Vreme 623 - Dugo putovanje u Evropu -->\nBez obzira na nesumnjive pozitivne rezultate političkih, pravnih i ekonomskih reformi tokom poslednje dve godine, Srbija i Jugoslavija suočavaju se sa zabrinjavajućim trendovima, pogotovo kad je u pitanju politička i institucionalna stabilnost, osnovni preduslovi za ispunjavanje uslova za pridruživanje Evropskoj uniji – ocenjeno je na dvodnevnoj međunarodnoj konferenciji "Srbija i Crna Gora na putu ka EU – dve godine kasnije", koja je u organizaciji Evropskog pokreta, Fondacije "Fridrih Ebert" i Instituta ekonomskih nauka održana 6. i 7. decembra u Beogradu.\nSumirajući, u ime organizatora, dvodnevnu raspravu u kojoj je podneto 30 referata domaćih i stranih učesnika na visokom političkom i ekspertskom nivou, dr Dušan Lopandić iz Evropskog pokreta je istakao: prvo, da nevladine organizacije treba da se posvete promovisanju evropskih vrednosti i obezbeđenju društvenog konsenzusa o evrointegraciji i drugo, da državni organi treba da preduzmu sve mere kako bi u 2003. bio potpisan sporazum o stabilizaciji i pridruživanju EU, nakon čega bi se obavile političke i druge pripreme za podnošenje zvanične kandidature za članstvo u toj asocijaciji.\nUprkos opštoj oceni da su unutrašnje reforme neophodan i najvažniji uslov za ulazak u Evropu, čulo se i dosta zabrinjavajućih ocena o raspoloženju druge strane u željenom ugovornom odnosu. Nekoliko izlagača, naime, izrazilo je bojazan da se nakon poslednjeg planiranog širenja EU (sa 15 na 25 članica) taj proces mogao zaustaviti da bi se Unija mogla zatvoriti, a ovaj region marginalizovati (hrvatski ministar za evropske integracije Neven Mimica zato je svu težinu problema sažeo u rečenicu: "EU je umorna od proširenja, a mi u tranzicijskim zemljama, umorni smo od tranzicije").\nREGIONALNA SARADNJA: Prema mišljenju učesnika skupa zato je neophodno da zemlje u balkanskom regionu nastave pozitivan trend saradnje zabeležen u poslednje dve godine i da počnu da stvaraju neku vrstu regionalne platforme. Ona ne bi trebalo da sprečava individualni nastup zemalja regiona i njihov proces integracije, ali bi trebalo da obuhvati njihove osnovne zajedničke interese koje nisu uključene u sadašnji proces proširenja EU. ("Svima nama u regionu bolje je da gradimo malu Evropu da bismo bili spremniji za veliku", ocenio je uvodničar skupa dr Živorad Kovačević.) Na skupu je posebno naglašeno da bi priprema zajedničkog nastupa bila korisna za samit EU i zapadnog Balkana u Solunu u junu 2003. On bi trebalo da postane "ono što je Kopenhagen 1993. značio za zemlje Centralne i Istočne Evrope" (ustanovljavanje čvrste politike širenja Unije u tom pravcu).\nRegionalna platforma trebalo bi, prema zaključcima dvodnevnog skupa, da uključi zahtev da se održi momentum proširenja EU i na zemlje Jugoistočne Evrope, neku vrstu koordinacije nastupa u odnosu na EU u pitanjima od zajedničkog interesa, ali i isticanje potrebe da EU već sada otpočne i proširi svoju politiku priprema za članstvo na zemlje zapadnog Balkana (pre-accession strategy), što obuhvata administrativne (Direkcija za proširenje nadležna za zapadni Balkan) i finansijske mere (programi Ispra, Separd i dr.). Podsećajući da je EU za 12 sadašnjih kandidatkinja odvojila sredstva do 2006. godine, a da će deset od njih postati članice EU već 2004, hrvatski ministar Mimica ocenio je da u evropskom budžetu već postoji uračunat "višak" koji bi se mogao uložiti u misiju podrške razvoju i koheziji država zapadnog Balkana sa EU.\n"Pri tome se treba odmaknuti od pomoći samo za rješavanje pitanja koja se izravno tiču EU, poput ilegalnih migracija, organiziranog kriminala, trgovanja ljudima, drogom ili oružjem, već pomoć treba usmjeriti prvenstveno na rješavanje pitanja svojstvenih svakoj državi ponaosob. Tako, na primjer, EU u BiH iduće godine šalje policiju, a u Bugarsku novih 300.000.000 eura. Novi CARDS trebao bi osigurati barem 900.000.000 eura godišnje za zapadni Balkan", istakao je Mimica.\nPoput hrvatskog kolege, i srpski ministar za ekonomske veze s inostranstvom Goran Pitić ocenio je da ne bi trebalo govoriti o talasima proširenja EU, već ostaviti mogućnost svakoj zemlji da uđe u EU kad ispuni uslove. Jedna rečenica ponavljala se kao refren konferencije: "Ispunjenje modaliteta i uslova za pridruživanje EU je drugo ime za proces tranzicije i modernizacije u zemlji". Zato je, kao i drugi predstavnici srpske i jugoslovenske vlasti, Pitić govorio o potezima koji su do sada povučeni kako bi se ostvario proklamovani cilj – ulazak u EU, posebno ističući značaj institucija koje su izgrađene da ubrzaju taj proces. Jelica Minić, pomoćnik saveznog ministarstva za inostrane poslove je, u skladu s radnim mestom koje podrazumeva "prodaju" i dobru prezentaciju svih domaćih proizvoda, napravila pregled svih bitnih rezultata na planu političkih, pravnih i ekonomskih reformi. Potpredsednik Vlade Srbije Žarko Korać podvukao je postojanje spremnosti da se, uprkos brojnim problemima, na tom cilju istraje ("Hrabrost nam ne nedostaje, alternativu nemamo"), a ministar privatizacije Aleksandar Vlahović govorio je o rezultatima postignutim u tom važnom delu ekonomskih reformi.\nNEVOLJE S POLITIČARIMA: Mnogo više reči je, međutim, posvećeno upozorenjima na probleme koji ceo taj "reformski" paket dovode u pitanje. Nimalo ne dovodeći u pitanje uspehe u pogledu, pre svega, makroekonomske stabilnosti, smanjivanja inflacije, fiskalnih i budžetskih reformi, donošenja važnih sistemskih zakona, eksperti učesnici skupa skrenuli su pažnju na političku nestabilnost koja usporava završavanje važnih poslova, ali i nedovoljnu odlučnost u saradnji s Hagom ("Građanstvo dobija uverenje da svoje obaveze možemo ispunjavati samo napola", upozorio je Živorad Kovačević).\nS obzirom na međustranačka nadgornjavanja koja su karakterisala celu prethodnu godinu, izražena je čak i sumnja u postojanje ozbiljne namere vladajućih struktura da se posvete problemu evropske integracije. Tako je, na primer, Jovan Teokarević iz Instituta za evropske studije ocenio da je "politička elita svojom razjedinjenošću i konfliktima pokazala elementarnu neozbiljnost" jer se "umesto jačanjem, bavila razgradnjom institucija" pokazavši da "kao svoj osnovni posao vidi borbu za političku prevlast".\nBilo je reči i o petomesečnom prekidu rada Skupštine Srbije i skandalu s poslaničkim mandatima, neuspešnim predsedničkim izborima, aferi s izvozom oružja Iraku, problematičnom pravosudnom sistemu... Ocenjujući, ukratko, rezultate postignute za dve godine nakon pada režima Slobodana Miloševića, Živorad Kovačević je zaključio da bi se moglo reći da je "prva bila godina značajnih prodora i opšte unutrašnje i spoljne podrške, a druga, godina zaostajanja, nepoverenja i prilične konfuzije".\n"Izgleda da je opredeljenje javnosti i nosilaca političke moći za Evropu postalo suviše načelno i verbalno, bez pune svesti o potrebnom vremenu, posledicama i žrtvama koje treba podneti. Stoga nam je, umesto tog opšteg i ne mnogo obavezujućeg zakljinjanja u Evropu, potreban jedan jasan i čvrst socijalni konsenzus glavnih aktera u društvu – političke elite, sindikata, nevladinih organizacija i građana o apsolutnom prioritetu promena koje treba učiniti, ako stvarno želimo da se priključimo Evropi", rekao je Kovačević.\nSLOVENAČKI RECEPT: Državni sekretar Kancelarije za evropsku integraciju Slovenije Rado Genorio ukazao je na efikasnost postojanja ozbiljnog konsenzusa o strateškom cilju – učlanjenju u EU. Prema njegovim rečima, svi harmonizacijski zakoni imaju prioritet u slovenačkom parlamentu, bez čega bi bilo nemoguće uskladiti preko 270 zakona za pet godina, što je ta zemlja uspela da uradi. "Tu se vidi šta je prioritet, sve ostalo je prazna priča", rekao je Genorio, objasnivši i kako je taj prioritet ostvaren. Do sredine devedesetih, prema njegovim rečima, i Slovenija se mučila s političkim sukobima koji su usporavali evropsku integraciju, a onda su, 1997, sve političke partije potpisale sporazum o saradnji u pogledu pristupa EU. Od tog sporazuma, istakao je Genario, niko ne odstupa jer zna da bi cenu gaženja obećanja platio na prvim izborima.\nPredstavnik prve bivše jugoslovenske zemlje koja će se pridružiti EU ocenio je da je "najvažnija lekcija i iskustvo koje bi trebalo preneti zemljama koje tek počinju s procesom pridruživanja Evropi da se najvažniji deo posla mora obaviti kod kuće". On je izneo i donekle paradoksalno iskustvo te zemlje da je "u nekim pogledima bolje početi od nule nego reformisati već postojeće institucije".\nNe samo zbog činjenice da je konferencija počela na dan usvajanja Ustavne povelje Srbije i Crne Gore, učesnici su istakli i značaj rešavanja državnog statusa, mada je Danijel Pantić iz Evropskog pokreta upozorio na izrazitu netransparentnost polugodišnjeg procesa dogovaranja o najvišem pravnom aktu redefinisane srpsko-crnogorske zajednice. Činjenica da je, nakon višemesečnog kašnjenja najzad postignuta saglasnost o tom dokumentu, nije rešila dilemu vezanu za brzinu i političku volju da se izgrade buduće institucije zajedničke države kao preduslov za približavanje i pregovore sa EU. Naglašena je, ipak, potreba da Srbija u novoj zajednici zaokruži svoje ekonomske funkcije, kao i institucije koje podržavaju saradnju i integraciju sa EU.\nUčesnici konferencije upozorili su i na neke potencijalne opasnosti koje sa sobom nosi početak procesa evropske integracije. "Integracija je i deo problema i deo rešenja", ocenio je tako Jovan Teokarević objašnjavajući da sam taj proces može predstavljati "izazov tek osvojenoj suverenosti". Bilo je i upozorenja na neke druge probleme, na primer, opasnost da raspodela evropskih fondova poveća korupciju ili da ojačani birokratski aparat izopači razvoj građanskog društva.\nKORIST: Vojislav Bajić iz Instituta ekonomskih nauka u Beogradu ukazao je na to da su potencijalne koristi učlanjenja u EU znatno veće od troškova, odnosno finansijskih obaveza koje svaka nova zemlja članica preuzima prilikom pridruživanja. Ističući da je potencijalnu korist zasad nemoguće potpuno kvantifikovati, Bajić je podsetio na pogodnosti u vidu značajnog povećanja tržišta na oko 500.000.000 stanovnika, veću sigurnost za investicije, otvaranje preko 300.000 novih radnih mesta, ubrzavanje rasta, brži tehnološki razvoj i drugo.\nGovoreći o dosadašnjim učincima ekonomskih reformi, učesnici konferencije ocenili su da je, nakon dubokog decenijskog zaostajanja, u poslednje dve godine učinjeno dosta na stabilizaciji stanja i stvaranju uslova za dugoročan rast. Bilo je ocena da još nije obezbeđeno dovoljno učešće investicionog kapitala za dugoročan rast, čak i u poređenju sa zemljama regiona, ukazano je na potrebu formiranja takve makroekonomske politike koja će obezbediti jačanje konkurentnosti privrede, a živa diskusija vodila se o dosadašnjim modalitetima i rezultatima privatizacije. Ipak, kao najveći problem istaknuta je ponovo politička i institucionalna nestabilnost.\nStojan Stamenković, takođe iz Instituta ekonomskih nauka, tako je ocenio da se ekonomski uslovi za sklapanje sporazuma o stabilizaciji i asocijaciji "uglavnom dobro ostvaruju", ali i da "s političkog plana stalno postoji rizik prekida ili usporavanja tog procesa". On je upozorio da smo se sada našli u situaciji da, iako su ispunjeni svi uslovi iz trogodišnjeg aranžmana sa MMF-om, taj aranžman bude prekinut zbog neodgovarajućeg ponašanja političke elite. Dve su, po njegovim rečima, moguće pretnje za opstanak aranžmana sa MMF-om: jedna se odnosi na potrebu da se do 8. januara odredi depozitar u MMF-u ("Izgleda da je ta opasnost otklonjena usaglašavanjem Ustavne povelje, nadam se da neće biti iznenađenja u skupštinama."). "Druga pretnja potiče od natezanja u Skupštini Srbije oko usvajanja republičkog budžeta, bez koga nema daljeg aranžmana", rekao je Stamenković ocenivši da su "priče o razlozima odbijanja budžeta tanke" i politički motivisane.\nRASKRSNICA: Prema njegovoj oceni, godina 2003. biće raskrsnica od koje vode dve magistrale: jedna kojom su išle uspešne zemlje i druga na kojoj su se našle države koje su popustile pod socijalnim pritiscima i ušle u tranzicionu recesiju. "S ovakvim političkim sukobima koje imamo danas, bojim se da ćemo se naći na drugoj magistrali", zaključio je Stamenković.\nJoš jedan profesor s istog Instituta, Davor Savin, na osnovu poređenja s učincima drugih zemalja Centralne i Istočne Evrope, istakao je da tranziciju ne treba posmatrati kao jedinstven proces, već kao dva uporedna i komplementarna procesa. "To su procesi kojima se istovremeno izgrađuju demokratske institucije i polažu temelji tržišne ekonomije. Prvi nije potpun bez drugog, a drugi nije moguć bez prvog", rekao je on dodajući da u zemljama koje nisu uspele da uspostave pravnu infrastrukturu koja obezbeđuje slobodnu inicijativu i demokratsko odlučivanje, kako u ekonomskim, tako i u političkim poslovima, tržište ne može funkcionisati efikasno.\nJugoslavija, prema njegovim rečima, zaostaje za zemljama Centralne Evrope u strukturnim reformama i u izgradnji sistemskih uslova za efikasno funkcionisanje tržišta. "Institucionalni okvir za nesmetane konkurentske odnose između privrednih subjekata nije dovršen, bankarski sistem nije do kraja reformisan, privatizacija je nekompletna, a na nekim područjima nije ni započeta. Osim toga, nema razvijenog finansijskog tržišta, poreski sistem je neefikasan, a razlike u bogatstvu su veoma izražene. Privreda se nije oporavila i još je veoma daleko od svog predtranzicijskog nivoa, što objašnjava i veliko pogoršanje životnog standarda kao i visoku nezaposlenost", rekao je Savin ističući da su niska inflacija, stabilan valutni kurs i finansijska stabilizacija samo intermedijarni ciljevi, dok konačan cilj treba da bude rast bruto društvenog prihoda i životnog standarda kao preduslova za učlanjenje u EU.\nDEMOKRATIJA PRE EKONOMIJE: Baveći se razlozima zbog kojih zemlje zapadnog Balkana nisu među onima koje će 2004. postati članice EU, Vladimir Gligorov, ekspert OECD-a, došao je do zaključka da oni nisu ekonomske prirode, kako se najčešće tvrdi. "Ako pogledate zemlje Centralne Evrope i Baltika, one su prvo odlučile da demokratizuju sistem, ostavljajući ekonomske reforme u drugom planu. To nije slučaj sa zemljama zapadnog Balkana, za većinu njih demokratija još nije ključna tačka oslonca u celom procesu. Zato i nisu kandidati za članstvo u EU", ocenio je on. "I Evropska unija je sve do 1999, pa možda čak i do danas, imala pogrešan, mada nametnut prioritet u odnosu na zapadni Balkan – za Uniju je pitanje bezbednosti u ovom regionu bilo važnije od pitanja pridruživanja i harmonizacije sa EU", rekao je Gligorov ocenivši da bi "inicijativa trebalo da dođe u većoj meri od EU". Uz ocenu da će za zemlje regiona naročito težak period nastupiti posle 2004, Gligorov je poručio da bi bilo dobro pokrenuti regionalnu inicijativu za koordinisan pristup EU. Slažući se s drugim govornicima da to ne podrazumeva i to da bi sve zemlje regiona u istom trenutku postanu članice Unije, Gligorov je podsetio da je regionalna saradnja jedini način da se otklone bezbednosne i konstitucionalne prepreke procesu pridruživanja (pitanje BiH, Kosova, Makedonije).\nO zajedničkim regionalnim problemima i preprekama uspostavljanju demokratije kao preduslova za evropsku integraciju govorio je i Jovan Teokarević. Najkrupniju prepreku demokratiji, prema njegovoj oceni, predstavlja činjenica da dobar deo granice na Balkanu spada u oblast nepriznatog. Problem će, prema njegovoj oceni, biti još mnogo teži kada se postavi pitanje statusa Kosova. "Neprekidna senka tog problema deformisaće politički život i ugroziti proces evropske integracije", upozorio je Teokarević.\nJoš jedan veliki problem on vidi u činjenici da se dobar deo Balkana nalazi pod međunarodnim protektoratom. Prema njegovim rečima, na taj način se uspostavlja jedna vrsta neodgovornosti nosilaca političke vlasti, stvara ustavno-politički haos i povećava opasnost od tendencije da se politika odvija na vaninstitucionalni način. Kao primer takve "loše politike" istakao je dogovaranje Srbije i Crne Gore o Ustavnoj povelji. Teokarević je ukazao na to da je ustanovljavanje takvog trenda naročito opasno uoči krupne odluke o promeni ustava.\nHARMONIZACIJA PRAVA: Učesnici konferencije analizirali su u posebnom delu rasprave dosadašnje učinke u pogledu pravnih i institucionalnih reformi konstatujući da se one još uvek nalaze na samom početku. I u tom delu rasprave nebrojeno puta ponovljena je ocena da je neophodno ostvariti stabilan razvoj institucija, bez obzira na političke oscilacije, kao i ocena o neophodnosti uključenja građanskog društva u proces priprema za evropsku integraciju.\nRadovan Vukadinović, profesor Pravnog fakulteta u Kragujevcu, ocenio je da je šansa da zaista harmonizujemo svoj pravni sistem s evropskim sada čak manja nego pre dve godine. Ukazujući na bitnu razliku između formalne harmonizacije pravnih normi i praktične primene tih zakona, Vukadinović je naveo isti problem kao i brojni drugi učesnici, ističući da "sprovođenje propisa podrazumeva stabilnu državu koje nema". Prema njegovoj oceni, Institutu za uporedno pravo, kome je poveren najveći posao harmonizacije pravnih normi, "nije pružena politička i finansijska podrška". Replicirala je Ana Trbović, pomoćnik ministra Gorana Pitića, tvrdnjom da su predstavnici Ministarstva za ekonomske veze s inostranstvom nedavno posetili taj institut i dogovorili se o tešnjoj saradnji.\nA kako je obiman posao harmonizacije domaćeg zakonodavstva s pravom EU koji tek čeka ovdašnje zakonodavce, videlo se iz izlaganja Olivera Nikolića iz Instituta za uporedno pravo iz Beograda. Prema njegovim rečima, neke oblasti jesu dobro usklađene, ali se to dostignuće ne primenjuje u praksi, neke oblasti nisu uopšte harmonizovane, a u nekim poglavljima je potrebno doneti nove zakone jer je nadležnost preneta s federalnog na republički nivo.\nGovoreći o neusklađenosti s pravom EU u oblastima direktnog oporezivanja, indirektnog oporezivanja i akciza, Nikolić je istakao da je u Srbiji neophodno doneti zakon o porezu na dodatnu vrednost i izvršiti korekcije u pogledu određivanja stopa akciza, pogotovo kad je reč o nekim proizvodima (npr., cigarete). U okviru oblasti koje regulišu socijalnu politiku, Nikolić je izdvojio nedovoljnu razradu institucije dobrovoljnog osiguranja. U oblasti koje regulišu trgovačka pitanja i građansko pravo, prema njegovim rečima, potrebno je, između ostalog, doneti zakon o upisu u sudski registar, zakon o preduzećima i zakon o stečaju. Postojeći zakon o zaštiti podataka o ličnostima nije u skladu s Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, Savet Evrope se već nepovoljno izrazio o njemu, pa je neophodno doneti novi zakon. Spisak nedostataka iz oblasti pravne regulative se, nažalost, tu ne završava...\nDa utisak o budućnosti Srbije i Crne Gore ne bi bio potpuno pesimističan, pobrinuli su se predstavnici EU i međunarodnih institucija koji su govorili o nepostojanju sumnje da balkanski region prirodno pripada Evropi, izvesnosti da jednog dana zemlje iz te oblasti postanu punopravne članice Evropske unije i svojoj spremnosti da u tom procesu pomognu. Naravno, uz uslov da same države zapadnog Balkana ispune svoj "domaći zadatak" i ostvare kriterijume koji se tiču vladavine zakona, poštovanja ljudskih prava, višepartijske demokratije, slobodnih izbora i orijentisanosti na slobodno tržište.\nŽivorad Kovačević, predsednik Evropskog pokreta u Srbiji >\nReč više >


