompozitor. Ovakav pristup stvaralaštvu i album kao delo ostaviće dubok trag u svetskoj biblioteci muzike i pronaći mnogo ušiju koje će uživati u poletnom i melanholičnom zvuku.\nU prodaji su regularne ulaznice po ceni od 1190 dinara, kao i ulaznice za specijalnu „friendly zonu“po ceni od 1990 dinara,putem Cooltix onlajn platforme.\nFolamour at Barutana 2021 aftermovie\nPRETHODNI ČLANAKOpština Malo Crniće dobija nove table sa kućnim brojevima i nazivima ulica\nSLEDEĆI ČLANAKKako pravilno odabrati četkicu i pastu za zube\nZabranjuju se veselja širom Srbije\nDeset godina od jedne od najboljih žurki u Požarevcu\nNedeljni MATINE u Caffe-u LOKAL VEČERAS od 19h do 00h\nCaffe Lokal, 6. jul od 21h: Summer VIBES w/ Dj Boggy\nDisk džokeji zatvaraju danas centar Požarevca od 14 časova, gužve u najavi!


Bor: Četiri radnika zadobila lakše povrede sukobu sa grupom lopova – NovostiDana.rs\nU sukobu sa grupom od oko 40 lopova lakše su povredjena četiri radnika firme Inex plus koja obezbedjuje imovinu kineske kompanije Zidjin Bor Copper, rekli su danas u Zidjinu.\nObezbedjenju su se vrlo brzo pridružile i dve policijske patrole, pa je grupa počela da beži.\nBežeći preko starog borskog jalovišta naleteli su na radnika Zidjina Radeta Spasojevića, nadzornika u Borskoj flotaciji, koga su pretukli i pobegli.\nU Zidjinu navode da će kompanija svoju imovinu zaštititi izgradnjom zida visine dva metra, pa će u prekršajnom smislu prelaženje ili rušenje takve prepreke imati durgačiji formalno-pravni status, odnosno takvi pokušaji biće u kategoriji krivičnog dela.\nPored toga, kazali su dalje u Zdjin, instaliraće se najsavremeniji video nadzor i osvetliće i najzabačenije delove kompanije.\nInex plus je odmah o ovome obavestio policiju, a Zidjin tužilaštvo i rudarsku inspekciju.\nRukovodilac Službe obezbedjenja Inex plusa Željko Colić kazao je da je ovo samo jedan u nizu ovakvih dogadjaja.\nProšle godine bilo je 25 napada na obezbedjenje, a ove 17, ali je pre nekoliko meseci jedan radnik obezbedjenja veoma ozbiljno povredjen kada je zadobio frakturu lobanje.


Sastanak sa ambasadorkom Kipra | Privredna komora Crne Gore\nAmbasadorka Republike Kipar Nafsike Chr. Krousti posjetila je 27. novembra 2012. godine Privrednu komoru Crne Gore i sa predsjednikom Velimirom Mijuškovićem razgovarala o mogućnostima unapređenja privredne saradnje između dvije zemlje.\nSagovornici su se saglasili da je robna razmjena na niskom nivou, te da treba preduzeti aktivnosti da bi došlo do njenog povećanja. Zaključeno je da se moraju stvarati uslovi za investiranje u oblasti gdje postoje prirodni potencijali koji nijesu iskorišćeni na pravi način.\n- Naši resursi za razvoj poljoprivredne proizvodnje, a pogotovo za proizvodnju organske hrane su izuzetni - kazao je Mijušković.\nPredsjednik je istakao da bi dobru saradnju Crna Gora i Kipar mogli da ostvare i na polju energetike, te turizma gdje takođe postoje prirodni potencijali.\nPodsjetio je da su investicije sa Kipra u periodu 2003-2011 iznosile 393,4 miliona eura. Najviše je uloženo u 2008. godini (131,8 miliona eura), i to najvećim dijelom u preduzeća, banke, te u kupovinu nekretnina.\nMijušković je podsjetio da je 4. oktobra 2012. u Limasolu potpisan Sporazum o saradnji između Privredne komore Crne Gore i Trgovinsko-industrijske komore Kipra, što je doprinos unapređenju ekonomskih odnosa dvije zemlje.\nU razgovoru je istaknuto i da će predsjednik Komore Mijušković na zasijedanju Generalne skupštine ABC (29. i 30. novembra) u Nikoziji preuzeti predsjedavanje ovom asocijacijom za 2013. godinu. Mijušković je stavio akcenat na veoma dobre odnose sa Komorom Kipra na bilateralnom planu i na zajednički rad u komorskim organizacijama.\nAmbasadorka Krousti je izrazila oduševljenje ljepotom crnogorske obale i njenom izgradnjom. Predsjednik Mijušković je istakao ljepotu i našeg planinskog dijela koji je, smatra, prilično neiskorišćen i dodao je da su potrebne dodatne investicije da bi unaprijedili cjelokupnu turističku ponudu Crne Gore.\nAmbasadorka je kazala da će Kipar ostati posvećen Crnoj Gori, koliko god to bude moguće, i da će pružiti nesebičnu pomoć, kako u daljoj saradnji dvije zemlje, tako i iskustvom prilikom pristupanja naše zemlje Evropskoj uniji.


Vučić očekuje "poplavu rezolucija: Iživljavanje nad Srbima\nVučić očekuje „poplavu rezolucija: Iživljavanje nad Srbima\nPolitika Autor:Beta07. jul. 202113:25\nPredsednik Srbije Aleksandar Vućić izjavio je da se može očekivati "poplava" rezolucija u gotovo svim parlamentima u okruženju, "da se pokaže da su Srbi počinili genocid". Takva rezolucija usvojena je danas u kosovskoj Skupštini, a Vučić je tim povodom rekao da će ostati zabeleženo u istoriji da ih je pretekao parlament u Podgorici.\nVučić: Plašim se da ćemo pre jeseni imati teško pogoršanje\nOn je rekao da ima mnogo onih u Srbiji koji bi želeli da je Beograd pretekao Podgoricu, ali „srećom nisu još na vlasti“.\nVučić je povodom godišnjice protesta u Beogradu za vreme korona zaključavanja izjavio da su licemerni oni koji policiju optužuju za brutalnost i naveo da je najveća žrtva tih nereda bio upravo policajac.\nRekao je da su ti protesti organizovani samo zato što je on najavio mogućnost zaključavanja u vreme kada se korona nesmetano širila.\nOn je rekao da je do sukoba došlo jer su pojedinci napali policiju, a ne zbog toga što je policija upotrebila ne znam kakvu silu.\nDepopulacija zbog malog broja rođene dece\nHvala Orbanu na hrabrosti\nVučić je izjavio da je zahvalan mađarskom premijeru Vikotoru Orbanu što je imao hrabrosti da predstavi Srbiju u pozitivnom svetlu i izloži se kritikama, od kojih neke dolaze,\nna žalost, i iz Srbije, iz „tajkunskih medija“.\nVučić je naveo da će Orban vrlo brzo doći u Srbiju, pa će moći da mu se zahvali i lično.\nPredsednik Srbije je naglasio da je Orban dobar prijatelj Srbije i da dve zemlje imaju odlične odnose, kao i da nema problema ni izmedju Mađara koji žive ovde i Srba.\nAleksandar VučićKosovoRezolucija o Srebrenici


