U Moskvi se otvara Centar slovenskih kultura (foto) - 08.09.2016, Sputnik Srbija\nSeptembar je za ljubitelje književnosti u Moskvi početak „nove sezone“. Na Međunarodnom sajmu knjiga, koji je počeo u sredu, ove godine učestvuje više od 500... 08.09.2016, Sputnik Srbija\nvesti, kultura, moskva, slavenko terzić, međunarodni sajam knjiga u moskvi\n22:32 08.09.2016 (Osveženo: 15:59 03.08.2021)\n© Sputnik / Jovana VukotićŠtand Srbije na sajmu\nSeptembar je za ljubitelje književnosti u Moskvi početak „nove sezone“. Na Međunarodnom sajmu knjiga, koji je počeo u sredu, ove godine učestvuje više od 500 izlagača iz celog sveta. Program srpske delegacije je, tradicionalno, privukao pažnju ruske publike istančanog književnog ukusa.\nDrugog dana Sajma knjiga u Moskvi, za srpski štand je vladalo ogromno interesovanje. Mnogi su zastajali da pogledaju „čudnu“ ćirilicu — a potom, kada bi shvatili da se radi o srpskoj literaturi, ostajali bi da čuju predavanja i razgovore s piscima.\nNa dnevnom redu nisu bile samo diskusije o književnim delima već i o nekim organizacionim momentima — naime, svoj nastup na štandu imali su i predstavnici beogradskog Sajma knjiga, koji su moskovskoj publici predstavili istorijat te kulturne manifestacije, koja je izuzetno značajna za Srbiju.\n© Sputnik / Jovana VukotićAmbasadoru Slavenku Terziću na sajmu je uručena nagrada "Tera inkognita"\nAmbasadoru Slavenku Terziću na sajmu je uručena nagrada "Tera inkognita"\nDr Zoran Avramović, predsednik organizacionog odbora beogradskog Sajma knjiga, za radio Sputnjik kaže da je beogradska delegacija tokom prezentacije moskovsku publiku podsetila da se kultura knjige i čitanja u Srbiji neguje od davne 1893. godine, dok je njegova koleginica Mirjana Lukić dodaje da je beogradska sajamska delegacija u Moskvu došla pre svega s namerom da ostvari kontakte s potencijalnim izlagačima iz Rusije.\n„Naš glavni cilj je da ruski izdavači dođu u Beograd, ali želimo i da u Rusiji predstavimo srpske izdavače — učesnike Sajma knjiga. S moskovskim Sajmom imamo izuzetno kvalitetnu saradnju i razmenu usluga, koja nam pomaže da sa manje novca uzajamno predstavimo kulturu izdavaštva u naše dve zemlje“.\nSergej Kajkin, glavni organizator Međunarodnog sajma knjiga, u razgovoru za Sputnjik podseća da je prošle godine Srbija imala status specijalnog gosta u Moskvi, kao i odličan štand sa veoma kvalitetnim programom.\n„Dobri prošlogodišnji rezultati doveli su do toga da potpišemo novi, veoma kvalitetan ugovor o nastavku saradnje. U oktobru s velikim zadovoljstvom idemo u Beograd — za ruski štand na beogradskom Sajmu pripremili smo program u kojem će biti mnogo više susreta čitalačke publike s ruskim autorima, ali i predstavljanja knjiga“.\n© Sputnik / Jovana VukotićKnjige na srpskom štandu na sajmu.\nKnjige na srpskom štandu na sajmu.\nKajkin dodaje i da ga veoma raduju novi dogovori s predstavnicima Beogradskog sajma jer, kako kaže, postoji snažna želja obe strane da se ruski pisci srpskoj publici predstave na najbolji i najkvalitetniji mogući način.\nNagrada srpskom ambasadoru\nMeđu mnogobrojnim programima drugog dana Sajma knjiga u Moskvi, upriličena je i dodela nagrada „Tera inkognita“, koju svake godine dobijaju autori dokumentarnih i umetničkih književnih dela, društvenih istraživanja, ali i drugih projekata iz oblasti umetnosti. Nagrada se dodeljuje autoru koji izabranu temu obradi iz nekog novog ugla, ili pokuša da je prikaže svetu na drugačiji način.\nZa kapitalnu monografiju „Stara Srbija — Drama jedne civilizacije“ nagradu je ove godine dobio srpski ambasador u Moskvi Slavenko Terzić. On se zahvalio izdavačkoj kući, ali i Nataliji Naročnickoj, predsednici Fonda istorijske perspektive, koji su pomogli da ovo delo ugleda svetlost dana.\n„Moja knjiga tiče se istorije srpske kulture i srpske civilizacije. To su pre svega sami Kosovo i Metohija, ali i okolni regioni. Mislim da reči ’drama jedne evropske civilizacije‘ u naslovu moje knjige sve govore“, rekao je Terzić.