Pretraga naslova - Glas javnosti - NBA liga\nPRETRAGA VESTI (NBA liga)\nBRUKA VEKA! Srbin se izblamirao za sve pare: NBA LIGA ne pamti ovakvo CRNILO! (VIDEO)\nSrbin najplaćeniji trener na planeti ako se izuzme NBA liga\nNBA LIGA: Marjanović dvocifren i stoprocentan, Bjelica ubacio poen, Pokuševski igrao pola sata\nNBA LIGA: Jedino je Stef Kari bolji trojkaš od Bogdanovića (VIDEO)\nNBA LIGA: Nema zaraženih kovidom!\nSULUDO: Objavljeno koliko je novca NBA liga izgubila zbog korona virusa!\nKAD VOJ POTVRDI, TO JE TO: Drama je potrajala, ali kraj je srećan - nastavlja se NBA liga! (FOTO)\nNIKO NIJE OČEKIVAO OVAKAV POTEZ IGRAČA: Suspendovana NBA liga


GRADOVI - Čačak: Osmina korisnika Centra osobe sa invaliditetom - Magazin Pressek\nČačak: Osmina korisnika Centra osobe sa invaliditetom\nBy foto:pixabay/terimakasih0 Utorak, 5. decembar 2017.\nSvaki osmi korisnik usluga Centra za socijalni rad u Čačku je osoba sa invaliditetom, izjavila je direktorka ove ustanove Branka Radosavčević. Tako se među 9.255 lica, koja su korisnici usluga Centra, nalazi oko 1.200 osoba sa smetnjama u razvoju.\nNajviše osoba sa invaliditetom je u grupi korisnika starijih od 65 godina, a povećan je i broj dece sa invaliditetom koja su korisnici materijalne pomoći.\nSvi oni, po rečima Radosavčević, suočavaju se sa preprekama u zadovoljavanju osnovnih životnih potreba, pa im je najvažnija materijalna podrška, koja bi im omogućila da angažuju drugo lice, da umesto njih obavlja poslove, koje oni zbog svog invaliditeta nisu u stanju da obavljaju.\nU te svrhe Centar za socijalni rad im obezbeđuje novac u vidu dodatka za negu i pomoć drugog lica. Ta sredstva namenjena su za one korisnike, koji nisu ostvarili pravo na penziju i trenutno ih koristi 750 lica. Osnovni dodatak iznosi 11.000 dinara, a sa uvećanjima iznosi 27.000 dinara.\nMeđutim, Radosavčević navodi da nemaju svi korisnici pravo na ova novčana sredstva, već se ona dobijaju na osnovu zdravstvenog stanja korisnika, koje procenjuje republička komisija iz PIO fonda.\nZa korisnike koji nemaju pravo na dodatak za pomoć i negu drugog lica iz budžeta Grada obezbeđuje se drugi vid podrške ili materijalne pomoći. Takva sredstva trenutno koristi 450 lica.\nCentar za socijalni rad takođe pomaže i korisnicima koji imaju potrebu za lečenjem ili pomagalom, koje ne pokriva zdravstveno osiguranje, a sami ne mogu da ih priušte. U tim slučajevima Centar predviđa određene vidove vanredne novčane pomoći.


Brnabić: Nisam čula za pojavu plakata protiv NUNS-a\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je u utorak da nije čula za pojavu plakata na kojima je Nezavisno udruženje novinara (NUNS) predstavljeno kao "udruženje neprijatelja Srbije" ali je i dodala da su napadi na novinare bilo kog udruženja i medija "neprihvatljivi i neprimereni".\n"O slobodi medija sam uvek spremna da otvoreno pričam. Meni je jednako da li je napad na UNS ili NUNS, takvi napadi su neprihvatljivi i neprimereni. Jednako je strašno ako neko napadne novinarku Pinka ili verbalno novinara N1, nedopustivo je i jedno i drugo", kazala je Ana Brnabić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije.\nOna je ocenila i da "nisu evropske vrednosti da predsednik NUNS-a (Slaviša Lekić) izabranog predsednika države naziva ubicom".\n"Ako hoćemo u EU, svi ćemo morati da poštujemo evropske vrednosti, onda će i predsednik NUNS-a morati da poštuje evropske vrednosti", rekla je premijerka.\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) saopštilo je ranije da je ulaz u zgradu Doma novinara u Beogradu, u kojem se nalaze sedišta dva novinarska udruženja, oblepljen plakatima na kojima je NUNS predstavljen kao "udruženje neprijatelja Srbije".


Polovni UpRight radne platforme i dizalice oglasi za prodaju - Letonija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Radne platforme i dizalice > UpRight > Letonija\nPolovno UpRight radne platforme i dizalice iz Letonija\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji UpRight radne platforme i dizalice iz Letonija. Mozete sortirati polovne UpRight radne platforme i dizalice po cenim godini proizvodnje ili modelu. Koristite navigaciju na levoj strani strane da smanjite pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na UpRight radne platforme i dizalice iz.\nPredlazemo vam i da posetite UpRight radne platforme i dizalice stranu u Brend sekciji.