Mladi hvale Evropu, ali bi u savez s Rusijom - Ozonpress :: internet portal\nTag: Evropa, Mladi, Rusija\nU poslednje dve godine porastao je broj građana Srbije koji imaju pozitivne utiske o Rusiji, a najnovije istraživanje u kome su učestvovali mladi između 18 i 35 godina starosti pokazuje paradoks koji se ogleda u tome da oni „žele da se isele u SAD i EU, ali da usele Rusiju u Srbiju“, ocenjeno je na konferenciji „Srbija i Rusija – ruski uticaj na stabilizaciju, demokratizaciju i evropske integracije Srbije“, koji je juče održan u organizaciji Centra za evroatlantske studije (CEAS) u hotelu Metropol.\nPredstavljajući rezultate ankete o „predstavama i preferencijama“ mladih u Srbiji u vezi sa EU, SAD i Rusijom, direktorka istraživanja IPSOS Svetlana Logor navela je da ta starosna grupa i dalje daje prednost Zapadu u odnosu na Rusiju kada je reč o domenima poput obrazovanja, zaposlenja, lečenja, kulture, zabave, ali da 31 odsto ispitanika podržava usvajanje ruskog zakonodavstva u slučaju eventualnog saveza sa Rusijom, dok 42 odsto njih podržava uvođenje ruskog političkog sistema.\n– Prema mišljenju 85 odsto ispitanika savez sa Rusijom bi povećao mogućnosti za zapošljavanje, a74 odsto njih smatra da bi to doprinelo dolasku stranih investitora, kazala je Logar, koja je, između ostalog, navela i da bi veliki broj mladihpodržaoprisustvo vojnih baza Rusije u Srbiji.\nDirektorka CEAS Jelena Milić istakla je da „klimu“ u Srbiji karakteriše „savršena bura“ ruskih interesa koji žele da spreče Srbiju u procesu demokratizacije, stabilizacije i evropskih integracija. „Uporedo s tim, postoje interesi u vladajućoj strukturi koji ne žele da vide Srbiju integrisanu u EU… Tu spadaju i oni koji su ostali u sistemu bezbednosti a nisu procesuirani za ratne zločine“, rekla je ona.\nMilić je takođe konstatovala da se Rusija „sprema da oteža primenu Briselskog sporazuma“. „Novi faktor podrivanja podrške evropskim integracijama u Srbijijeste isve vidljivija proputinovska opozicija, koja ranije ovde nije postojala“, tvrdi direktorka CEAS.\nIstoričar Milivoj Bešlin ukazao je govoreći o rusko-srpskim odnosima kroz istoriju da je Rusiji Balkan bio i ostao potreban da bi se dokazivala kao velika sila. „Srpsko-ruski odnosi se u Srbiji neretko predstavljaju kroz pokušaj stvaranja paraistorije, kroz mitotvorsku svest… Naivno je verovati da se Rusija žrtvovala da bi pomogla hrišćanima, ona je uvek bila pre svega vođena svojim interesima“, zaključio je Bešlin.\nzanimljivo 23/02/2016 u 09:04 Odgovorite\nDa usele Rusiju ovde, a oni da pobegnu u SAD?!


Beta 21. jula 2015. 22:05\nJedna britanska kompanija počela je da prodaje detektore specijalno osmišljene da upozore vozače o prisustvu ilegalnih migranata skrivenih u njihovim kamionima koji u sve većem broju pokušavaju da iz Francuske luke Kale stignu do Velike Britanije.\n„Uređaj će registrovati za manje od desetine sekunde da li je neko – živo biće ili životinja – ušao u kamion“, rekao je za agenciju Frans pres Metju Periman, iz kompanije „360 Advantage“ koja je osmislila ove uređaje.\nUređaj meri nivo ugljendioksida i upozorava vozača i njegovog poslodavca SMS porukom ili imejlom, u slučaju porasta nivoa što označava prisustvo nekoga u vozilu.\nU Kale već više godina svakodnevno dolaze stotine imigranata koji pokušavaju da stignu do Velike Britanije koju smatraju da pruža dobre uslove migrantima.\nMetju Periman rekao je da je ovaj jedinstven uređaj razvijen u saradnji sa udruženjem za teretni prevoz (FTA) koje predstavlja britanske kompanije iz tog sektora. Uređaj je odgovor na svakodnevne pokušaje sve većeg broja ilegalnih migranata da se sakriju u kamionima i tako stignu do Velike Britanije.\nFTA ima ekskluzivan ugovor da preko svog internet sajta prodaje ovaj uređaj za 299 funti (426 evra).\nPrema zvaničnim podacima objavljenim sredinom jula drumski prevoznici platili su 6,6 miliona funti (9,3 miliona evra) kazni Velikoj Britaniji zbog prevoženja migranata između aprila 2014. i aprila 2015. godine, suma koja je za 2,4 miliona funti viša nego u istom periodu prošle godine.\nBritanska ministarka unutrašnjih poslova Tereza Mej rekla je sredinom jula da su francuske i britanske vlasti sprečile preko 8.000 pokušaja ilegalnih migranata da uđu u Englesku za manje od mesec dana u periodu između 21. juna i 11. jula. Prema prethodnim zvaničnim podacima iz januara, bilo je 30.000 pokušaja prelaza u prethodnih deset meseci.


Crveni krst Srbije pokrenuo akciju novčane pomoći u petnaest opština – Portal Opštine Ivanjica\nCrveni krst Srbije pokrenuo je akciju novčane pomoći, kojom planira da pomogne 1.000 domaćinstava sa decom na koje je kriza uzrokovana pandemijom korona virusa posebno uticala. Jednokratna novčana pomoć biće pružena u 15 opština na teritoriji Republike Srbije iznosu od 14.860,00 dinara.\nPartner u realizaciji aktivnosti novčane pomoći je Međunarodna federacija društava Crvenog krsta i Crvenog polumeseca.\nDomaćinstva će se rangirati po kriterijumima:\n• Domaćinstvo sa decom koja su u proteklih 6 meseci bila odbijena za dobijanje finansijske novčane pomoći od Centra za socijalni rad (posebno oni koji su odbijeni zbog prihoda, utvrđen iznos u proceni ne prelazi više od 50% finansijske socijane pomoći);\n• Domaćinstvo sa decom koja su u proteklih 6 meseci bila odbijena za dobijanje dečijeg dodatka (posebno oni koji su odbijeni zbog prihoda, utvrđen iznos u proceni ne prelazi više od 50% finansijske socijane pomoći).\n• Domaćinstvo sa decom koji su korisnici pomoći Crvenog krsta (koji ne ostvaruju pomoć od strane Centra za socijalni rad, korisnici narodnih kuhinja, nisu ,,vidljivi“ za sistem pomoći od strane nadležnih institucija ).\n• Domaćinstvo sa decom koji su korisnici finansijske socijalne pomoći od Centra za socijalni rad i/ili dečijeg dodatka od lokalne samouprave/sekretarijata za društvenu brigu o deci, a čiji utvrđen iznos u proceni ne prelazi više od 50 % od ukupne prosečne neto zarade u Republici Srbiji za tekući mesec.\nRegistracija i identifikacija porodica za pružane novčane pomoći izvršena je na osnovu postojećih informacija i podataka sa kojima raspolažu organizacije Crvenog krsta, centri za socijani rad, lokalne samouprave – sekretarijati za društvenu brigu o deci i patronažne službe domova zdravlja.\nU slučaju neispunjavanja potrebnih kriterijuma, a izražene potrebe za pomoći, organizacije Crvenog krsta u opštinama i gradovima i nadležne institucije mogu iskazati potrebu za dodatnim razmatranjem za obezbeđivanje pomoći za porodice sa decom koje se nalaze u graničnim vrednostima definisanih kriterijuma.\nZa ovu vrstu aktivnosti Crveni krst Srbije uz podršku Međunarodne federacije društava Crvenog krsta i Crvenog polumeseca obezbedio je ukupna sredstva u iznosu od 14.860.000 dinaraCrveni krst Srbije će izvršiti evaluaciju korišćenja novčane pomoći terenskom posetom domaćinstava, kao i monitoring realizovanih aktivnosti, tokom januara i februara 2021. godine.\njun 26, 2022, 2:04 am