\nU popodnevnim časovima usledile su diskusije i predstavljanje različitih dela i projekata.\nPisac i direktor „Arhipelaga“ Gojko Božović govorio je o projektu „100 slovenskih romana“ i „Forumu slovenskih kultura“. Zorislav Paunković je predstavio „Ruski almanah“, zbirku ruskih dela prevedenih na srpski jezik, a o specifičnosti prevođenja dela čuvenog ruskog pesnika, esejiste i dramaturga Josifa Brodskog na srpski jezik govorila je Neda Nikolić Bobić.\nJulija Sozina, predstavnica Biblioteke inostrane literature iz Moskve — institucije koja je važna spona rusko-srpske saradnje u oblasti književnosti — u razgovoru za Sputnjik naglasila je da je, kad je posredi izdavanje srpske literature na ruskom i obrnuto, komercijalni uspeh „poželjan, ali ne i odlučujući kriterijum“.\nCentar knjige „Rudomino“, koji je deo Biblioteke inostrane literature, ima, kaže Sozina, nešto „globalnije“ ciljeve — da širokoj publici u Rusiji predstavi najkvalitetnija dela iz Srbije, pa čak i ona manje poznatih autora. U tom procesu, naglašava naša sagovornica, ključna je uloga prevodioca — onoga ko čitaocu do tančina prenosi misli i reči samog autora.\nJulija Sozina dodaje i da je tokom dugogodišnje karijere primetila da su mladi prevodioci ti koji mnogo detaljnije i „dublje“ rade na nekom tekstu.\n„Često se proslavljeni prevodioci veoma olako prihvataju posla i ne rade dovoljno pažljivo. Nažalost, danas nemaju sve izdavačke kuće mogućnost da angažuju i lektora i korektora — ali ja uvek glasam za kvalitet ispred kvantiteta“, kategorična je Sozina.\nNa kraju razgovora za Sputnjik, Sozina otkriva i da je, u dogovoru s Forumom slovenskih kultura iz Ljubljane, doneta odluka da se u Moskvi, i to baš u Biblioteci inostrane literature, otvori Centar slovenskih kultura čiji će rad, preko svojih diplomatskih predstavništava, moći da pomažu i ministarstva kulture svih zainteresovanih slovenskih zemalja.


Majstor laži (2017) - HBO Srbija\nMajstor laži THE WIZARD OF LIES\n4.3 / 5 (1129)\nRežiser: Barry Levinson\t 2017 | 127 minuta\nGlume: Robert De Niro,\tMichelle Pfeiffer,\tAlessandro Nivola,\tNathan Darrow,\tKristen Connolly\nRobert Deniro i Mišel Fajfer glume u poznatoj istinitoj priči o prevarama, lažima i izdajama Bernija Madofa, čoveka koji je osmislio najgnusniju finansijsku prevaru naše generacije: Majstor Laži.\nRobert Deniro u ulozi Bernija Madofa i Mišel Fajfer u ulozi njegove supruge Rut, glume u ovoj drami HBO koja prati događaje koji su doveli do finansijske krize na Vol Stritu u decembru 2008. godine, kada je Berni prevario investitore za preko 65 milijardi dolara u najozloglašenijoj piramidalnoj prevari u istoriji SAD. U režiji dobitnika Oskara, Barija Levinsona, “Majstor laži” živopisno prikazuje Madofove gnusne prevare koje su počele 1990-ih, 1987, pa čak i ranije, i nastavile se tokom finansijske krize 2008. godine, kulminirajući diskreditovanjem Madofa i katapultiranjem njegove supruge i dva sina (Alesandro Nivola i Najtan Darou) u žižu nemilosrdne i surove javnosti, sa tragičnim posledicama. Film je zasnovan na biografskom bestseleru “Majstor laži: Berni Madof i smrt verovanja” Dajane B. Henrikes, uz dodatni materijal iz knjige “Istina i posledice” Lori Sandel. Henrikesova glumi sebe u scenama u kojima intervjuiše Madofa u zatvoru, osuđenog 2009. godine na 150 godina zatvora – maksimalnu dozvoljenu kaznu za njegove zločine.\nŠarmer danas 9:30\nNe ostavljaj trag danas 11:05\nLuka ljubavi danas 11:10\nBorg i Mekinro danas 12:10\nPoslednji posao danas 13:05\nUmetnost prepuštanja danas 13:55\nŽena danas 16:35\nTišine danas 17:15\nAlfa danas 17:25\nSmeh ili smrt danas 18:15\nBraća danas 18:45\nSaučesništvo danas 20:30