Home > Arhiva vestipage 4\nZa pripremu prijemnog ispita za upis na studijski program master studija “Elektronsko poslovanje i upravljanje sistemima” u školskoj 2017/18. godini koristiće se novi priručnik. Detalji o programu master studija nalaze ...\tPročitaj više »\nU ponedeljak 22. maja u 14.15 časova u sali B002 na FON-u biće održano predavanje Uwe Gläser-a iz kompanije BridgingIT (http://www.bridging-it.de/) na temu “Agile project management using the scaled agile framework (SAFe)”. ...\tPročitaj više »\nIzašao je prvi udžbenik na srpskom jeziku iz oblasti Interneta inteligentnih uređaja (eng. Internet of Things, IoT). Udžbenik Internet inteligentnih uređaja daje pregled teorijskih koncepata, tehnologija i metodoloških postupaka za ...\tPročitaj više »


Адвокати о лекс специјалису за "Београд на води" | Porota\nAdvokati o leks specijalisu za “Beograd na vodi”\n5. aprila 2015. 18:22\nGrupa advokata uputila je najvišim državnim organaima predlog da se povuče iz skupštinske procedure Zakon o proglašenju opšteg interesa za projekat „Beograd na vodi“.\nAdvokati najavlju da će u slučaju usvajanja ovog zakona podneti inicijativu za ispitivanje njegove ustavnosti ,jer smatraju da bi se takvim zakonom “stvorila mogućnost oduzimanja imovine jednih lica u korist drugih lica i države, a u cilju ostvarivanja ekonomske koristi, profita, za ta druga lica u čiju korist se vrši eksproprijacija, odnosno oduzimanje imovine”. Potpisnici su se obratili predsedniku Vlade Srbije, predsedniku Srbije predsedniku Narodne Skupštine i predsednicima svih poslaničkih grupa.\n“Članom 58 Ustava Srbije zagarantovana je privatna imovina svih građana Srbije i istim je predviđena mogućnost oduzimanja prava svojine u javnom interesu koji je utvrđen na osnovu zakona. Oduzimanje imovine u postupku eksproprijacije predviđen je za izgradnju objekata za opštu upotrebu, za koje postoji javni interes, a što u konkretnom slučaju projekat „Beograd na vodi“ nije i ne može da predstavlja.\nNaime, ma koliko bio ekonomski interes Srbije da se projekat „Beograd na vodi“ ostvari ( a imamo i oprečna mišljenja renomirane stručne javnosti ) on ne sadrži dominatno objekte za opštu upotrebu, za čiju izgradnju postoji javni interes, već su, svi centralni objekti na planiranoj lokaciji komercijalnog sadržaja i kao takvi namenjeni krajnjoj prodaji, izdavanju u zakup ili u druge komercijalne svrhe.\nNaš opšti interes jeste poboljšanje ekonomske situacije ali on nije objekat od opšteg interesa za koga ima opravdanosti u modernim zakonodavstvima za oduzimanje imovine.\nUsvajanjem predloženog Zakona stvorila bi se mogućnost oduzimanja imovine jednih lica ( bez obzira na plaćanje naknade u visini tržišne cene predviđene Zakonom o eksproprijaciji ) u korist drugih lica i države, a u cilju ostvarivanja ekonomske koristi, profita, za ta druga lica u čiju korist se vrši eksproprijacija, odnosno oduzimanje imovine. Kako u ovom slučaju eksproprijacija nije praćena istovremeno javnim interesom izgradnje objekata za opštu upotrebu, takav postupak je neopravdan i neustavan.\nU konkretnom slučaju se ne radi o objektima od opšteg interesa i izgradnji objekata za opštu upotrebu ili za neophodno funkcionisanje države ili u korist potreba svih građana Srbije, da bi se moglo pristupiti eksproprijaciji.\nEkonomska korist koju bi imala država od ovog projekta ne može biti osnov za narušavanje osnovnog duha i principa ustanovljenih Ustavom i međunarodnim pravom o nepovredivosti prava svojine.\nPravo na imovinu prema Evropskoj konvenciji o zaštiti ljudskih prava, podleže ograničenjima koja su propisana Članom 1. Stav 2. Protokola broj 1 i mešanje države u pravo na mirno uživanje imovine, prema praksi Evropskog suda za ljudska prava dozvoljeno je samo u slučajevima kada je to propisano zakonom (tj. legalno) i mora biti u javnom ili opštem interesu (tj. legitimno).\nDa li je legalno i legitimno potpisati sporazum sa inopartnerom, a potom menjati zakonske propise u usvajati poseban zakon koji omogućava netransparentan sporazum, je pitanje za sve koji učestvuju u postupku usvajanja ovog posebnog Zakona.\nPravila međunarodnog prava i prava zemalja Evropske unije, naš Ustav, a ni Zakon o ekproprijaciji i Zakon o planiranju i izgradnji ne poznaju institute oduzimanja imovine za potrebe komercijalnog posla, pa ni kad država treba da bude učesnik u tom poslu.\nTo naprosto nije u duhu modernog pravnog sistema. Pored navedenog narušava se princip jednakosti-ravnopravnosti svih oblika svojine, te bi se usvajanjem predloženog Zakona (Lex specialis ) protežiralo suvlasništvo države i dovodilo u povlašćeni položaj na predmetnoj lokaciji u odnosu na druge oblike svojine koji pripadaju fizičkim i pravnim licima.\nOdluka o prodaji zemljišta nosilaca prava svojine na tom zemljištu i aranžman sa investitorima i građenja na zemljištu koje se prodaje je njihova, a ne državna stvar i to mora tako i da ostane, osim kada planski dokument predviđa izgradnju objekata za opštu upotrebu, za čiju izgradnju postoji javni interes, o čemu nije slučaj kada je reč o objektima projekta „Beograd na vodi“.\nDržava pruža samo zakonodavni okvir , već ustanovljen posebnim Zakonima kojim se uređuje prometovanje prava svojine na zemljištu.\nSvaki ozbiljan investitor koji stvarno ima nameru da investira na predmetnoj lokaciji radi izgradnje objekata sa komercijalnim sadržajima sigurno će postići dogovor sa vlasnicima zemlje i na taj način pokazati i svoju spremnost ali i posedovanje dovoljnog kapitala za završetak izgradnje.\nAko sam investitor nije spreman u startu da rešava imovinsko pravne odnose kupovinom objekata i zemljišta od sadašnjih vlasnika, zašto bi se to radilo iz sredstava svih građana, datih u budžet Republike Srbije.\nPored navedenog, očigledno da je za potrebe ovog projekta potpisan jedan krajnje netransparentan ugovor sa stranim investitorom. Ovim ugovorom se raspolaže najvrednijim zemljištem na teritoriji glavnog grada Srbije, odnosno izgleda, da je već raspolagano ( pa i privatnom imovinom ) što dokazuje i investitorsko urbanističko rešenje primenjeno kroz usvajanje planskog akta na brzinu i bez odgovarajućeg učešća stručne i druge javnosti, ali i objava o prodaji stanova na predmetnoj lokaciji koja je najavljena od strane gradonačelnika Beograda.\nDodatna sumnja u poslovanje stranog investitora proizilazi iz informacija da se taj investitor pokazao i u drugim državama kao krajnje nepouzdan partner, jer se realizacija njegovih projekata do sada završavala već sa urađenim idejnim projektom i prodajom neizgrađenih stanova.\nIz informacije lako dostupnih na internetu uočljivo je, da isti inopartner, „EMAAR PROPERTIES“, ovakve projekte treba da realizuje u Kazablanci, Indiji, Pakistanu, Kazahstanu i ko zna gde još, a da se ne zna da li realno na terenu postoje ti izgrađeni objekti ili isti partner traži druge suinvestitore na osnovu njegovog dogovora sa zvaničnicima odnosnih država.\nNapominjemo da je Izraelski investitor koji je zakupio zemljište lokacije „Marina Dorćol“ imao 22 projekta širom sveta u momentu učešća na tenderu u Beogradu. Taj investitor je trenutno u sporu sa gradom Beograda oko plaćanja ugovorenih naknada.\nMeđutim, ove informacije otvaraju i pitanje odgovornosti svih lica na koje se ovo pismo odnosi i u trošenju budžetskih sredstava i u rasprodaji značajnog zemljišnog resursa Srbije na jedan otimački, netransparentan način koji izaziva opravdanu sumnju u postojanje koruptivnog elementa.\nUostalom, kao prodavac stanova se javlja kompanija sa osnivačkim ulogom od 100 dinara. Izvod iz APR-a o tome bolje govori nego bilo koje naše reči.\nPredlažemo da se preispitaju već donete odluke za projekat „Beograd na vodi“ i zaključeni ugovori,, da se isti dostave javnosti na uvid, a da se predloženi Lex specialis povuče iz procedure u Narodnoj skupštini.\nU svakom slučaju, napominjemo, da ćemo u slučaju usvajanja ovog Zakona podneti inicijativu pred Ustavnim sudom za ispitivanje ustavnosti tog Zakona, i nastaviti borbu za poštovanje privatne svojine i pred Međunarodnim sudovima, a zbog povrede osnovnih normi koji štite privatnu svojinu, a svoje usluge ponuditi „pro bono“ licima koja su vlasnici zemlje na predmetnoj lokaciji-navode advokati u dopisu najvišim državnim organima.\nIzvor: “Bolja advokatura”\nObjavljeno u: Preporuka\nTransparentnost Srbija: Nova najava i odlaganje ugovora za BG na vodi\nAgencija : “Rizici korupcije u Predlogu zakona o projektu ‘Beograd na vodi’”


Šeik iz Katra želi da ulaže u Srbiju – Nadlanu.com\nŠeik iz Katra želi da ulaže u Srbiju\nObjavljeno 25. juna 2013. / 19:37:32\nDelegacija Katarskog državnog investicionog fonda, koju će predvoditi šeik Fejsal Saud al Tani, dolazi sutra u zvaničnu posetu Srbije.\nDolazak državne delegacije iz Katara dogovoren je tokom zvanične posete ministra Rasima Ljajića Dohi u maju ove godine, kada je katarska strana izrazila zainteresovanost za ulaganja u Srbiji u oblastima proizvodnje hrane i energetike, saopšteno je iz kabineta ministra Ljajića.\nZajedno sa delegacijom Katarskog državnog investicionog fonda u Beograd dolaze i predstavnici najveće katarske kompanije iz oblasti agrara Hašad food, kao i državne energetske kompanije QEWC, koji će se tokom susreta u više državnih institucija upoznati sa mogućnostima za dolazak katarskih investicija u Srbiju.\nPredstavnici Katarskog investicionog fonda i državnih preduzeća iz oblasti poljoprivrede i energetike će se, nakon razgovora sa potpredsednikom Ljajićem, sastati i sa prvim potpredsednikom Vlade i ministrom odbrane Aleksandrom Vučićem, ministrom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Goranom Kneževićem, ministarkom energetike, razvoja i zaštite životne sredine Zoranom Mihajlović, ministrom prirodnih resursa, rudarstva i prostornog planiranja Milanom Bačevićem, kao i sa direktorima Agencije za privatizaciju, SIEPA i Republičke direkcije za imovinu.\nPovređeni turisti stigli u Rumuniju\nSuze same poteku zbog fotografije koja je dirnula ceo Internet: Mlada pre oltara posetila očev grob\nIvica Dačić prisustvovao radnom sastanku Slovenačkog poslovnog kluba u Beogradu\nSUMORNA PROGNOZA: Srbiji i Hrvatskoj biće najgore u 2015. godini!\nInflacija raste: Evo šta će sve poskupeti do Nove godine!


NAJAVLJENA KUPOVINA DODATNIH KOLIČINA Osim naručenih vakcina za BiH, od EU 70 miliona evra za Balkan - Srpskainfo\nBiH je uplatila avans za 1.232.000 doza vakcina, dok će EU za zemlje Balkana obezbijediti doze u iznosu od dodatnih 70 miliona evra, saopšteno je iz Ministarstva inostranih poslova u Savjetu ministra.\nU saopštenju se precizira da je BiH, putem mehanizma “Kovaks”, naručila vakcine, koje treba da pokriju vakcinaciju 20 odsto stanovništva BiH, te da je najavljena i kupovina dodatnih količina.\nU skladu sa relevantnim procedurama “Kovaksa”, vakcine će biti postepeno isporučivane zemljama, kako budu dobijale sertifikate, odnosno dozvole za upotrebu od Svjetske zdravstvene organizacije, Evropske agencije za lijekove i agencije za lijekove u određenoj zemlji, navodi se u saopštenju.\n“Novim zahtjevima PROIZVOĐAČ KUPUJE VRIJEME” Iz Ministarstva civilnih poslova poručili da je BiH ispunila sve obaveze za uvoz “Fajzer” vakcine\nLončar o novim restrikcijama: Mjere će biti ciljane na epicentre širenja virusa\nKada je riječ o BiH, nabavku vakcina koordiniše Ministarstvo civilnih poslova.\nIz Ministarstva napominju da su, za razliku od BiH, u Hrvatskoj, koja je član EU, već počele isporuke vakcina, dok je Srbija, osim učešća u “Kovaksu”, sklopila i direktne komercijalne sporazume o nabavci sa proizvođačima vakcina.\n– Nadležne institucije su u stalnom kontaktu sa Evropskom komisijom i zemljama članicama EU s ciljem obezbjeđivanja dodatnih količina vakcina za BiH kroz mehanizme EU – ističe se u saopštenju.\nNa sastanku ministra inostranih poslova u Savjetu ministara Bisere Turković sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Varheljijem 18. decembra glavna tema je bila obezbjeđivanje dodatnih količina vakcina, koje trebaju da budu isporučene u što kraćem roku, navode iz Ministarstva inostranih poslova.\nEvropska komisija je u ponedjeljak, 28. decembra, usvojila odluku o dodjeljivanju 70 miliona evra zemljama Balkana, u okviru instrumenta “IPA dva” za nabavku vakcina, a u okviru mehanizma nabavke EU.\nCilj tog paketa je da se omogući zemljama Balkana što skoriji početak vakcinacije, posebno najugroženijih kategorija stanovništva, dodaje se u saopštenju.\nIz Ministarstva ističu da nadležne institucije BiH vrše ubrzane pripreme kako bi se stvorili preduslovi za prijem vakcine i početak vakcinisanja.\n"NIJE MEDICINSKI EKSPERT" Komšić poručio Dodiku da ne bi trebao da govori koje su vakcine dobre


Nebeski fantomi :: emg.rs :: Magazin Preduzeće - najnoviji broj i arhiva\nNiskobudžetni avioprevoznik Wizz Air\nIako se iz saopštenja kompanije o stalnom rastu broja putnika i novim destinacijama može zaključiti da uspešno posluje, nema preciznih finansijskih rezultata o poslovanju te privatne kompanije. Dok je neki porede sa Ryanairom po vrtoglavom uspehu postignutom za kratko vreme, mnogi analitičari joj predviđaju bankrot, između ostalog i zato što je izabrala poslovanje na istočnoevropskom tržištu\nPrema poslednjim podacima, zaključno sa martom 2009, Wizz Air je prošle godine poslovao sa gubitkom od 9,5 miliona evra.\nTakođe, dug te kompanije je u novembru 2009. dostigao 78 milliona evra, a neki mediji pišu i da u dosadašnjem sedmogodišnjem poslovanju nije uspela da ostvari profit. Činjenica je, ipak, da su niskotarifne kompanije u periodu od početka krize do danas uglavnom ostvarivale porast broja putnika na svojim linijama, što nije slučaj sa drugim aviokompanijama. Tako je i Wizz Air ostvario rast prometa 30 odsto u 2009. u odnosu na prethodnu godinu.