ZBOG RADOVA NA GASOVODU: U četvrtak bez gasa Dedina i tri fabrike – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 22.09.2021. 0\nJP “Srbijagas” obaveštava potrošače u delu Grada Kruševca, naselje Dedina, da će zbog rekonstrukcije dela distributivnog gasovoda u tom gradu, u krugu fabrike “Henkel”, doći do kratkotrajnog poremećaja u isporuci prirodnog gasa u četvrtak, 23.09.2021. godine u periodu od 8:00 do 20:00 časova.\nZbog navedenih radova, bez isporuke prirodnog gasa ostaće deo potrošača na distributivnom sistemu niskog pritiska – potrošači u naselju Dedina, koji se snabdevaju sa mesta isporuke Široka potrošnja “Merima Istok”.\nKratkotrajni poremećaj u isporuci gasa imaće i sledeća mesta isporuke:\n• “HI Merima” Kruševac\n• “Župa” Kruševac\n• “Cooper tire”\nOperator distributivnog sistema je o ovim radovima obavestio krajnje kupce, koji će usled poremećaja ostati bez isporuke prirodnog gasa.\nOčekivani završetak radova i prestanak kratkotrajnog poremećaja u isporuci prirodnog gasa je u četvrtak, 23.09.2021. godine oko 20 časova, nakon čega će JP “Srbijagas” nastaviti sa redovnom isporukom gasa.


Kragujevačko zdravstvo juče je od Evropske unije dobilo pet kontejnera, dimenzija 5x2,5 metera, kao pomoć u borbi protiv Korona virusa.\nDva kontejnera dobio je KC Kragujevac, po jedan Hitna pomoć, Dom zdravlaj i Institut za javno zdravle.\n- Što se tiče instituta, kontejner mogu da koristite dva centra, za epidemiologiju i za mikrobiologiju. Centar za epidemiologiju u njemu može da uzorkuje briseve od potencionalno zaraženih pacijenata. Centar za mikrobiologiju tu možu da izoluje zaraženi deo tih briseva koji se potom šalju u laboratoriju na dalju obradu - kaže Dragan Vasiljević direktor Instituta za javno zdravlje Kragujevac.\nDragan Vasiljević direktor Instituta za javno zdravlje Kragujevac\nKC Kragujevac svoje kontejnere koristi za trijažu pacijenata, a da oni ne uđu u njegove prostorije i tako spreče prodor Kovida 19 u Klinički centar .


24-02-2020 14:02 Izdvojeno Srbija Društvo Video\nU operaciji "Rubikon" zapadnih tajnih službi decenijama je špijunirano pola sveta, a na meti je bila i Jugoslavija, ali bezuspešno, prenosi Dojče vele. Prema njihovim navodima tajne službe SAD i Zapadne Nemačke su u tajnoj operaciji "Rubikon" decenijama špijunirale 130 zemalja i Ujedinjene nacije.\nU ovoj operaciji je specifično to što su nemački BND i američke CIA i NSA bile tajni vlasnici firme Kripto AG sa sedištem u Švajcarskoj i manipulisali su uređajima za šifriranje, koje su obaveštajne službe širom sveta nabavljale za velike pare u uverenju da kupuju bezbedne mašine iz "neutralne zemlje".\nNa taj način su ove tajne službe, osim vrednih informacija zaradile milione ili milijarde. Iako su aferu nedavno raskrinkali nemački i švajcarski javni servisi ZDF i SRF, kao i američki Vašington post, brojna pitanja su ostala bez odgovora - ko je od političara bio upućen u ove mahinacije, ko je lagao svoj parlament, šta je bilo sa zarađenim novcem i kako su ovako stečena saznanja uticala na istoriju druge polovine 20. veka.\nZa sada niko od upućenih aktera koji su još živi ne želi da govori, a jedini je Bernd Šmitbauer, ministar kancelarskog ureda u vreme Helmuta Kola, potvrdio da je operacija "Rubikon" postojala i rekao da je ona doprinela da "svet bude sigurniji i mirniji". Kako se navodi, sve je počelo septembra 1999. na jednom susretu veterana zapadnih tajnih službi u Berlinu, starih prijatelja i poznanika iz vremena Hladnog rata, a učesnici sastanka su bili ponosni jer su decenijama upravljali najvećom špijunskom operacijom u istoriji.\nKonstatovali su da bi bila šteta da se priča o takvom uspehu nekako ne sačuva za potomstvo, pa su tajni agenti zato odlučili da naprave završni izveštaj, neku vrstu hronike te operacije, pa tako američki izveštaj pod imenom "Minerva" i Nemački pod nazivom "Rubikon" imaju ukupno 280 stranica. Pre dve godine te izveštaje je dobio Peter F. Miler, autor dokumentaraca o tajnim službama koji je rađen za drugi program nemačke televizije, a potom su novinari uključili kolege iz Švajcarske i Amerike i dugo proveravali materijal pre nego što su 11. februara ove godine objavili priču.\nIspostavilo se da su zapadne tajne službe imale čitav svet "na dlanu", iako glavni rival SSSR, kao ni Kina, nisu bili među kupcima uređaja za šifrovanje firme Kripto AG. Sve vreme, međutim, Jugoslavija se gotovo od početka nalazila na spisku kupaca te firme i bila je jedna od najboljih mušterija, a u isto je vreme bila važna meta špijuniranja.\nIz izveštaja CIA vidi se da je Jugoslavija još 1957. kupila 121 mašinu za šifrovanje tipa CX 52, a izveštaj BND kaže da je Jugoslavija tada kupila samo stare mehaničke Kripto uređaje koje su CIA i NSA najverovatnije mogle da presreću.\nNegde oko 1978. Jugoslavija je za više stotina hiljada švajcarskih franaka kupila veliku količinu tada savremenih elektronskih aparata tipa MCH-314 za vojsku koji su, naravno, bili "provaljeni", međutim, Jugoslavija je imala i svoje stručnjake i prevara je brzo otkrivena.\nUređaje za Jugoslaviju je inače "nameštao" BND. Konkretno, transparentni algoritam koji su CIA i BND mogli da čitaju razvio je zaposleni potpisan sa "S".\n"On je koristio šemu za sinhronizovanja unapred kako bi uređaj učinio čitljivim. Nemačka šema je, međutim, bila previše transparentna, pa je nekoliko kupaca, među kojima su bili Jugosloveni i Austrijanci, otkrilo čitljivost mašine", navodi se u američkom izveštaju. LJudi iz JNA su tražili od Kripto AG da im pošalju specijalistu da popravi uređaj inače će otkriti tajnu, zbog čega je vrh firme Kripto AG održao hitan sastanak, a mesec dana kasnije inženjer koji nije bio upućen u manipulisanje otišao je u Beograd i otkrio da uređaj može da se učini nečitljivim odnosno bezbednim.\nPosle toga Jugoslavija više nije bila tema u firmi Kripto AG, tačnije sve dok nije počeo rat devedesetih. Bruno fon Ah u intervjuu za SRF kaže da su tada došli ljudi iz uprave i pitali ga kakvi su uređaji prodati Jugoslaviji i onda mu je postalo jasno za koga radi - pokušali su da prisluškuju JNA, odnosno srpsku stranu koja je nasledila opremu, ali im to nije uspevalo.\nOperaciju "Rubikon" je najviše ugrozio poznati slučaj kada je inženjer Kripto AG Hans Biler uhapšen i devet meseci držan u zatvoru u Teherenu. Ubrzo nakon toga, tadašnji šef BND Konrad Porcner jasno je dao do znanja direktoru CIA DŽemsu Vulsiju da operacija više nema podršku političkog vrha Nemačke i BND je septembra 1993. prodao Amerikancima udeo u firmi Kripto AG za 17 miliona dolara.\nNemački obaveštajci su bili nezadovoljni što moraju da prekinu tako uspešnu operaciju koju je CIA je nastavila bez njih, navodno sve do 2018. Informacije o operaciji "Rubikon" preneli su mediji širom sveta, međutim čudi mali broj reakcija, s obirom da se jedino u Švajcarskoj desio pravi politički zemljotres, piše DW. Prema istraživanju ZDF, postoji sumnja da je Savezna vlada svojevremeno lagala kontrolni odbor, jer je u pismenom odgovoru na upit ZDF, Konstantin fon Noc, poslanik Zelenih i član tog odbora, rekao je da će na sledećem sastanku zatražiti odgovarajući izveštaj od savezne vlade i odgovore na pitanja koja se nameću izveštajem o operaciji "Rubikon".\nPročitajte OVDE čime je to Dejan Lučić uzdrmao javnost.


Kineski premijer Li Kećijang sastao se danas u Pekingu sa liderom Hongkonga Keri Lam, sa kojom je razgovarao o stanju u privredi nakon višemesečnih nasilnih protesta.\n- Vlada specijalnog administrativnog regiona mora da nastavi sa naporima, okonča nasilje i zaustavi haos u skladu sa zakonom - rekao je Li, prenosi Rojters.\nPoseta Lam usledila je usled brojnih spekulacija da bi u razgovorima sa kineskim predsednikom Si Đinpingom ona mogla da dobije nove direktive, među kojima je i moguća rekonstrukcija vlade.\nLi je ocenio i da su sukobi zbog izmene zakona o izručenju nanele štetu hongkonškom društvu na svim frontovima, prenosi AP.\n- U protekloj godini, naše politike, ekonomija i društvo su se stvarno suočili sa velikim problemima - rekla je Lam.\nMasovni protesti počeli su u junu zbog spornog Zakona o izručenju, a iako je Lam u međuvremenu povukla zakon, protesti su se nastavili, a demonstranti traže demokratske reforme i nezavisnu istragu o navodnoj policijskoj surovosti.


Milan Ristić - Blic Sport\nMilan Ristić ispunio normu za atletsko prvenstvo sveta u Londonu\nNaš atletičar Milan Ristić ispunio je normu za Svetsko prvenstvo u Londonu za trku na 110 metara s preponama.\nDVA BODA ODLUČILA Atletska reprezentacija ispala u Treću ligu Evrope\nAtletska reprezentacija Srbije, u znatno oslabljenom sastavu, zauzela je deseto mesto na ekipnom Prvenstvu Evrope II lige u Tel Avivu, pa je ispala u III ligu.\nPODVIG ATLETIČARA Ristić u Americi oborio državni rekord star 32 godine\nSrpski atletičar Milan Ristić je oborio državni rekord, star 32 godine, u trci na 60 metara u dvorani.\nRAZOČARAN Ristiću neizmerno žao zbog načina na koji je ostao bez polufinala\nNaš atletičar Milan Ristić poručio je da je veoma razočaran zbog načina na koji je ostao bez plasmana u polufinale trke na 110 metara preponama na Olimpijskim igrama u Riju.\nVELIKI KORAK KA USPEHU Ristić u polufinalu na 110 metara sa preponama\nNaš atletičar Milan Ristić plasirao se u polufinale trke na 110 metara sa preponama na Olimpijskim igrama.\nTomaševićeva se nada svojim najboljim Igrama, a debitant Ristić državnom rekordu\nNaša bacačica diska Dragana Tomašević rekla je da se nada da će joj predstojeće Olimpijske igre biti najuspešnije, dok je trkač na 110 metara s preponama Milan Ristić istakako kako se nada državnom rekordu u Riju.\nRistić: Ciljam državni rekord u Riju\nNaš atletičar Milan Ristić rekao je da mu je cilj da na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru obori nacionalni rekord u trci na 110 metara s preponama.\nEP U AMSTERDAMU Ristiću za malo izmaklo finale\nMilan Ristić nije se plasirao u finale trke na 110 sa preponama na Evropskom prvenstvu u Amsterdamu.\nNACIONALNI REKORD Milan Ristić novi član Srbije za Rio\nNaš atletičar Milan Ristić, koji se nalazi na studijama u Americi, izborio se za mesto u Olimpijskoj eliti na putu za Rio kao 12. atletičar sa ispunjenom normom.\nRistić bez polufinala u Pekingu\nSrpski atletičar Milan Ristić nije uspeo da se plasira u polufinale trke na 110 metara sa preponama na Svetskom prvenstvu u Pekingu, pošto je završio poslednji u svojoj kvalifikacionoj grupi.\nNaši atletičari tražili put do SP i Igara u Riju, Kolašinac nije imao svoj dan\nNa stadionu „Sirimum“ u Sremskoj Mitrovici održano je prvenstvo Srbije u atletici, a takmičari su se borili da ispune neku od normi za predstojeće Svetsko prvenstvo koje se održava u avgustu ove godine i Olimpijske igre koje će se održati u Riju 2016.\nMilan Ristić novi rekorder Srbije na 110 metara s preponama\nSrpski atletičar koji se nalazi na studijama u Americi, Milan Ristić, postigao je novi nacionalni rekord na 110 metara prepone.\nRistić: Odustao sam zbog rizika od teže povrede\nSrpski atletičar Milan Ristić rekao je da ga je povreda na treningu sprečila da startuje u kvalifikacijama na 110 metara prepone na prvenstvu Evrope u Cirihu.\nPovreda sprečila Milana Ristića da nastupi na Evropskom prvenstvu\nNaš mladi atletičar Milan Ristić nije se našao na stazi u vreme koje je bilo predviđeno za njegov nastup u kvalifikacijama na 110 metara sa preponama na Evropskom prvenstvu.\nČetvoro naših atletičara ove srede nastupa na prvenstvu Evrope\nSrbija će imati četvoro takmičara koji će biti akteri drugog takmičarskog dana na Evropskom prvenstvu u atletici čiji je domaćin Cirih.