(FOTO) PROGLAŠENI pobednici Olimpijada znanja iz ruskog jezika, matematike i fizike - Informer\n09:31 Društvo 0\nPromo | 25. 05. 2019.\nU Gimnaziji „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu održana je svečanost povodom proglašenja pobednika sedme NIS Olimpijade iz ruskog jezika, kao i Srpske fizičke i Srpske matematičke olimpijade za 2019. godinu, koje se održavaju uz podršku kompanije NIS, u okviru programa „Energija znanja“\nSvečanom proglašenju pobednika prisustvovali su predstavnici Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije, kompanije NIS, Ruskog doma, Filološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Univerziteta u Novom Sadu, Ruske škole pri ambasadi Ruske Federacije u Beogradu, Društva fizičara, Društva matematičara i Slavističkog društva Srbije, Univerziteta Lobačevski iz Nižnjeg Novgoroda iz Ruske Federacije, kao i rukovodstva Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu.\nOvogodišnji pobednici Srpske matematičke olimpijade, koji će u julu Srbiju predstavljati na 60. Međunarodnoj olimpijadi u Batu, u Velikoj Britaniji, su učenici Matematičke gimnazije u Beogradu, Jelena Ivančić, Pavle Martinović i Aleksa Milojević. Pored njih, tim Srbije će činiti i Miloš Milićev, Jovan Toromanović i Vladimir Viktor Mirjanić, takođe iz Matematičke gimnazije.\nPobednici ovogodišnje Srpske fizičke olimpijade su Dimitrije Pavlov iz Gimnazije „Vuk Karadžić“ iz Loznice i Aleksandar Stanojčić i Dobrica Jovanović iz Matematičke gimnazije u Beogradu. Pored njih, predstavnici Srbije na 50. Međunarodnoj fizičkoj olimpijadi u Tel Avivu, u julu, biće Bogdan Rajkov i Aleksa Milojević, učenici Matematičke gimnazije.\nU okviru aktivnosti na popularizaciji ruskog jezika, NIS već sedmu godinu zaredom organizuje Olimpijade znanja iz ruskog jezika. Ovogodišnja NIS olimpijada iz ruskog jezika okupila je preko 1500 učenika iz Srbije, Crne Gore i Republike Srpske. Takmičenje je održano u pet kategorija, a apsolutni pobednici, učenici koji su osvojili najviše bodova i zauzeli prva tri mesta u ukupnom plasmanu, su: Elizaveta Molčanova iz Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Sadu, Jana Jepić iz Gimnazije „Pivo Karamatijević“ iz Nove Varoši i Elena Lopušina iz Gimnazije „Miloje Dobrašinović“ iz Bijelog Polja.\nKompanija NIS će naknadno dodeliti nagrade pobednicima Srpske hemijske olimpijade, čije je održavanje u toku i čiji pobednici će Srbiju predstavljati na Međunarodnoj hemijskoj olimpijadi u Parizu, u julu ove godine.\n- Potreba za vrhunskim obrazovanjem je nešto što Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja itekako oseća. Imati partnera u svemu ovome, jednu veliku kompaniju poput NIS-a, koja je pre svega društveno odgovorna i koja godina podržava mnoge projekte iz sfere obrazovanja, je stvarno nešto što je kvalitet i što se nadam da ćemo održati u vremenu koje predstoji - izjavio je Aleksandar Pajić, pomoćnik ministra prosvete za srednje obrazovanje i vaspitanje i obrazovanje odraslih.\n- Slogan naše kompanije je „Budućnost na delu“, a ova deca su naša budućnost i sve što mi radimo kao kompanija je za njih. Mi prepoznajemo koliko je važno obrazovanje i nemam sumnje da ćemo nastaviti da ulažemo u njega, sa tendencijom da proširimo saradnju na tom polju - naglasio je ovom prilikom Vadim Smirnov, zamenik generalnog direktora NIS-a.\nPovodom svečanog proglašenja pobednika, u umetničkom delu programa, prisutni su imali priliku da uživaju i u nastupu hora i orkestra Gimnazije „Jovan Jovanović Zmaj“.\nNIS Srbija pobednici Olimpijada znanja


Zvezda i Garsija - Ovo su detalji ponuđenog ugovora! - Sportske.net\nI dalje je prilično neizvesno hoće li Garsija obući dres Crvene zvezde.\nMilojević baš nezadovoljan, ko je to ostao bez kredita?Provuče se Zvezda u Subotici!Poluvreme - Zvezda bez vođstva, ali jedan igrač je oduševio "Delije"! (TVITOVI)Savo o tenzijama u srpskom fudbalu: "Šta to ima da se smiruje?"Zvezdina "bomba" za kraj, Argentinac stigao u Beograd!\nKao što smo vam pisali pre par dana, Crvena zvezda je ponudila oko dva miliona evra za Matea Garsiju, argentinskog krilnog igrača koji je član Las Palmasa i koji je prošle godine igrao za Aris u Grčkoj.\nPominjalo se i da je Zvezda daleko od potpisa jer je ovaj fudbaler na meti Olimpijakosa koji mu godišnje nudi 650 hiljada evra, a može li srpski klub da parira?\nGarsija je u Beogradu gde pregovara sa aktuelnim šampionom Srbije, a navodno mu je ponuđen četvorogodišnji ugovor.\nPrema informacijama "Žurnala", Garsija bi mogao da primi u prvoj godini pola miliona evra, a kasnije bi ta cifra išla na gore.\nVeć danas se očekuje ishod svega, navijači Crvene zvezde sa nestrpljenjem očekuju novo pojačanje.


Zaokret Bele kuće: Tramp ne sarađuje sa EU već sa „drugarima“ iz Evrope - 12.07.2018, Sputnik Srbija\nZaokret Bele kuće: Tramp ne sarađuje sa EU već sa „drugarima“ iz Evrope\nEvropske zemlje u poslednje vreme sasvim sigurno nisu miljenice američkog predsednika Donalda Trampa, a „packe“ koje prvi čovek SAD svako malo udari svojim... 12.07.2018, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Olivier MatthysKonferencija za novinare Donalda Trampa na Samitu NATO-a u Briselu\nEvropske zemlje u poslednje vreme sasvim sigurno nisu miljenice američkog predsednika Donalda Trampa, a „packe“ koje prvi čovek SAD svako malo udari svojim evropskim saveznicima po svoj prilici se neće završiti na trgovinskom ratu koji je Vašington pokrenuo sa EU.\nNe samo da je Tramp uputio oštre kritike Nemačkoj zbog njene energetske saradnje sa Ruskom Federacijom, već je na dobrom putu da uvredi britansku premijerku Terezu Mej ukoliko se prilikom zvanične posete Londonu sretne sa, kako je rekao, „svojim prijateljem“ Borisom Džonsonom, čija je ostavka na mesto šefa diplomatije Velike Britanije izazvala ozbiljna previranja u Vladi te zemlje.\n29 Maj 2018, 11:12\nNe treba zaboraviti ni da je list „Vašington post“ nedavno preneo navode dva evropska zvaničnika prema kojima je predsednik SAD na privatnom sastanku sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom u Beloj kući krajem aprila nudio Francuskoj bilateralni trgovinski sporazum pod boljim uslovima nego što ih ima EU, ukoliko Pariz istupi iz Unije.\nSergej Sudakov, stručnjak za SAD iz Moskve, za Sputnjik kaže da Tramp kao biznismen odlično shvata da su bilateralne veze mnogo bolja opcija nego veze sa nekom zajednicom. Zato je, objašnjava, američki predsednik više puta pozitivno govorio o „bregzitu“ i na neki način je spreman da bude posrednik u „razvodu“ EU i Velike Britanije.\n„Trampa ne zanima cela Evropa, već samo ’velika Evropa‘, to jest lokomotiva EU — Nemačka, Francuska, a u nekom smislu i Italija i Španija. Predsednik SAD zna da Evropa nije homogena i da zapravo postoji nekoliko Evropa, jer osim takozvane ’velike‘, tu je ’mala‘, na čelu sa Poljskom. Dakle, maksimalno podeljena Evropa, koja se posvađala sa Rusijom i koja ima problem sa migrantima i posledicama suvišne tolerancije, jeste u interesu Trampa, jer je princip ’zavadi pa vladaj‘ i dalje aktuelan. Zato Tramp predlaže Velikoj Britaniji i Francuskoj da ’ispod žita‘ grade bilateralne odnose, bez dodatnog opterećivanja u obliku ’male Evrope‘“, ocenjuje Sudakov.\n11 Jul 2018, 20:50\nMilan Igrutinović sa Instituta za evropske studije smatra da je Tramp došao na mesto predsednika SAD sa prilično pojednostavljenim pogledom na američko okruženje, čija je suština da su bilateralni ekonomski odnosi Amerike sa nizom zemalja prva tačka logike kojom se on vodi u svojoj spoljnoj i ekonomskoj politici.\n„Iako su postojala nadanja od strane mejnstrim vlasti u EU — Berlinu, Parizu i Londonu — da mu je to prolazna faza, mislim da više niko ozbiljan u EU ne računa sa tim da će Trampova politika u budućnosti biti drugačija“, napominje Igrutinović.\nDruga stvar je, ukazuje on, da je Tramp kandidat Republikanske partije i da je neka vrsta desnog krila te stranke došla sa njim na vlast u Vašington.\n„On je već počeo da šalje signale da je prijateljski nastrojen samo prema određenim partijama i političkim kružocima u zemljama EU i da bi sa njima želeo da sarađuje. U tom smislu imamo i relativno novog američkog ambasadora u Nemačkoj Ričarda Grenela koji se već nekoliko puta javno oglasio protiv politike Angele Merkel, ne podržavajući pritom desne političke partije poput Alternative za Nemačku, već desno krilo Merkelinog CDU. To je jasan signal koje su preferencije Trampove politike, jer je Grenel baš njegov ambasador koji nije preostao iz Obaminog mandata i koji nosi direktne poruke američkog predsednika“, ocenjuje sagovornik Sputnjika.\nU tom ključu, kako kaže, treba posmatrati i Trampovu najavu da namerava da se u Londonu sretne sa Borisom Džonsonom.\n„Tramp je efektivno poslao signal da je Džonson nekakav njegov ’drugar‘, ali imajući u vidu skorašnju ostavku šefa diplomatije i krizu Vlade koju preživljava premijerka Tereza Mej, američki predsednik se time praktično meša u unutrašnju politiku Velike Britanije. Šalje jasnu poruku da postoje političke struje u Evropi koje on preferira i to mahom nisu potpuno etablirane elite, ako govorimo o najvećim i najuticajnijim državama“, napominje Igrutinović.\nBoris Džonson dao ostavku\n9 Jul 2018, 16:06\nPrema njegovim rečima, američki predsednik šalje i poruku da od aktuelnih vladajućih elita u najznačajnijim evropskim zemljama, poput Merkelove, Makrona i Tereze Mej, ne očekuje mnogo.\n„Ali to što od njih ne očekuje mnogo negde signalizira da se njima neće previše ni baviti, već će pustiti da lagano propadaju do nekog nivoa koji je u ovom trenutku teško proceniti. Taj trend koji je negativan za zemlje EU će se nastaviti, a pritom je nejasno koje to protivusluge Tramp konkretno želi, s obzirom na to da je EU prilično kompleksna u odlučivanju. Ideja da će sve zemlje-članice nekako uspeti da se dogovore kako bi učinile nešto za SAD u smislu smanjenja deficita nije preterano na vidiku“, primećuje Igrutinović.\nTrampovi dosadašnji potezi biće ozbiljna lekcija za lidere EU, uveren je sagovornik Sputnjika, da sami procene da li imaju sposobnosti, političke volje i mudrosti da se organizuju s obzirom na okolnosti koje su se, iz njihove perspektive, vrlo brzo na negativan način promenile Trampovim dolaskom u Belu kuću.


Bira se novo rukovodstvo Budvanske rivijere – Bankar.me\nMay 14, 2021 BERZA, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nKadrovi DPS i SD, predstavnici državnog kapitala , koji su godinama unazad rukovodili ovom kompanijom biće razriješeni, te imenovan novi petočlani odbor direktora.\nPodsjećamo godinama unazad rukovodeće mjesto u ovoj kompaniji, kako šefa Borda direktora, tako i izvršenog direktora pripadalo je kadrovima demokratske partije socijalista, uglavnom iz Budve. Svetozar Marović dugo godina je bio na mjestu predsjednika Borda direktora.\nInače, kako piše u Centralnoj depozitarnoj agenciji Vlada Crne Gore u ovoj kompaniji ima 41,6 odsto kapitala AIK banka 19,8 odsto, FOND PIO 12,8 odsto, Tendexon limited 7,3 odsto Zavod za zapošljavanje 4,2 odsto, Merkur trgovina 3,2 odsto.\nDo sada su predstavnici državnog kapitala u Odboru direktora bili Saša Radović, koji je bio predsjdnik odbora, te Petar Ivković i Ratko Vukotić, dok je predstavnica kapitala Stratex grupe ( kompanija je prije par dana akcije prodala MK grupi) bila Milena Spahić, a MK grupe Vladimir Sekulić.\nNa najavljenoj elektronskoj sjednici prvo će biti razriješen petočlani bord, te imenovan novi. Vlada i ostali predstavnici državnog kapitala kandidovaće svoje predstavnike, dok će sa druge strane MK grupa ponuditi sva dva člana.\nOsim izbora rukovodećeg kadra, na dnevnom redu sjednice je i predlog odluke o donošenju Statuta Hotelske grupe, predlog odluke o donošenju Poslovnika o radu Skupštine akcionara, predlog odluke o usvajanju Godišnjih finansijskih iskaza i Izvještaja Menadžmenta za 2020. Godinu, predlog odluke o usvajanju Izvještaja o poslovanju za 2020., predlog Odluke o pokriću gubitka Hotelske grupe “Budvanska rivijera” u poslovnoj 2020. , kao i predlog odluke o imenovanju revizora.\n“U radu Skupštine akcionara mogu učestvovati akcionari isključivo elektronskim putem, radi obezbjeđenja postupanja Društva u skladu sa Naredbama Ministarstva zdravlja za preduzimanje privremenih mjera za sprječavanje unošenja u zemlju, suzbijanje i sprječavanje prenošenja novog koronavirusa. Skupština može odlučivati ako joj prisustvuju ili su zastupljeni putem punomoćnika Samo oni akcionari koji su na spisku akcionara iz CKDD na dan pribavljanja spiska akcionara (dva dana prije održavanja Skupštine) mogu učestvovati na Skupštini i ostvariti prava akcionara”, navodi se u pozivu.\nKako Vijesti nezvanično saznaju mjesto predsjednika odbora direktora pripašće kadru Demokrata , dok će izvršni direktor biti iz redova Demokratskog fronta.\nPrevious Počinju regionalni Dani digitalne knjige\nSljedeći Direktor pozvao bivše članove menadžmenta Rudnika da odustanu od visokih otpremnina


KLJUČANJE NA ISTOKU EVROPE Poljska daje OGROMAN NOVAC Amerikancima kako bi se zaštitila od Rusa (VIDEO)\nČelnici država Severnoatlantskog saveza spremni su na očekivani pritisak američkog predsednika Donalda Trampa da povećaju izdvajanja za odbranu.\nDok se većina tom zahtevu ne raduje, jedna članica će ga oberučke prihvatiti i podržati: Poljska. Ta država voljna je da izdvoji dve milijarde dolara za uspostavljanje stalne vojne baze NATO na svojoj teritoriji, a sve zbog - Rusa. Opširnije pogledajte u prilogu "Al Džazire Balkan".\nRUSIJA PRETI Hoćete američku bazu u Poljskoj? ODGOVORIĆEMO\nPentagon traži odgovarajuću lokaciju za NOVU VOJNU BAZU\nBritanija ima cilj da postane "ISTINSKI GLOBALNI IGRAČ": Nakon Bregzita, nove baze na Karibima i Dalekom istoku


Sarajevska policija jučer kaznila više od 200 građana zbog nepoštivanja mjera - ZENICAgrad.INFO\nSarajevska policija jučer kaznila više od 200 građana zbog nepoštivanja mjera\nTokom protekla 24 sata policijski službenici Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo izdali su 35 prekršajnih naloga zbog kršenja zabrane kretanja između 20 i 5 sati, dok je 15 osoba sankcionirano zbog kršenja naredbe o zabrani kretanja osobama mlađim od 18 i starijim od 65 godina.\nZbog kršenja naredbe o obaveznoj socijalnoj fizičkoj distanci i obaveznom korištenju zaštitne maske ili drugog prigodnog predmeta za vrijeme kretanja na javnom prostoru policijski službenici Uprave policije na području Kantona Sarajevo sankcionirali su 152 lica tokom jučerašnjeg dana.\nPodsjetimo, jučer su tokom dana bile pojačane aktivnosti policijskih službenika Uprave policije na cijelom području Kantona Sarajevo s ciljem kontrole poštivanja naredbi nadležnih organa donesenih u vezi prevencije širenja koronavirusa, a za čiju provedbu je zadužen, između ostalih, i ovaj policijski organ.\nNa pres-konferenciji Federalnog štaba civilne zaštite jučer je rečeno kako je tokom vikenda primjećen veći broj građana na izletištima, a kako je “Avaz” pisao policijske patrole su kontrolirale građane na Igmanu i Bjelašnici.\nPrevious Post: Dom zdravlja KS obavio 896 testiranja na koronavirus\nNext Post: Ronaldova blagdanska čestitka u sjeni Georgininog dekoltea


Ženski prostor - O nama\nGlavne aktivosti organizacije su usmerene na podršku ženskom i manjinskom aktivizmu, promovisanju feminističkih i antifašističkih vrednosti, uticaju na javno mnjenje i borbu protiv predrasuda i stereotipa. Takođe, Ženski prostor intezivno radi i na iniciranju sistemskih rešenja za probleme sa kojima se marginalizovane grupe, a posebno Romkinje, suočavaju, kao što su zagovaranje za donošenje akcionih planova za unapređivanje položaja Romkinja u gradovima i opštinama u Srbiji, ukidanje prepreka boljem pristupu zdravstvenoj zaštiti, itd.\nOsim direktnog rada sa ženama kroz radionice, seminare i kurseve, Ženski prostor već duži niz godina za redom, samostalno ili u saradnji sa svojim sestrinskim organizacijama, uspešno organizuje: Feminističku letnju školu koja je namenjena mladim ženama, studentkinjama društvenih smerova iz Srbije i regiona; kampanju Mesec romskog ženskog aktivizma; dokumentovanje slučajeva kršenja ljudskih prava Romkinja; pisanje alternativnih izveštaja o stanju ljudskih prava Romkinja u Srbiji po međunarodnim dokumentima, kao što je CEDAW Ujedinjenih nacija, itd. U proteklim godiama, radile smo i na organizovanju FemiNiš-a - Festivala ženskog aktivizma i umetnosti, ekonomskog osnaživanja žena, opismenjavanja i doškolovanja devojaka i žena iz romskih naselja, itd.\nPočele smo da se organizujemo 1997. godine, a zvanično smo registrovale organizaciju 1998. kada je grupa mladih aktivistkinja iz Niša prepoznala potrebu da po prvi put u gradu postoji prostor gde će se osnaživati i organizovati žene koje pripadaju diskriminisanim grupama. Da bi podstakle samoorganizovanje žena, na početku smo okupile romske studentkinje, žene iz romskih mahala, žene raseljene i izbegle tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji, osobe drugačije seksualne orijentacije od heteroseksualne, kao i samohrane majke. Neke od ovih grupa su se u narednim godinama samoorganizovale i počele da rade samostalno, što je i bio naš cilj.\nSa lokalnog, Ženski prostor je ubrzo prešao na nacionalni nivo delovanja kroz mreže u kojima smo aktivne. Učestvujemo i na internacionalnim aktivnostima i u međunarodnim mrežama.\nŽenski prostor je jedna od organizacija osnivačica i članica Romske ženske Mreže Srbije koja broji 26 romskih ženskih organizacija i inicijativa na teritoriji cele Srbije.\nPored Romske ženske mreže, Ženski prostor je jedna od osnivačica i članica Mreže za Evropski ženski lobi koja je deo Evropskog ženskog lobija.\nŽenski prostor je i deo Mreže Žena u Crnom, koja se zalaže za mirnovnu politiku i suočavanje s prošlošću.\nČlanice smo Antifašističkog kolektiva koji čine organizacije sa teritorije grada Niša posvećene očuvanju antifašističkih tekovina i vrednosti, kao i borbi protiv desnog ekstremizma.\nViše fotografija pogledajte u galeriji Ženski prostor 2005 - 2009.\nOrganizacije koje nas podržavaju


Srbija kandidovala Jeremića za šefa Generalne skupštine UN?\nSrbija je zvanično podnijela kandidaturu ministra spoljnih poslova Vuka Jeremića za predsjednika Generalne skupštine UN, pišu "Večernje novosti".\nList navodi da je ova funkcija najviša i jedna od najuticajnijih pozicija u sistemu najmoćnije svjetske organizacije. Ukoliko Jeremić bude izabran, to bi bila značajna potvrda ugleda Srbije u svijetu i prodornosti i vidljivosti srpske spoljne politike.\nTo bi bila i prilika da predstavnik Srbije bude u epicentru svjetske diplomatije, da pojača kontakte između Beograda i ključnih igrača u međunarodnoj areni koji donose i najvažnije odluke koje se tiču Srbije.\nNjegov zadatak bio bi da zakazuje sjednice Generalne skupštine, određuje dnevni red, predlaže mirovne misije, međunarodne inicijative... Na ovoj prestižnoj poziciji do sada su bili mnogi bivši, aktuelni i budući šefovi diplomatija, premijeri ili predsjednici država.\nInformaciju o kandidaturi Jeremića, juče u Ministarstvu spoljnih poslova nisu željeli da komentarišu.\n"Novosti" saznaju da ulazak u trku na Ist Riveru, ne znači i da Jeremić napušta poziciju šefa diplomatije. U dosadašnjoj praksi, na mjestu prvog čovjeka Generalne skupštine bili su često ministri i visoki zvaničnici koji su istovremeno imali i državnu funkciju i bili aktivni u UN.


Učešće MINSA na obuci u Holandiji – Mins\nUčešće MINSA na obuci u Holandiji\nU periodu od 13. do 22. marta 2019. godine održan je međunarodni trening program na temu integriteta i borbe protiv korupcije pod pokroviteljstvom Vlade Kraljevine Holandije i uz pomoć njene partnerske podrške u Srbiji – Partners for Democratic Change Serbia International koja je realizovala program pod nazivom Integrity through the lense of the Rule of law MATRA Training Course (Integritet kroz objektiv vladavine prava, MATRA kurs za obuku)\nObuka u organizaciji Haške akademije, Pravnog fakulteta u Lajdenu i Helsinškog komiteta održana je u Holandiji i bavila se mehanizmima osnaživanja integriteta i prevencije korupcije.\nZahvaljujući predstavnicima Partners for Democratic Change Serbia International, koji su strukovno udruženje – Mrežu inspektora Srbije (MINS) prepoznali kao relevantnog partnera u reformi inspekcija, omogućeno je da i jedan predstavnik MINS-a prisustvuje ovom programu.\nNa trening obuku upućena je tročlana delegacija iz Srbije, Suzana Vasiljević kao predstavnik Mreže inspektora Srbije i dva predstavnika Agencije za borbu protiv korupcije.\nObuka se bavila integritetom kao ključnim konceptom za razumevanje dobrog upravljanja, korupcijom kao sinonimom za sve vrste zloupotreba u smislu postupanja suprotno javnom interesu, etičkim dilemama u procesu odlučivanja, sistemom zaštite uzbunjivača i srodnim temama i bila je usmerena na jačanje kapaciteta državnih službenika u oblasti kreiranja i primene javnih politika za jačanje individualnog i institucionalnog integriteta.\nIntegritet se fokusira na ponašanje učesnika u upravljanju, odlučivanju i donošenju odluka. Uključuje profesionalnu odgovornost, moralne vrednosti i norme, poštovanje zakona i pravila, moralnu refleksiju (rasuđivanje), nepotkupljivost i uzorno ponašanje odnosno, da profesionalac obavlja svoje zadatke adekvatno, pažljivo i odgovorno, uzimajući u obzir sve relevantne interese, na prvom mestu javni interes.\nKorupcija ima više oblika i identična je neetičnom ponašanju ili kršenju integriteta odnosno, kršenju moralnih normi ponašanja i vrednosti koje uključuju privatne interese.\nIz ovog se da zaključiti da je za inspekcijske službe od ključne važnosti posedovanje i jačanje integriteta i na taj način isključenje mogućnosti bilo kakve zloupotrebe položaja a samim tim i očuvanje i podizanje ugleda profesije.\nTrening obuka je bila organizovana na najvišem mogućem profisionalnom nivou, celodnevna i osmišljena kao neprekidno interaktivna između predavača i učesnika obuke kao i samih učesnika međusobno, zasnovana na razmeni iskustava i maksimalno iskorišćenim vremenom za sticanje novih znanja i upoznavanjem sa primerima dobre prakse. Kroz interaktivne sesije, koje su obuhvatale teorijska i praktična znanja, kao i studijske posete, učesnici su bili upoznati sa najboljim praksama u domenu javnih politika za unapredjenje integriteta na medjunarodnom nivou, kao i u Evropskoj uniji. Obradjene su i teme uloga i odgovornosti različitih aktera u promovisanju integriteta državnih službenika, a posebna pažnja posvećena je izazovima i etičkim dilemama u procesu primene različitih mehanizama za jačanje integriteta, kao i rešenjima za njihovo prevazilaženje.\nU okviru programa bilo je organizovano nekoliko studijskih poseta institucijama najvišeg nivoa kao što su :\nParlament of the Dutch Government\nEuropese Commissie – Evropska komisija ( predavanje na temu Integriteta u Evropskoj komisiji )\nEuropean Ombudsman ( predavanje na temu vodjenja administracije EU u službi javnog interesa )\nEuropean anti-fraud office ( OLAF ) – Evropska kancelarija za borbu protiv korupcije\nIDirectorate A Investigations I Unit A.2 Unit A.2 Neighbouring Countries and International Organisations – Jedinica za vođenje istraga za korupciju najvišeg nivoa, za susedne zemlje i međunarodne organizacije\nNational Dutch Police – ( predavanje na temu integriteta u policiji )\n„Lično, mogu da iskažem samo pohvale za sam koncept obuke, organizaciju i iskazano gostoptimstvo. Ovom prilikom želela bih da se zahvalim Vladi Kraljevine Holandije i njenoj partnerskoj podršci u Srbiji – Partners for Democratic Change Serbia International koja realizuje program pod nazivom Integrity through the lense of the Rule of law MATRA Training Course (Integritet kroz objektiv vladavine prava, MATRA kurs za obuku) na pruženoj prilici da učestvujem na jednom ovako značajnom dogadjaju, kao i rukovodstvu Mreže inspektora Srbije. Njihovo angažovanje, kao i angažovanje drugih partnera u reformi inspekcija, vidim kao bitan faktor razvoja i unapredjenja inspekcijskih službi dok istovremeno podrška koju pružaju inspektorima otvaranjem novih mogućnosti za stručna usavršavanja ima nemerljiv značaj za inspekcijske službe“, navodi Suzana Vasiljević, poverenik Mreže Inspektora Srbije.