Merkel posetila nemacke vojnike: Rusija vodi "hibridni rat" - Naslovi Online\nMerkel posetila nemacke vojnike: Rusija vodi "hibridni rat"\n14.09.2018 23:41 n1info.com\nNemacka kancelarka Angela Merkel rekla je da njena zemlja jaca svoje odbrambene kapacitete, naspram "hibridnog rata", koji prema njenoj oceni, vodi Rusija.\nMerkel je ovo rekla obracajuci se nemackim vojnicima rasporedjenim u okviru NATO u vojnoj bazi Rukla u Litvaniji.\n"Ovde ste suoceni sa situacijom koja predstavlja drugi deo ruske vojne doktrine ideju hibridnog rata", rekla je Merkel obracajuci se nemackom kontingentu u okviru NATO snaga zaduzenih da odvrate Rusiju od svakog napada.\nZemlje clanice Alijanse optuzile su Moskvu da pribegava tehnikama "hibridnog rata" od subverzije do propagande, preko sajber rata, da bi iznurili zapadne zemlje bez pokretanja punog vojnog odgovora NATO.\nRusija je demantovala vise puta da ona organizuje takve napade optuzujuci Alijansu da podstice trku u naoruzanju.\nMerkel je rekla da u Nemackoj nisu toliko naviknuti na hibridni rat i da je zato u okviru nemackih vojnih snaga oformljeno specijalno odeljenje za sajber napade da bi razvili kapacitete u toj oblasti.


Udruženje “Projekt ABC“ u Tuzli organizovalo radionice za pisanje projekata\nUdruženje građana “Projekt ABC“ iz Tuzle organiziralo je radionice za pisanje projekata, a prva održana u Osnovnoj školi “Pazar” bila je namijenjena direktorima osnovnih škola.\nCilj je da se educiraju o pisanju projekata kojima će se prijavljivati na različite tendere da bi se intenzivirale projektne aktivnosti škola i formirali stalni projektni timovi, koji će ovim obrazovnim ustanovama osigurati dodatne izvore finansiranja.\n– Druga radionica organizovana je za građane Tuzle, odnosno entuzijaste koji već imaju ideje za razvoj naše lokalne zajednice, ali nemaju dovoljno iskustva u pisanju projekata i prijava za donacije. Predavači na ovim radionicama bile su Jasmina Stuhli i Nadira Šabanović, a podršku projektu pružio je Ured Specijalne olimpijade iz Brisela – izjavio je za Fenu predsjednik Udruženja građana “Projekt ABC“ Almir Mustafić.\nNakon radionica učesnici su razgovarali i o problemima koje imaju te su s nekoliko škola postignuti i dogovori za zajedničke projekte iz oblasti energetske efikasnosti, a također i za nove radionice za pisanje projekata.\nOvom prilikom UG “Projekt ABC“ predstavilo je i besplatne radionice na engleskom jeziku iz oblasti javnog govorništva (debate, okrugli stolovi, prezentacije, kratki govori i sl.), koje se od januara 2015. održavaju svake srijede u Kući plamena mira u Tuzli.\nOve radionice namijenjene su svim punoljetnim osobama koje žele poboljšati svoje komunikacijske vještine, a također i engleski jezik, objasnio je Mustafić.


Formula za kolektivni imunitet – Okvir\nFormula za kolektivni imunitet\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon ocenio je da je masovna imunizacija najmanje milion i po stanovnika potrebna da se obezbedi kolektivni imunitet od „verovatnih 60 odsto“, što je dovoljno da se spreče epidemijski talasi kakve je Srbija do sada imala.\n„Za potpuno suzbijanje virusa potreban je kolektivni imunitet koji je preko 80 odsto. Ako očekujemo potpuno potiskivanje virusa potrebno je da se vakcinišu svi koji žele… do tri miliona stanovnika“, ističe dr Kon u objavi na Fejsbuk nalogu.\nObjašnjava da je veliki broj, oko 40 odsto, imunitet stekao posle kontakta s virusom, tako što je preležao kovid-19 ili imao asimptomatsku infekciju.\n„Rezultat masovne imunizacije će zavisiti od odziva stanovništva, ali i naše sposobnosti da od toga ne pravimo temu za podele, već temu o ličnoj zaštiti, ali i solidarnosti. Izlazak iz ove zdravstvene krize se jasno vidi, brzina izlaska zavisi od nas“, naglašava dr Predrag Kon.\nVreme početkom nedelje oblačno, uz kišu\nU Srbiji još 1966 osoba zaraženo, 37 preminulo


EUFOR upozorava političare u BiH: Ako bude trebalo, spremni smo da reagujemo - mojusk.ba\nEUFOR upozorava političare u BiH: Ako bude trebalo, spremni smo da reagujemo\nEUFOR je upozorio sve političare u Bosni i Hercegovini da je spreman da reaguje u kratkom vremenskom roku ukoliko primjeti i najmanje naznake da bi moglo da bude novih sukoba.\nOvako glasi upozorenje EUFOR-a za političke lidere u BiH, zbog rastuće zabrinutosti za istorijski nestabilan region Balkana, koja je ovih dana itekako izražena, prenosi “USNews”.\n“Mnogo toga je postignuto na ovim prostorima i ne smije biti izgubljeno ponovo. Još uvijek postoje neke EUFOR-ove trupe u BiH, ali neću se dvoumiti niti jednog trenutka ukoliko bude potrebno pozvati rezervne snage za intervenciju”, kazao je general Anton Valdner, nakon preuzimanja komande nad EUFOR-ovim trupama u BiH.\nOn dodaje i da politički lideri u Bosni i Hercegovini imaju veliku moć u svojim rukama, zbog čega ih je upozorio.\nNovi šef operacija EUFOR-a general Džejms Everard tvrdi da postoje “spoljni uticaji koji su mogući izazov na zapadnom Balkanu i u BiH”.\nNjih dvojica su istakli i zabrinutost zbog “sve većeg ruskog uticaja na području Balkana, kao i obnovljenim sukobima između Srbije i Kosova, te rastućim tenzijama u Makedoniji i Crnoj Gori.


Festival Uvertira – Uvertira\nI muzički festival dečijih pesama “Uvertira“- Deca pevaju dečije pesme! Dođite da se družimo, pevamo, zabavljamo, pronađemo najboljeg i vratimo dečiju muziku tamo gde joj je i mesto, među decom!\nIz ovih razloga i iz velike želje da se to promeni, Muzičko-edukativna radionica „Uvertira“ je došla na ideju da organizuje I festival dečije pesme „Uvertira“ gde će deca pevati o ljubavi, druženju, žurkama, problemima, ali u skladu sa njihovim godinama. Festival je namenjen deci uzrasta od 4 do 14 godina koji će se takmičiti pevajući dečije pesme. Dečije pesme podrazumevaju opus pesama čije su melodije, tekst i muzika, primereni dečijem izvođenju.\nPropozicije za festival podrazumevaju da se na audiciji izvode dve dečije pesme a capella ( bez instrumentalne pratnje). Ukoliko se uspešno prođe audicija, sledeća etapa je polufinalno takmičenje. Prijavljivanje na festival kao i audicija je besplatna, a nakon prolaska u polufinale se plaća simbolična kotizacija za dalje takmičenje. U finalu će se takmičiti oni najbolji, koji će biti odabrani od strane stručnog žirija na polufinalnim večerima. Finale festivala “Uvertira” će biti održano u februaru/martu 2017. godine, gde će učesnici- finalisti pevati zadatu kompoziciju koju će izabrati stručni žiri u skladu sa vokalnim mogućnostima deteta, ali i prema njihovom temperamentu. Zadate kompozicije će finalisti pripremati sa stručnim timom u prostorijama Muzičko-edukativne radionice ”Uvertira”. Bitno je napomenuti da je priprema učesnika za finale besplatna! Pripreme za finale podrazumevaju pevačke probe , rad na scenskom nastupu, probe sa instrumentalnom pratnjom ili matricom kao i rad na samopouzdanju pevača kako bi što bolje izveli svoje kompozicije, ostavili pozitivan utisak na žiri i publiku i iskazali svoj talenat. Finalistima i pobedniku biće obezbeđene vredne nagrade!