Brzeće, 12. februar 2021.\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić prisustvovala je danas puštanju u rad novoizgrađene gondole koja povezuje Brzeće sa Malim Karamanom na vrhu Kopaonika, prvom završenom projektu iz Programa "Srbija 2025", u čiju je izgradnju Vlada uložila 27 miliona evra.\nPredsednica Vlade je rekla da je jedan od projekata i uređenje Ovčarsko-kablarske klisure, što je počelo da se radi uporedo sa izgradnjom auto-puta do Požege.\nSrbija se probija kao turistička destinacija i dobro je što paralelno sa borbom protiv koronavirusa i investiramo. Kada pandemija prođe, imaćemo dodatne sadržaje da ponudimo i domaćim i stranim turistima, i u tome ćemo imati konkurentnu prednost, naglasila je premijerka.\nOna je izrazila nadu da će to biti moguće još ove godine, a svakako je sigurno da će biti 2022. godine, ukazavši na to da je projekat izgradnje ove gondole završen pet meseci pre roka.\nBrnabić se, nakon obraćanja medijima, provozala novom gondolom, a puštanju u rad ove žičare prisustvovale su i ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić i ministarka privrede Anđelka Atanasković.\nMatić je izrazila zadovoljstvo zbog toga što je ovaj projekat uspešno završen pre planiranog roka, najavivši nastavak ulaganja u turističku infrastrukturu.\nOna je ocenila da gondola u vreme pandemije, kao jedna od najvećih investicija u turizmu, vraća optimizam i nadu da je oporavak turizma moguć i da će se desiti brzo.\nMinistarka je poručila da je Srbija u najvećoj krizi pokazala da ima i snage i da je spremna da odgovori na izazove uspešnom vakcinacijom protiv koronavirusa, koja je preduslov za opstanak turističkog sektora.\nMinistarka je najavila nastavak ulaganja u Kopaonik kao turističku destinaciju, preciziravši da su napori države, uz zalaganje privrednika, doprineli porastu turizma za 33 odsto u poslednjih nekoliko godina.\nMatić je istakla da je 2020. godina za Kopaonik, uprkos pandemiji, bila sjajna i da je zabeležena rekordna posećenost, uz napomenu da je prošle godine na toj planini bilo 105.000 turista, što je porast od 23 odsto u odnosu na 2019. godinu.\nPodaci govore da kada planski razvijate destinaciju, radite na infrastrukturi i svako odgovorno radi svoj posao i krizne situacije mogu biti prilika za rast, što je Kopaonik i pokazao, zaključila je ona.\nVlada Srbije je uložila u izgradnju gondole 27 miliona evra, a radovi su počeli u junu prošle godine.\nGondola, čija je dužina trase 3.741 metar, savladava visinsku razliku od 843 metra i od Brzeća do vrha Kopaonika stizaće se za nešto više od 12 minuta.\nKapacitet gondole, koja ima 74 kabine sa po 10 mesta, iznosi 1.600 osoba na čas, ali je projektovana tako da je moguće povećati broj kabina na 111, a broj prevezenih putnika na 2.400 po satu.


Osveženje u četvrtak - Ozonpress :: internet portal\nPRVI ovogodišnji tropski talas zapljusnuo je konačno i naše krajeve. U Srbiji je juče bilo najtoplije u Kikindi, Negotinu, Sremskoj Mitrovici i Velikom Gradištu gde je u 15 časova izmereno 35 stepeni, a najsvežije bilo na Kopaoniku, gde je temperatura bila 19 stepeni.\nMeteorolozi, međutim, najavljuju da nas tek očekuju dva vrela dana sa temperaturama i do 40 stepeni celzijusa. U Srbiji će i danas biti sunčano i veoma toplo, sa slabim vetrom promenljivog pravca, jutarnjom temperaturom 14 do 22, a najvišom dnevnom od 32 do 38 stepeni. Sutra još stepen ili dva toplije, a u četvrtak pad temperature za desetak stepeni. Danas i sutra očekuje se takozvano blještavo sunce sa vrlo visokim maksimalnim indeksom UV zračenja, oko osam.\nU Srbiji će, prema izgledima vremena za sedam dana, do 14. jula, u sredu biti sunčano i veoma toplo vreme sa maksimalnom temperaturom vazduha u većini mesta od 36 do 39 stepeni.\nTokom noći između srede i četvrtka u severnim, a u četvrtak i u ostalim krajevima, očekuje se osveženje, uz pojačan severozapadni vetar, a ponegde i kratkotrajni pljuskovi sa grmljavinom.\nU petak će biti promenljivo oblačno, malo svežije vreme, ponegde sa pojavom kratkotrajne kiše ili pljuska. Zatim će biti pretežno sunčano vreme, a od nedelje se očekuje postepen porast temperature vazduha.\nZnam ja otprilike ko si ti, dzabe...\nLaz ovaj je bio postupajuci inspektor,...


Privatizacija u Srbiji – pouke za (ne)privatizaciju javnih preduzeća | UGS Nezavisnost\nPrivatizacija u Srbiji – pouke za (ne)privatizaciju javnih preduzeća\nDatum: 25. juna 2019 Kategorija: Autorski tekstoviNema komentara\nProf. dr Zoran Ristić\nPolitička elita, nakon oktobarskih promena 2000. godine u Srbiji, širila je uverenje da je „Srbija na dobrom putu“, da „Evropska unija nema alternativu“ i da, umesto sopstvenog, srpskim specifičnostima primerenog programa i algoritma tranzcije, treba odlučno sprovoditi Vašingtonski konsenzus (privatizacija, liberalizacija, stabilizacija). Tako je komparativna prednost startne pozicije Srbije za prelazak na tržišnu privredu, u iskustvu drugih koji su u taj proces ušli znatno ranije, olako prokockana. Ne samo da su ponavljane greške drugih, nego su pravljene i nove, što, razume se, nije odlika ni pametnih ni opreznih. Umesto najmanjih problema pri prelasku iz sistema koji se urušio u novi, kako su nosioci političke vlasti tvrdili, „prosperitetniji“, isti oni „za pravilo ludost izabraše“ (Njegoš), tj. počeše da se u procesu privatizacije vladaju po „Marfijevom zakonu“: ako može najgore, ima i da se desi najgore! Apel niza dobitnika Nobelove nagrade za ekonomiju (Kenet Erou, Vasilij Lentijev, Lorenc Kljan, Robert Solou) da je potrebno napustiti vašingtonski model ubrzane tranzicije, da prelazak na istinsku tržišnu privredu zahteva vreme i da pokušaj da se taj proces bitno skrati vodi u katastrofu, te da politika ne mešanja države kao dela šok terapije nije bila opravdana i da je nužno da država preuzme na sebe osnovnu ulogu u ekonomiji, kao što je slučaj u savremenim privredama Švedske ili Nemačke nosioci političke vlasti i kreatori zakonskog okvira za realizaciju procesa privatizacije u Srbiji nisu prihvatili.\nIz godine u godinu stvaran je sve veći jaz između očekivanih ciljeva, odnosno proklamovanih principa „ekonomski efikasnih i socijalno odgovornih reformi“ i stvarno postignutih rezultata. Nepoverenje, nezadovoljstvo, razočarenja, izrazito loš imidž vlasti i beskrajno loše viđenje novih vlasnika preduzeća postali su norma, opšte uverenje, standard. Šteta nastala zbog loših privatizacija verovatno nikada neće biti izračunata, a malo je verovatno da će iko odgovarati jer je u ogromnom broju slučajeva „pljačka urađena po zakonu“, pa je sve više je onih koji koji kada ocenjuju efekte priatizacije u Republici Srbiji govore i o „zakonski osmišljenom zločinačkom poduhvatu“.\nUočljivo je i da se tempo privatizacije bitno usporio u poslednjih nekoliko godina. Ovo usporavanje je, pre svega, posledica dva faktora: prvo, preostala društvena preduzeća su relativno problematična, a privatizacija javnog sektora koja je politički posebno osetljiva, pre svega, zbog stalnih izbornih ciklusa, odlaže se, i drugo, došlo je do pada interesovanja investitora za neprivatizovana preduzeća. Osim usporavanja privatizacije, u poslednjih nekoliko godina prisutan je i proces podržavljenja neuspešno privatizovanih preduzeća, ali i sve više kritika na račun javnih preduzeća. Uglavnom su te kritike obojene globalističkom ideologijom i usmerene na potrebu ulaska privatnog kapitala u njih (privatizacija, javno privatno partnerstvo i sl.). Zbog značaja javnih preduzeća, sigurno je da ovoj analizi treba prići stručno, naučno i sveobuhvatno. Iskrivljivanje slike o javnim preduzećima i stvaranje propagande o njihovoj neodrživosti, ne vodi nas samo u pogrešne zaključke, već može da napravi i neprocenljive štete društvu.\nReformu javnih preduzeća treba posmatrati kao kontinuiranu, sistemsku aktivnost, usmerenu ka jasnom opredeljenju kakav javni sektor je potreban Srbiji. U tom smislu, definisanju konkretnih pravaca i mera reforme javnih preduzeća treba da prethodi detaljna analiza aktuelnog stanja, kako bi se dobila jasna i pouzdana predstava o stanju u kome se celokupan društvenoekonomski sistem nalazi. Ova analiza treba da obuhvati, između ostalih, sledeće aspekte:\no Ekonomski aspekt (kakvo je zatečeno ekonomsko stanje tržišnih subjekata i koji su mogući izvori njegovog poboljšanja).\no Institucionalni aspekt (koje propise je potrebno prilagoditi i promeniti da bi se reforma uspešno sprovela).\no Socijalno-psihološki aspekt (kakvo je raspoloženje stanovništva po pitanju spremnosti za reformu celokupnog društveno-ekonomskog sistema, pa u okviru toga i javnih preduzeća).\nPolazeći od navedenog, neke od preporuka za eventualni ulazak privatnog kapitala u javna preduzeća mogu biti sledeće:\no U odnosu na dosadašnju privatizaciju u preduzećima u društvenom sektoru zahtevati prethodno definisanje ciljeva i prioriteta u privatizacijskim programima.\no Zahtevati pažljivu selekciju i klasifikaciju ovih preduzeća i u odnosu na to izbor metoda privatizacije, čemu mora prethoditi javna rasprava i verifikacija predloženog programa od strane socijalnih partnera. Prava radnika u tim privatizacijama moraju biti jasno određena, kao i uticaj na sve građane, o ovo ne sme zavisiti od volje i odluka potencijalnog kupca/strateškog partnera.\no Zahtevati da privatizacijski projekti od samoga početka budu podvrgnuti kontroli i praćenju, umesto do sada praktikovanog naknadnog utvrđivanja nepravilnosti, koje je pokazalo se nemoguće ispravljati.\no Zahtevati usmerenost privatizacije ka porastu proizvodnosti i profitabilnosti poslovanja, osiguranju konkurentske sposobnosti i podizanju ukupne organizacijske uspešnosti, stvaranju boljih uslova rada, pružanju boljih ili kvalitetnijih usluga, te primerenoj zaštiti zaposlenih.\no Zahtevati jačanje mehanizama sprovođenja potpisanih ugovora i nadzora, jačanje inspekcijskih službi i oštrije kažnjavanje nesavesnih vlasnika.\no Insistirati na tome da se zakonitosti tržišta ne prelamaju samo na radnicima – država mora da uspostavi sistem socijalne sigurnosti za one koji koji su bez zaposlenja. Mere aktivne politike zapošljavanja moraju biti u funkciji ne samo potsticanja novog zapošljavanja već i zadržavanja postojećeg broja zaposlenih.\no Zahtevati da otpremnine ne budu cilj i isključivi način rešavanja viška radnika, već treba tražiti rešenja kojima će se osigurati nastavak rada ili dugoročnija socijalna sigurnost radnika – novi proizvodni programi, dokvalifikacije, prekvalifikacije i sl.\n„Nijedan negativni društveni proces nije otišao tako daleko da ne može biti zaustavljen, a njegov smer preokrenut, jer su svi oni zasnovani na odlukama ljudi“ (Noam Čomski). Kako ljudi koji danas odlučuju o sudbini javnih preduzeća izgleda da nemaju predstavu o mogućnostima drugačije vrste ekonomije i uporno nastavljaju putem zacrtanim od strane međunarodnih neoliberalnih institucija, posledice takvih odluka u ovom slučaju mogu imati daleko negativniji, veći i dugoročniji uticaj u odnosu na negativne efekte loših privatizacija društvenih preduzeća.\nPrimena Međunarodnog pakta o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima u Republici Srbiji