RTS :: Teška bitka za prevremeno rođene bebe\nDruštvo Teška bitka za prevremeno rođene bebe\nutorak, 17. nov 2015, 18:22 -> 20:28\nTeška bitka za prevremeno rođene bebe\nZa svaku bebu koja je rođena pre 37. nedelje kaže se da je rođena pre vremena. U svetu, godišnje, na svet pre termina dođe 15 miliona beba, a u Srbiji oko četiri hiljade. Svakog 17. novembra skreće se pažnja na probleme koje imaju novorođeni i njihovi roditelji.\nPretpostavlja se da se u svetu svako deseto dete rodi pre termina. Upozoravajući na tu statistiku, ulaz Instituta za neonatologiju u Beogradu ukrašen je čarapicama, od kojih je svaka deseta mnogo manja od uobičajene. Najmanja beba koja je u toj ustanovi dobila svu neophodnu pomoć imala je 530 grama. Mihajlovići su na prvu kontrolu doveli Nataliju.\n"Ona sada ima tri meseca, rodila se u sedmom mesecu sa 750 grama i 33 centimetra. Bila je u bolnici, odakle smo izašli pre mesec i po. Sada je sve dobro", kaže Natalijina majka Radovina Mihajlović.\nSvake godine, u tu ustanovu iz cele Srbije bude primljeno 900 beba, ili svako četvrto dete rođeno pre vremena, odnosno svako drugo dete koje ima manje od kilogram i po po rođenju.\nRade 365 dana u godini, i tako već 90 godina, a u ovoj instituciji se svakodnevno prepliću ljubav, strah, neizvesnost i borba i lekara i roditelja za male pacijente.\n"Često zahtevaju zbog nerazvijenih pluća primenu mehaničke ventilacije, svi organi su nezreli i osetljivi. Naš institut radi dijagnostiku i lečenje te dece. Prosečna dužina lečenja je 46 dana", navodi doktorka Katarina Lazić iz Instituta za neonatologiju.\nDirektorka Instituta za majku i dete, doktorka Milica Ranković Janevski, napominje da u tu instituciju dolaze bebe koje su najosetljivije i dodaje kako neonatologija u Srbiji zaostaje u odnosu na zemlje regiona, jer, kako podvlači, ta grana medicine je u tesnoj vezi sa sveopštom ekonomskom situacijom.\nMeđutim, ne dobija svaka beba u Srbiji odgovarajuću zdravstvenu zaštitu, jer na 1.000 porođaja, u proseku, izgubimo 8,6 beba, a na jugu zemlje čak 12,4. Zbog toga iz Ministarstva zdravlja najavljuju promene u toj oblasti. Do tada, ipak dobra vest – posle tromesečne borbe, Mateja i Milija su spremni da napuste Institut za neonatologiju.


Duplo više hospitalizovanih i umrlih pacijenata na jugu Srbije nego početkom meseca - Društvo - TDBN\nHome EUROPE SERBIA Duplo više hospitalizovanih i umrlih pacijenata na jugu Srbije nego početkom meseca...\nDuplo više hospitalizovanih i umrlih pacijenata na jugu Srbije nego početkom meseca – Društvo\nU niškom KC danas hospitalizovan 321 pacijent, 11 na repiratoru, a jedan preminuo\nPiše: Z. Miladinović 13. jula 2020. 17.58\nPrema navodima na veb- sajtu niškog KC, u kovid bolnicama u ovim gradovima do danas u 16 časova bilo je hospitalizovano ukupno 697 pacijenata, od kojih je kod 307 testiranjem potvrđeno prisustvo korona virusa. Preminula su dva pacijenata sa laboratorijski potvrđenim virusom, od kojih jedan u KC Niš a jedan u Vranju, dok je na respiratoru bilo 11 pozitivnih pacijenta.\nU niškom KC, gde se smeštaju najteži kovid pacijenti sa jugoistoka zemlje, danas popodne bio je hospitalizovan 321 pacijent, od kojih je 117 pozitivno na korona virus, u zdravstvenom centru Vranje- 183 pacijenta, među kojima 118 pozitivnih, u zdravstvenom centru Leskovac- 130 pacijenata, od kojih 19 pozitivnih, a u zdravstvenom centru Surdulica- 63 pacijenata, među kojima 53 pozitivnih na virus.\nUprava KC, inače, nešto preciznije podatke o broju hospitalizovanih, pozitivnih i umrlih pacijenata, kako u Nišu tako i na jugoistoku Srbije, saopštava tek u poslednjih nekoliko dana. Ona je do tada na veb- sajtu ustanove objavljivala samo šture podatke o broju hospitalizovanih pacijenata kod kojih je potvrđen virus, kao i broju onih koji su na respiratoru.\nNa sajtu KC nije bilo ni takvih podataka od 22. juna do 2. jula- što je inače period neposredno nakon parlamentarnih i lokalnih izbora u Srbiji održanih 21. juna. Prvu konferenciju za novinare od početka epidemije uprava KC održala je 2. jula, ali je ovakvu komunikaciju sa javnošću obustavila do daljeg samo nedelju dana kasnije, “zbog aktuelne epidemiološke situacije”.\nPrevious articletalents d’outre-mer – Jeune Afrique\nNext articleMuted celebrations in France under shadow of Covid-19\nPredsednik se malko zabunio – Aleksandar Milošević\nZvezda čeka Evropu u Beogradu – Sport


Balkanska turneja Ban Ki-muna\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija, Ban Ki-mun\nGeneralni sekretar UN razgovaraće sa funkcionerima nekoliko država nastalih raspadom bivše Jugoslavije\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Ban Ki-mun u ponedeljak kreće na turneju u okviru koje će posetiti i zemlje Zapadnog Balkana.\nPrvi čovek svetske organizacije počinje turneju u Kini, a prva stanica u jugoistočnoj Evropi biće mu Slovenija, 19. jula. Sledi boravak u Hrvatskoj, Crnoj Gori, Srbiji, na Kosovu, u Makedoniji i Bosni i Hercegovini.\nU Crnoj Gori Ban bi trebalo da se sastane sa predsednikom Filipom Vujanovićem, premijerom Igorom Lukšićem i predsednikom Skupštine Rankom Krivokapićem, i da obiđe istorijsku prestonicu države - Cetinje.\nU Srbiji, Banovi sagovornici trebalo bi da budu predsednik Tomislav Nikolić, mandatar za sastav vlade Ivica Dačić i Vuk Jeremić, koji će u narednih godinu dana biti Predsedavajući generalne skupštine Ujedinjenih nacija.\nNa Kosovu, Ban će obići kancelarije UNMIK-a, sastati se sa regionalnim i međunarodnim organizacijama i predstavnicima vlasti, a trebalo bi da poseti i manastir Visoki Dečani i grad Prizren. Svoju posetu tom regionu generalni sekretar Ujedinjenih nacija okončaće u četvrtak 26. jula.


Lista poverenja u brendove telefona: Neočekivano prvo mesto, ko je vaš favorit?\nIzvor: B92, 29.Okt.2020, 13:02\nKompanija Counterpoint je napravila "listu poverenja", gde su pobrojani svi proizvođači Android mobilnih telefona. Rangirani su na osnovu četiri kriterijuma - softver, sigurnost, kvalitet izrade i poslovna upotreba.\nKako su naglasili iz Counterpoint kompanije, softverska i sigurnosna ažuriranja za Android telefone su kritičan segment jer, zbog pandemije, mnogo više ljudi koristi internet za rad od kuće.\nVeć drugu godinu uzastopno, Nokia je na prvom mestu njihovih istraživanja po pružanju podrške korisnicima u ova dva aspekta, a čak 98% proizvođača ne nudi dosledna ažuriranja softvera i sigurnosnih pečeva.\nNekoliko kriterijuma je neophodno ispuniti kako bi se proizvođači...


POTPISANI SPORAZUMI ZA REKONSTRUKCIJU I MODERNIZACIJU PRUGE NIŠ-DIMITROVGRAD I OBILAZNICE OKO NIŠA – Radio Televizija Caribrod\nProšle nedelje potpisani su sporazumi za rekonstrukciju i modernizaciju pruge Niš – Dimitrovgrad i obilaznice oko Niša, objavljeno je na sajtu Železnica Srbije. Sporazumi su potpisani u beogradskom hotelu Metropol pre početka konferencije “EU-Srbija 2018: investicije, rast i zapošljavanje”.\nPrvi set sporazuma vredan više od 200 miliona evra kredita i nepovratnih sredstava iz fondova Evropske unije, koji se odnosi na rekonstrukciju i modernizaciju železničke pruge Niš – Dimitrovgrad na Koridoru 10 potpisali su ministarka građevine, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ministarka za evropske integracije Jadranka Joksimović, v.d. direktora kompanije „Infrastruktura Železnice Srbije“ Miroljub Jevtić i potpredsednik Evropske investicione banke Dario Skanapijeko.\nMinistarka Zorana Mihajlović, izjavila je da je projekat modernizacije pruge Niš-Dimitrovgrad, vredan 268 miliona evra, važan ne samo zbog građana Srbije, već i zbog regionalnog povezivanja, koje je strateški cilj Vlade Srbije.\nizvor i foto: zeleznicesrbije.com\nBALKANSKI SA POLA TUCETA ISPRATIO GOSTE IZ BABUŠNICE I OSTAO NA ČELU ZONE ISTOK SA MAKSIMALNIM UČINKOM\nKOŠARKAŠI DIMITROVGRADA DOČEKUJU EKIPU JASTREPCA IZ ALEKSINCA


U CBBiH se svi aspekti poslovanja odvijaju uspješno, u skladu sa zakonima i internim procedurama\nPovodom nekoliko napisa jednog medija, a koji nažalost bez provjere ili uvažavanja relevantnih informacija od nadležnih službi u Centralnoj banci Bosne i Hercegovine (CBBiH) povremeno prenesu i neki drugi mediji, CBBiH želi informisati javnost o sljedećem:\nU CBBiH se svi aspekti poslovanja odvijaju uspješno, u skladu sa zakonima i internim procedurama. Sve informacije o radu i poslovanju CBBiH, kao i vezano za određene senzacionalističke medijske napise, uvijek je moguće provjeriti kod nadležnih službi. Predstavnika navedenog medija CBBiH je više puta pozivala u posjetu, da bi se na licu mjesta uvjerio i provjerio “navodna” saznanja, ali je to odbijeno.\nRad CBBiH je izuzetno transparentan, a svi podaci su kontinuisano dostupni javnosti kroz sve izvještaje, publikacije, putem web stranice i društvenih mreža, saopćenja za javnost, odgovora na upite medija i građana, kao i redovne tematske brifinge sa novinarima.\nU vezi najnovijih medijskih napisa, a kako bi javnost bila istinito informisana, bitno je istaći da pred sudom postoji samo jedna prijava, radnopravni spor, od jednog službenika CBBiH koji je vođen neosnovanom željom za napredovanjem u karijeri i nezadovoljstvom rezultatima javnog oglasa na koji se prijavio. Takođe, nadležni u CBBiH su već upozoravani na ovakav scenarij, odnosno mogućnost da će određeni pojedinci posegnuti za drugim sredstvima, a ne samo pravnim, u nastojanju da izvrše pritisak na institucije da bi ostvarili svoj cilj.\nCBBiH oštro osuđuje namjere dezinformisanja i zloupotrebe u vezi s radom CBBiH, a time i destabilizovanja institucije iz ličnih, a i bilo kojih drugih interesa.\nCBBiH je jedina državna institucija nadležna za monetarnu politiku na teritoriji cijele BiH, institucija koja već 21 godinu uspješno obezbjeđuje monetarnu stabilnost u zemlji, te ima najviši nivo reputacije, kako u najširoj javnosti, tako i u domaćim i međunarodnim finansijskim krugovima.\nU vezi navedenog, CBBiH će u narednom periodu preduzeti sve neophodne radnje u skladu sa zakonskim ovlastima i obavezi zaštite institucije i njenog, radom stečenog, najvišeg nivoa integriteta i reputacije.