Otvoren poštansko-logistički centar u Novom Sadu\n07.09.2013. / 6:40\nNOVI SAD, Generalni direktor Pošte Srbije Milan Krkobabić otvorio je Regionalni poštansko-logistički centar “Novi Sad” koji će omogućiti uvođenje novih logističkih servisa kako u domaćem tako i u međunarodnom poštanskom saobraćaju.\n“Slične regionalne centre Pošta Srbije je osim u Novom Sadu podigla i u Beogradu i Nišu, a ukupna vrednost investicija u sva tri regionalna centra je oko 60 miliona dolara i cjelokupan iznos je obezbedilo samo preduzeće, odnosno ni jedan dinar ni dolar ni evro nije iz kredita“, istakao je Krkobabić.\nPošta Srbije na kraju ove godine očekuje dobit od oko 30 miliona evra, čime je, kako je kazao, Pošta Srbije pokazala da jedno javno preduzeće može i da uspješno posluje i da investira u značajne projekte.\nDirektor Glavnog poštanskog centra Novi Sad Milan Ogar rekao je da je vrijednost investicije samog Reginalnog poštansko – logističkog centra u Novom Sadu 400 miliona dinara, i da je riječ o objektu koji ima 4.500 kvadratnih metara tehnološkog, poslovnog i pomoćnog prostora.\n“U novembru mjesecu stiže nam iz Japana najsavremenija mašina za sortiranje i razvrstavanje pošiljki koja ima kapacitet od 42.000 pošiljki na sat”, najavio je Ogar dodajući da će na ovaj centar biti usmjerene sve pošte u Vojvodini, i da će se u njega slivati sva pošta iz cele Vojvodine, a odatle će se distribuirati dalje. (Tanjug)\nTagovi: logisticki centarnovi sadotvaranjeposte srbije


Analiza: Koje su šanse za prekoračenje granice zagrevanja od 1,5C?\nFoto: Olivia Colacicco, Unsplash\nVerovatnoća prelaska ključnog praga globalnog zagrevanja značajno je porasla, pokazuje nova analiza.\nIstraživači britanske nacionalne meteorološke službe – Met Office – upozoravaju da sada postoji oko pedeset-pedeset šanse da će se svet zagrejati za više od 1,5C u narednih pet godina.\nTakav porast bi bio privremen, ali istraživači su zabrinuti zbog ukupnog pravca temperatura.\n„Gotovo je sigurno da će 2022-2026 biti rekordno najtopliji period“, kažu oni.\nKako su nivoi gasova koji se zagrevaju u atmosferi brzo rasli tokom poslednje tri decenije, globalne temperature su reagovale rastom u korak.\nU 2015. godini, prosečna svetska temperatura je prvi put otišla za 1C iznad predindustrijskih nivoa – temperaturama zabeleženim sredinom 19. veka.\nTo je bila i godina kada su politički lideri potpisali Pariski sporazum o klimi, koji je obavezao svet da zadrži rast globalnih temperatura znatno ispod 2C, sa krajnjim ciljem da ih zadrže ispod 1,5C. Na COP26 u Glazgovu prošlog novembra, vlade su ponovile svoju posvećenost održavanju cilja 1,5C u životu.\nTemperature nastavljaju da rastu\nTokom proteklih sedam godina, globalne temperature su se držale na ili oko te oznake od 1C, pri čemu su 2016. i 2020. u suštini bile najtoplije godine u istoriji.\nNaučnici kažu da sa zagrevanjem od oko 1C, svet već doživljava značajne uticaje kao što su požari koji su viđeni u Severnoj Americi prošle godine, ili drastični toplotni talasi koji trenutno pogađaju Indiju i Pakistan.\nUK Met Office kaže da šanse da privremeno pređu 1,5C u nekoj od narednih pet godina nikada nisu bile veće.\nStudija, rađena po nalogu Svetske meteorološke organizacije (SMO) sugeriše da će temperature između 2022. i 2026. biti između 1,1C i 1,7C više od predindustrijskih nivoa.\nIstraživači iz Met Office predviđaju da je za bilo koju godinu u tom periodu verovatnoća da će se preći nivo od 1,5C iznosi oko 48%, ili blizu 50:50.\n„Osnovna stvar koja se menja je da nivoi ugljen-dioksida u atmosferi polako rastu“, rekao je dr Leon Hermanson iz Met Office, glavni autor izveštaja.\nIstraživači kažu da prelazak preko 1,5C tokom jedne godine nije isto što i kontinuirani porast gde temperature ne padaju ispod ove brojke. Verovatnoća je da će, ako se prekorači u narednih pet godina, ponovo pasti ispod 1,5C. Međutim, sada ima malo prostora za radovanje.\n„Sve dok nastavljamo da emitujemo gasove staklene bašte, temperature će nastaviti da rastu“, rekao je profesor Peteri Talas iz SMO.\nIstraživači takođe veruju da će jedna od narednih godina verovatno oboriti rekord za najtopliju godinu iz 2016. i 2020. godine. To će se dogoditi, najverovatnije u godini El Ninja, kao što je to bio slučaj 2016. godine.\nEl Ninjo je prirodni, meteorološki fenomen povezan sa neobičnim zagrevanjem površinskih voda istočnog Tihog okeana koji može uticati na vremenske prilike širom sveta.\nLed na Arktiku se topi duplo brže nego što smo mislili Izbegavanje klimatske katastrofe: Ova mesta ne smemo da uništimo Zimske olimpijske igre su ugrožene zbog klimatskih promena Naučnici na korak od pretvaranja Co2 u gorivo uz pomoć sunčeve energije


RTS :: Kvalitet vazduha u Evropi je alarmantno loš\nPriroda Kvalitet vazduha u Evropi je alarmantno loš\nnedelja, 27. okt 2019, 15:55 -> 17:40\nKvalitet vazduha u Evropi je alarmantno loš\nEvropska karta kvaliteta vazduha, počev od Pariza zagađenog izduvnim gasovima automobila na dizel gorivo, do Poljske koja većinu energije dobija iz uglja, kako pokazuje poslednji izveštaj Evropske agencije za zaštitu životne sredine, iziskuje korenite reforme.\nEvropska agencija za zaštitu životne sredine objavila je novi izveštaj o kvalitetu vazduha na kontinentu, koji govori da je situacija sve gora i da su potrebna korenita sistemska rešenja.\nS obzirom da na evropskom kontinentu vetrovi uglavnom duvaju sa zapada ka istoku, najčistiji vazduh imaju one zemlje u koje prvo stižu sveže atlantske struje.\nMeđutim, s obzirom na to da Alpi i Apenini zadržavaju zagađeni vazduh u dolini reke Po, to čini ovu oblast u Italiji jednom od najzagađenijih u Evropi.\nU Južnoj Evropi, pak, zbog jake izloženosti Suncu, dolazi do hemijskih reakcija zagađivača zbog čega se pri tlu stvaraju štetne materije posebno opasne za ozonski omotač, zdravlje ljudi i useva.\nJedna od najjasnijih podela u pogledu zagađenosti Evrope potiče iz sfere politike. Zagađenost vazduha od Nemačke ka Poljskoj značajno se uvećava, s obzirom na to da je Poljska zavisna od uglja i da je vazduh tamo prezasićen policikličnim ugljovodonicima koji izazivaju rak.\nUpotreba dizel goriva u saobraćaju utiče na to da su veliki gradovi najveći proizvođači azot-dioksida. Vozila koja su navodno prošla testove i ispunjavaju ekološke standarde, ispuštaju mnogo više štetnih materija nego što je propisano, u čemu prednjače London i Pariz, kao i većina velikih gradova širom kontinenta i pored zakonskih ograničenja, što govori samo da se sa njihovom primenom kasni veše od decenije.\nPored loših pokazatelja, poslednji izveštaj o kvalitetu vazduha Evropske agencije za zaštitu životne sredine navodi da je bar porast nivoa zagađenosti zaustavljen. Ističe se takođe, da su brojne mogućnosti da se popravi stanje zdravlja stanovništva, okoline i ekonomije ako bi se odlučno pristupilo rešavanju problema na njihovom izvorištu.


Oplenac putovanje - Aranžmani, smeštaj i znamenitosti - Putuj Sigurno\nPutujSigurno » Srbija » Oplenac\nOplenac hotel – aranžman za putovanje: Oplenac je brdo koje se nalazi nadomak Topole. Smešteno je na raskršću četiri puta, a značajno je kao mesto koje čuva tradiciju i kulturu srpskog naroda. Oplenac može da se pohvali izuzetnim gustim šumama, plodnim zemljištem, ali i obiljem biljnog i životinjskog sveta. Karakterističan je i osvežavajući, čist vazduh, pa nema sumnje zbog čega je ovo mesto jedno od turistički atraktivnijih u Srbiji. Ukoliko i vi želite da posetite Oplenac pogledajte ponude turističkih agencija sa našeg sajta i rezervišite sebi savršen odmor na Oplencu.\nAko se opredelite da vaša destinacija za putovanje bude Oplenac hotel bi svakako trebalo da bude vaš izbor za smeštaj. Iako na Oplencu postoje i brojni drugi smeštajni objekata, kao što su moteli, konaci i privatne gostionce, Oplenac hotel je preporuka s obzirom na to da raspolaže svim mogućim pogodnostima za maksimalno uživanje i komoditet gostiju.\nTradicionalna šumadijska kuhinja i dobro vino glavna su karakteristika Oplenca i okolnih mesta, a pored toga svež planinski vazduh i prijatna klima nešto su što mami sve posetioce da se vrate u ovaj kraj.\nNa Oplencu se nalazi Mauzolej dinastije Karađorđevića. Knez Aleksandar Karađorđević je ovde podigao prve vinograde, a kralj Petar I Karađorđević je počeo zidanje crkve mauzoleja i celog istorijsko-memorijalnog kompleksa koji je kasnije postaoi Zadužbina Karađorđevića na Oplencu.\nDanas kompleks obuhvata, pored crkve Svetog Đorđa i Mauzoleja srpske kraljevske porodice, kraljeve vinograde, muzej – Vinogradareva kuća, kuću kralja Petra, kraljevu vilu, kraljičinu vilu, Karađorđevu crkvu, Karađorđev konak, spomenik Karađorđu i hotel.\nKada su u pitanju Oplenac aranžmani u ponudi turističkih agencija koje postoje na našem sajtu može se pronaći veliki broj različitih opcija za putovanje u ovo srpsko mesto, a na vama je da odaberete onu koja vama najviše odgovara, kako u pogledu cene, tako i u pogledu termina. Bilo da je u pitanju Oplenac na jesen ili Oplenac na proleće, doživljaj će sigurno biti na najvišem nivou s obzirom na to da ovo brdašce svojim sadržajem nudi mnoštvo mogućnosti za idiličan odmor i uživanje.


Kompanija Panasonic predstavlja nove proizvode na srpskom tržištu Kompanija Panasonic predstavlja nove proizvode na srpskom tržištu – Personal magazin\nKompanija Panasonic predstavila je svoje najnovije proizvode na seminaru održanom u prostorijama hotela Zira. Gosti seminara su bili u prilici da saznaju više o najnovijim modelima digitalnih kamkordera, digitalnih fotoaparata,…\nKompanija Panasonic predstavila je svoje najnovije proizvode na seminaru održanom u prostorijama hotela Zira. Gosti seminara su bili u prilici da saznaju više o najnovijim modelima digitalnih kamkordera, digitalnih fotoaparata, audio uređaja, Viera televizora, kao i o kućnim aparatima kompanije Panasonic koji su već dostupni u prodavnicama širom Srbije.\nKompanija Panasonic, svetski lider u oblasti razvoja i proizvodnje eletronike namenjene velikom broju potrošačkih, poslovnih i industrijskih potreba, predstavila je nove modele svojih televizora serije Viera uključujući TX-P54Z11E, TX–P50V10E i TX-P46G15E NeoPDP plasma televizore. Serija VIERA NeoPDP televizora sa 600Hz poseduje veliki broj naprednih tehnologija koje garantuju najoštriju i najbolju sliku. Ova karakteristika čini modele NepPDP najboljim izborom za gledanje sportskih mečeva, filmova i igranje igrica. Štaviše, ovi televizori poseduju duplo bolju osvetljenost u odnosu na modele prethodnih serija i troše do 50 odsto manje električne energije bez kompromisa na polju kvaliteta slike.\nPored navedenih karakteristika, televizori serije VIERA nude vam mogućnost umrežavanja sa mnogim drugim uređajima preko opcija VIERA Link, VIERA Image Viewer, DLNA i VIERA CAST.\nKompanija Panasonic takođe je predstavila nove modele Lumix digitalnih fotoaparata. Jedan od njih, model DMC-GH1, koji donosi performanse i karakteristike namenjene profesionalcima u kompaktnom i jednostavnom kućištu, nagrađen je nagradom European Multimedia Camera 2009-2010 koju je dodelila Evropska asocijacija za sliku i zvuk (EISA) u avgustu ove godine. Pored modela DMC-GH1, kompanija Panasonic predstavila je najnoviji model seriije LUMIX G Micro System, DMC-GF1. Elegantnog izgleda i kompaktan, novi DMC-GF1 debitovao je kao najmanji i najlakši fotoaparat na svetu sa ugrađenim blicom. Kompanija Panasonic je takođe bila u prilici da predstavi LUMIX DMC-ZX1 digitalni fotoaparat iz nove serije ZX koju odlikuju moćan zum i tanak i kompaktan dizajn.\nIz širokog niza audio uređaja kompanije Panasonic, gosti seminara su bili u prilici da vide SC-HC4EP-S, mikro hifi sistem nove generacije sa iPod docking bazom, tankim dizajnom i portom za USB stik kao i bežični super tanki SC-ZT1E-S sistem zvučnika.\nJagoš Medenica, direktor predstavništva kompanije Panasonic u Srbiji, izjavio je: „Veliko mi je zadovoljstvo što sam u prilici da, samo mesec dana nakon što su proizvodi poput Lumix fotoaparata i novih modela televizora predstavljeni na sajmu IFA, najavim njihovo pojavljivanje u prodavnicama širom Srbije. Novi modeli su nastavak serije inovativnih proizvoda koje je kompanija Panasonic godinama plasirala na tržištu Srbije”.\nKompanija Panasonic predstavlja nove proizvode na srpskom tržištu was last modified: October 28th, 2009 by Redakcija\nhotel ZiraJagoš MedenicaLumixmikro hifi sistemPanasonicPanasonic VIERAplazma televizoriTX- P54Z11ETX-P46G15ETX–P50V10E\nBežični Verbatim Nano sa “uključi i zaboravi” USB prijemnikom