Rusija ponovo otvorila Kerčki moreuz - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rusija ponovo otvorila Kerčki moreuz\nRusija ponovo otvorila Kerčki moreuz\nRusija je danas ponovo za plovidbu otvorila Kerčki moreuz pored Krima nakon što su ruski brodovi u nedelju otvorili vatru i zaplenili tri ukrajinska broda, čime je izazvana novu kriza između dveju zemalja.\n2Piše: FoNet 26. novembra 2018. 14.42 Izmenjeno: 14.54\nFoto: EPA-EFE/MICHAEL KLIMENTYEV/SPUTNIK/KREMLIN POOL MANDATORY CREDIT\nRuska obaveštajna služba FSB objavila je danas da su brodovi ruske obalske straže zaplenili dva manja broda ukrajinske mornarice i tegljač pošto su otvorili vatru i ranili nekoliko ukrajinskih mornara.\nTo je najozbiljniji sukob između Moskve i Kijeva poslednjih godina, ocenila je agencija Rojters, podsećajući da je Rusija pre toga zaprečila prolaz kroz Kerčki moreuz kako bi onemogućila da brodovi iz Crnog uđu u Azovsko more.\nUkrajinska flotila je, prema tvrdnjama Rusije, ignorisala upozorenja da se zaustavi i izvodila opasne manevre, ali Ukrajina odbacuje optužbe i uzvraća protivoptužbama da je Rusiju počinila vojnu agresiju, a međunarodnu zajednicu poziva da kazni Rusiju.\nDiplomatski izvori su za danas popodne najavili sednicu Saveta bezbednosti UN koji će se sastati na zahtev Rusije i Ukrajine.\nU međuvremenu su oglasio i Brisel porukom kako od Rusije očekuje da omogući slobodnu plovidbu kroz Kerčki moreuz, te pozivom obema stranama da svoje aktivnosti posvete smirivanju situacije.\nUkrajinski parlament će razmotriti predlog o uvođenju vanrednog stanja u trajanju od 60 dana od ponedeljka nakon što se ukrajinski predsednik Petro Porošenko u nedelju uveče sastao s vodećim vojnim i bezbednosnim zvaničnicima.\nUvođenje vanrednog stanja bi značilo ograničavanje građanskih sloboda, a na drugoj strani bi državnim institucijama dalo veće slobode uoči predsedničkih izbora sledeće godine.\nIzborne ankete, po oceni zapadnih agencija, pokazuju da bi aktuelni predsednik Popšenko te izbore mogao izgubiti.\nRusija je pripojila Krim 2014. i tada izgradila dugačak most koji premoćuće Kerčka vrata i povezuje to poluostrvo sa jugom Rusije.\nUski moreuz spaja Crno i Azovsko mora, gde se nalaze dve važne ukrajinske luke.\nNa Krimu je smeštena ruska crnomorska flota, a s mosta se može kontrolisati plovidba moreuzom.\nPredsednik Ukrajine Petro Porošenko zatražio je danas da Rusija odmah oslobodi ukrajinske mornare i brodove koji su zaplenjeni u Crnom moru.\nPovodom događaja u Crnom moru i oko Kerčkog moreuza oglasila se i ambasada Ukrajine koja je rekla da akcije Rusije predstavljaju kršenje propisa Konvencije UN.\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov nazvao je situaciju u Kerčkom moreuzu jasnom provokacijom i prema njegovoj proceni, Kijev je prekršio ključne odredbe međunarodnog prava.\nkrecki moreuz, Rusija\nIzmeđu istoka i zapada izbor je jug\nRusija i špijunaža: Velika Britanija „ozbiljno potcenila“ rusku pretnju\n26. novembra 2018. u 15.52\nagresija na ukrajinu se nastavlja\n26. novembra 2018. u 18.06\nKoja agresija …. nema ovde agresije samo budala Porosenko koji vjeruje Zapadu kao i mnoge druge Istocnoevropske zemlje kada je rijec o Rusiji. Krim je Ruski, Kosovo je Albansko, Folklandska ostrva su Britanska (tako je danas i svi mi to trebamo prihvatiti. A to je da sila nikoga ne pita)


Iran: Dobrodošle sve konstruktivne mere za očuvanje nuklearnog sporazuma - Kineski Radio Internacional\nIran: Dobrodošle sve konstruktivne mere za očuvanje nuklearnog sporazuma\n2020-01-15 10:51:22 | CRI\nIranu će pozdraviti bilo koje konstruktivne mere za očuvanje nuklearnog sporazuma, rekao je portparol iranskog Ministarstva spoljnih poslova Sajed Abas el Musavi.\nOn je istovremeno izjavio da će Iran ozbiljno reagovati ukoliko tri zemlje potpisnice sporazuma, Velika Britanija, Francuska i Nemačka, prekrše dogovor ili preduzmu neke nekonstruktivne mere.\nMinistri spoljnih poslova Francuske, Nemačke i Velike Britanije juče su u Parizu objavili zajedničko saopštenje u kome su pozvali Iran da poštuje svoja obećanja definisana sporazumom. U saopštenju se navodi da je u skladu sa osnovnim interesima kolektivne bezbednosti tri zemlje i drugih evropskih partnera da se očuva sistem o neširenju nuklearnog naoružanja i da se obezbedi da Iran nikada neće posedovati nuklearno oružje.\nUkoliko Iran tvrdoglavo nastavlja sa svojim nuklearnim programom, tri zemlje će biti primorane da preduzmu mere izvan okvira nuklearnog sporazuma. U saopštenju je naglašeno da tri zemlje ne bi želele da na Iran vrše „najveće pritiske“, već se nadaju da će putem konstruktivnog diplomatskog dijaloga omogućiti da se Iran ponovo vrati u kolosek rešavanja problema u okviru nuklearnog sporazuma.


Počinje izgradnja prečistača otpadnih voda u Tesliću, projekat od 3,9 miliona eura - Akta.ba\nNačelnik opštine Teslić Milan Miličević potpisao je ugovor o izvođenju radova na izgradnji prečistača otpadnih voda.\n17.06.2021. 09:41 / Izvor: Akta.ba\nNačelnik opštine Teslić Milan Miličević potpisao je ugovor o izvođenju radova na izgradnji prečistača otpadnih voda koji obuhvata kompletno gradsko i prigradsko područje opštine Teslić i oko 20.000 stanovnika. Ukupna vrijednost ovog projekta je 3,9 miliona eura, od čega 2.120.000 eura se finansira sredstvima Evropske investicione banke, kao i bespovratnom donacijom Kraljevine Švedske u iznosu od 1,5 miliona eura, dok se iz sredstava Opštine Teslić finansira sa 280.000 eura.\nPrečistač će se nalaziti na lokaciji u MZ Žarkovina, gdje je Opštinska uprava Teslić obezbijedila zemljište i riješila imovinsko – pravne odnose.\nDragan Sarić, predstavnik izvođača radova – kompanije "Higra" iz Bijeljine rekao je da je rok za izvođenje radova na ovom projektu 15 mjeseci, ali je izrazio očekivanje da će se radovi završiti i ranije, do kraja avgusta tj. maksimalno do 15. septembra sledeće godine.\nOn je dodao da se u realizaciju projekta ulazi odmah i da će u narednih 15 dana biti obavljeni pripremni radovi poput kontrole geodezije, obezbjeđenje pristupnih puteva i čišćenje lokacije, te da će u roku dva mjeseca biti završen glavni projekat nakon čega se pristupa izvođenju radova.\nSandrine Friscia, predstavnica Evropske investicione banke za BiH, koja u ovom projektu učestvuje sa 2.120.000 eera, naglasila je da će ovaj projekat unaprijediti kvalitet života, ekologiju i javno zdravlje, te u velikom procentu smanjiti količinu otpadnih voda na području opštine Teslić. Ona se zahvalila svim učesnicima u ovom projektu i poželjela mnogo uspjeha timu koji je zadužen za realizaciju projekta.\nHIGRA D.o.o Bijeljina\nCetinjska bb 76300 Bijeljina


Lavrov: EU da se fokusira na stvarne, a ne na izmišljene pretnje - Sputnjik Srbija\n10:40 24.04.2017 (osveženo 10:42 24.04.2017) Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov je na sastanku sa šefom evropske diplomatije Federikom Mogerini pozvao EU da se fokusira na stvarne pretnje, a ne na izmišljene rizike.\n„Moramo da se fokusiramo na naše zajedničke realne pretnje, a ne na izmišljene rizike“, rekao je Lavrov.\nLavrov je rekao da je Rusija usmerena na potpunu obnovu dijaloga sa EU.\n„Mi prolazimo kroz težak period u odnosima Rusije i Zapada… Nastavljamo da se fokusiramo na obnavljanje saradnje sa EU, našim najvećim trgovinskim partnerom, sa narodima sa kojima imamo mnogo toga zajedničkog u istorijskom, kulturnom i vrednosnom pogledu“, dodao je Lavrov.\nTeme razgovora ruskog ministra i visoke predstavnice EU su Sirija, Ukrajina, Bliski istok, primena sporazuma o nuklearnom programu Irana, rešenje krize u Avganistanu i bilateralni odnosi Rusije i EU.\nrazgovori, sastanak, Federika Mogerini, Sergej Lavrov, EU, Rusija