Ovo su najbolji ruski regioni za ulaganje - Sputnjik Srbija\n08:43 22 Februar 2020\n12:49 27.12.2017 (osveženo 14:13 27.12.2017) Preuzmite kraći link\nPredsednik je naglasio da mnogo stvari u dinamici investiranja zavisi od regionalne uprave. Prema njegovim rečima, tokom krize, obim ukupnog ulaganja u zemlji u protekle tri godine smanjio se za 7,9 odsto, „dok je u 21 regionu zabeležen rast investicija u osnovni kapital“. „Pri čemu je u deset najboljih subjekata ovo povećanje bilo skoro 40 odsto. U pitanju su Amurska, Arhangelska, Vologdska, Kalinjingradska, Lenjingradska, Murmanska, Tulska oblast, Jakutija, Kabardino-Balkarija i Jamalo-Nenjecki okrug“, nabrojao je ruski predsednik.\nPoboljšanje investicione klime u regionima Rusije nije samo ekonomski, već i politički zadatak, istakao je Putin.\nOn je izjavio da je povećanje investicione atraktivnosti regiona Rusije jedna od ključnih oblasti rada, jer dovodi do pokretanja nove proizvodnje, stvaranja novih radnih mesta i povećavanja prihoda građana, „što je naš najvažniji prioritet“.\n„Povećanje investicija i preduzetnička aktivnost svakako predstavljaju ekonomski zadatak (to je osnova za ekonomski rast i jačanje poreske osnovice za prihode u regionu), ali to je politički zadatak u punom smislu te reči, jer stvara realne resurse, povećava resurse za razvoj zdravstva, obrazovanja, socijalne sfere, za sprovođenje programa za unapređenje i poboljšanje gradskog okruženja i sprovođenje ekoloških projekata“, naglasio je Putin.\nDa bi se povećala investiciona atraktivnost ruskih regiona neophodna je poreska i politička stabilnost i napredak, izjavio je Putin.\nPotrebno je da se otarasimo „sive zone“ u ruskoj ekonomiji, ali ne silom i represivnim merama, već stvaranjem uslova za normalan rad, a to zavisi od vlade i situacije u regionima, dodao je ruski predsednik.\n„Moramo da se oslobodimo ove ’sive zone‘. Slažem se da, kako bismo je se oslobodili ne treba primenjivati samo represivne mere, prisiljavati da se radi ’na belo‘, moraju se stvarati uslovi. To zavisi od vlade, ali ništa manje ne zavisi i od toga šta se dešava u regionima Rusije. To, zapravo, i pokušavamo da radimo“, rekao je Putin na sastanku Državnog saveta.\nregioni, investicije, Vladimir Putin, Rusija\n07:17 Žestok napad: Snimak iz drona - sirijska vojska uništila tenkove i transportere terorista /video/


Naslovne strane dnevnih novina za 25. septembar – Najvažnije vijesti iz ekonomije – Bankar.me\nNaslovne strane dnevnih novina za 25. septembar – Najvažnije vijesti iz ekonomije\nSeptember 25, 2018 Članci, PREGLED ŠTAMPE, SVE VIJESTI Leave a comment\nOtvoren novi biser Ulcinja i Velike plaže\nHotelska grupacija Karisma zaključila je uspješnu ljetnju sezonu u Crnoj Gori otvaranjem novog hotela The Long Beach Hotel Montenegro na Velikoj plaži. Nekadašnji hotel Olympic u najjužnijoj opštini, trenutno je jedini “all inclusive” objekat sa tri zvjezdice u našoj zemlji, sa 126 savremeno opremljenih soba čij a struktura varira od jednokrevetnih, dvokrevetnih i trokrevetnih, do apartmana, dok se u glavnom restoranu služe se specijaliteti lokalne i međunarodne kuhinje.\nTurska kompanija na čijem je čelu Vejsi Erdogan namjerava da investira u Crnu Goru, prvenstveno u oblasti turizma, bankarstva i osiguranja. To je saopšteno na jučerašnjem sastanku guvernera Centralne banke Crne Gore dr Radoja Žugića sa ambasadorom Turske u Crnoj Gori, Serhatom Galipom i turskim biznismenom.\nPrema podacima Poreske uprave, od 2013. do 2017. godine od preduzeća u stečaju naplaćena su 9,3 miliona eura, dok je od 2013. do aprila ove godine privrednim subjektima u stečaju i likvidaciji izbrisan dug od 77,6 miliona eura. Poreska uprava uglavnom ima najveća potraživanja od dužnika u stečaju, a najmanju naplatu.\nCrna Gora želi da bude najprestižnija turistička destinacija na sjevernom Mediteranu, saopštio je Duško Marković, u Njujorku na panelu o programu ekonomskog državljanstva malih država. Marković je, kako prenosi CcM, saopštio da zemlju že le da učine bogatijom i razvijenijom u kojoj se živi srećno. Marković je saopštio daće Crna Gora novac iz programa ekonomskog državljanstva ulagati u započete i u nove projekte, i tako razvijati infrastrukturu, otvarati nova radna mjesta i našu zemlju učiniti dostupnom za građane širom svijeta.\nPrilikom ugovaranja izgradnje prioritetne dionice od Smokovca do Mateševa, Vlada je zaboravila priključne puteve u dužini od 6A kilometra do petlji Veruša i Mateševo. Dakle, Vlada je zaboravila put kojim se mještani Veruše i Mateševa uključuju na autoput. Prema informacijama “Dana, koje smo dobili od građevinskih stručnjaka, priključni putevi do petlji Mateševo i Veruša bi sa eksproprijacijom trebalo da koštaju oko pet miliona eura.\nHoće da ulažu u turizam, bankarstvo i osiguranje\nTurska je zainteresovana za ulaganja u Crnu Goru, prvenstveno u oblasti turizma, bankarstva i osiguranja, saopštio je turski biznismen Vejsi Erdogan u razgovoru sa guvernerom Centralne banke dr Radojem Zugićem. Guverner je juče razgovarao sa ambasadorom Turske u Crnoj Gori, Serhatom Galipom, i turskim biznismenom Vejsi Erdoganom.\nPetlja Smokovac sastavnije dio dionice autoputa Farmaci Smokovac, kojaje Detaljnim prostornim planom definisana kao druga etapa realizacije i posebnoje kompleksna zbog togajer se radi o vezi dva autoputa, Bar Boljare i Jadransko-jonskog autoputa i magistralnog puta M2, saopštio je direktor poslovne jedinice Monteputa za upravljanje projektom autoputa Goran Vujović.\nU primjedbama koje su već počele da stižu na Nacrt zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga predlaže se, kako saznaje Pobjeda, njegovo povlačenje iz procedure, zato što, kako ocjenjuju predstavnici distributera i preduzeća, predstavlja biznis barijeru, znatan trošak za sve kompanije, unikatno rješenje u svijetu…\nPrevious Iz Monteputa tvrde da petlja Smokovac nije zaboravljena\nSljedeći Otpuštanje 3.182 službenika i opštinara donosi uštedu od 30,5 miliona godišnje


Vlada KS: Zahtijevamo da VMBiH preuzme odgovornost upravljanja migrantskom krizom\n28.01.2021 / 12:45 Politika - Održana sjednica\nVlada Kantona Sarajevo zahtijeva da Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i nadležne državne institucije preuzmu odgovornost cjelovitog upravljanja migrantskom krizom uz puno uvažavanje nadležnosti i mišljenja nižih nivoa vlasti.\nVlada KS danas je na sjednici donijela niz zaključaka u vezi migrantske krize te ih uputilo zastupnicima da ih usvoje danas na sjednici Skupštine.\nZahtijevaju da Vijeće ministara Bosne i Hercegovine i nadležne državne institucije preuzmu odgovornost cjelovitog upravljanja migrantskom krizom uz puno uvažavanje nadležnosti i mišljenja nižih nivoa vlasti te da Predsjedništvo Bosne i Hercegovine i Vijeće ministara Bosne i Hercegovine hitno, a najkasnije do 28. februara, donesu odluku o ukupnoj podnošljivoj kvoti broja migranata u Bosni i Hercegovini i ukupnoj podnošljivoj kvoti broja migranata unutar kampova u Bosni i Hercegovini.\nTakođer traže da Vijeće ministara BiH donese odluku o ravnomjernoj raspoređenosti migrantskih kampova na cijeloj teritoriji BiH, vodeći računa o logističkim, sigurnosnim i svim drugim aspektima i aktueliziranju pitanja na relevantnim adresama u Europskoj uniji u smislu strateškog upravljanja migracijama.\nVlada KS zahtijeva da nadležni organi pojačaju nadzor i kontrolu dijela granice Bosne i Hercegovine na kojoj je, prema dosadašnjim podacima, izvršen prelazak najvećeg broja ilegalnih migranata te da se pitanje smještaja migranata riješi planski, formiranjem kampova neposredno uz granicu prelaska, kako bi se mogao primijeniti mehanizam readmisije.\nApeliraju na institucije Bosne i Hercegovine da se aktivnije uključe u smanjenje pritiska na Bosnu i Hercegovinu po pitanju priliva broja migranata te da će Kanton Sarajevo, uključujući općine i lokalne zajednice, nastaviti u okviru svojih ovlasti da pružaju zdravstvenu, humanitarnu i sigurnosnu zaštitu migranata ali i prvenstveno građana Kantona Sarajevo.\n- Kanton Sarajevo neće i ne može preuzeti odgovornost i rizik upravljanja migrantskom krizom u Bosni i Hercegovini jer za to nema ni ustavne ni zakonske nadležnosti, te iz tih razloga, a u cilju zaštite svojih građana, pozivamo institucije BiH da u skladu sa svojim nadležnostima provode aktivnosti u cilju upravljanja migrantskom krizom u BiH - poručili su iz Vlade.\nPoručuju da Kanton Sarajevo odbija uspostavljanje novih migrantskih kampova na području Kantona Sarajevo te tvrde da bez odlaganja treba preduzeti odgovarajuće mjere i uputiti inicijative prema Ministarstvu sigurnosti Bosne i Hercegovine, IOM-u, te instancama na državnom nivou na osnovu kojih bi se spriječilo dalje nekontrolisano prebacivanje, prijem i smještaj migranata u prihvatne centre na području Kantona Sarajevo.\nZadužili su Ministarstvo unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo da u saradnji s Upravom policije pripremi skup mjera za hitno kadrovsko i materijalno-tehničko jačanje Uprave policije, u cilju što efikasnijeg izvršenja poslova i zadataka vezanih za migrantsku krizu te da u saradnji s Upravom policije izvrši analizu provodivosti ili eventualna poboljšanja Zakona o prekršajima, Zakona o azilu i Zakona o strancima.\nVlada je naložila Ministarstvu pravde Kantona Sarajevo da u saradnji s Kantonalnom upravom za inspekcijske poslove i Upravom policije Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo, izvrši analizu propisa iz djelokruga rada inspekcijskih organa, te pokrene izmjene propisa koji regulišu oblast rada inspekcijskih organa u cilju iznalaženja procedura za efikasnu kontrolu smještaja i prijavljivanja ilegalnih migranata u registrovanim i neregistrovanim objektima za te namjene.\n14:39 BiH Radončićev čin u Mostaru najatraktivniji politički potez u regionu\n14:26 KORONAVIRUS EU u martu predlaže digitalni pasoš za vakcine\n14:21 KORONAVIRUS Janša: Slovenija još ne otvara kafiće i terase\n14:19 KORONAVIRUS Britanija traži nepoznatog širitelja brazilske varijante koronavirusa\n14:07 KORONAVIRUS Izetbegović: Uskoro isporuka vakcina protiv virusa korona za BiH\n14:03 KORONAVIRUS Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić stiže u Sarajevo\n13:46 BiH Državna zastava na nebu iznad Baščaršije\n13:40 KORONAVIRUS Višković: Do kraja marta još 100.000 ruskih vakcina\n13:38 KORONAVIRUS Ljudi u Tel Avivu mogu se cijepiti u baru, a uz to dobiju i besplatno piće