Nezaobilazna stavka svih reakcija ekonomskih stručnjaka na (post)pandemijski oporavak tiče se neštasice radne snage, kako u regiji, tako i širom svijeta. Vuk Vuković je istražio što kažu brojke i kakve se prilike nude radnicima i radničkom pokretu u takvom kontekstu.\nI ovogodišnja letnja sezona donela nam je lepo vreme, zaslužene odmore i priliku da se provetrimo posle godinu i nešto dana provedenih u svoja čuvena četiri zida. Donela je, svakako, i ekstremne (a sad već tako redovne) vremenske pojave i uobičajeno povišene nivoe anksioznosti spram mogućeg kraha savremene civilizacije kakvu poznajemo. No, s tim se sad već živi.\nLeto na izmaku bilo je i vesnik negde bojažljivog, a negde već zahuktalog ekonomskog oporavka od posledica izazvanih vanrednim epidemiološkim merama. Očekuje se da će se na tu notu nadovezati i poslednji, jesenji kvartal, period bez mnogo praznika ali sa previše posla, a u kontekstu povratka mnogih radnika i radnica na svoja radna mesta. Iako krive novozaraženih i umrlih prete da ponovo odlože realizaciju tog sna svakog sitnog menadžera, svi su već uvežbani pa se očekuju pozitivne ekonomske performanse. Jedino što ugrožava idilu, mada još uvek samo u nekim pesimističnijim glavama, jeste potencijalni kolaps kineskog tržišta nekretnina.\nMeđutim, kako je gde obnarodovana normalizacija i povratak na posao, tako je na površinu izbijao faktor možda zanimljiviji od tržišnih kolapsa: nestašica radne snage. Problem je trenutno izražen u skoro svim delovima sveta i u velikom broju privrednih grana. Za pandemije se, kao istinski biopolitičke pojave, već zna da često neposredno utiču na tokove i odnose između rada i kapitala, ponekad razvijajući u njima nove elemente kojima business as usual ne daje da dođu do izražaja. Posle epidemije kuge u Evropi u XIV veku nastupio je dinamičan period klasne borbe između zemljoposedničke vlastele, seljaštva i ono malo slobodnih radnika-zanatlija. Realne nadnice rasle su višestruko u decenijama oporavka od kuge, mada se vlastela, užasnuta padom svojih prinosa, brzo konsolidovala i setom nezamislivo restriktivnih “zakona o radu” zadala važan udarac ohrabrenom seljaštvu, ograničavajući iznose nadnica. Tako se i “crna smrt”, kao i ona obična, pokazala velikim borcem za jednakost.\nNekoliko stotina godina kasnije, tokom epidemije gripa 1918-1919. godine, velika smrtnost radno sposobnog stanovništva ponovo je proredila redove onih koji žive od svog rada, što je ponovo dovelo do rasta nadnica usled smanjene ponude radne snage. S druge strane, u proceni ekonomskih posledica ove epidemije ne treba izgubiti iz vida ni Prvi svetski rat ni revolucije i preokrete koji su zahvatili dobar deo razvijenog i manje razvijenog sveta. Period većih ekonomskih koristi za radnike trajao je mnogo kraće nego u slučaju četrnaestovekovne kuge, jer su se burne i zlatne dvadesete završile već 1929. godine.\nOno što je zajedničko ovim dvema pandemijama, a što ih razlikuje od trenutne, pak, jeste upravo velika smrtnost radno sposobnog stanovništva. Epidemija korona virusa je za sada najviše života odnela među najstarijima, u tom smislu treba znati kad se zaustaviti sa istorijskim analogijama. S obzirom da virus ovog puta nije odneo živote polovine stanovništva u kritičnim područjima, ne može se očekivati da će ponuda radne snage na tržištu biti utoliko manja, što bi povratno izazvalo ne samo rast nadnica, već i samouvereniji i snažniji nastup radničke klase – ne nužno u vidu organizovane kolektivne akcije, ali bar kao odbijanje da se rad prodaje po baš svaku cenu.\nPa ipak, tako nešto se upravo događa. Vodeći komentatori upozoravaju na mogućnost inflacije podstaknute rastom nadnica, a firme u mnogim granama u isto toliko zemalja izveštavaju o poteškoćama u popunjavanju radnih mesta. Manpower Group, treća najveća HR (Human resources) firma u svetu, nedavno je sprovela anketu među skoro 45 000 poslodavaca u 43 zemlje koja je pokazala da dve trećine (69%) anketiranih poslodavaca ima problema da zaposli dovoljan broj ljudi. To je ujedno i najveći procenat u poslednjih petnaest godina, a drži se na istom nivou već dva kvartala. Te poteškoće najizraženije su kod velikih firmi (sa preko 250 zaposlenih) i u onim sektorima koji nisu u stanju da ponude fleksibilnije radne aranžmane (u smislu radnog vremena i mesta rada). Što se tiče lokalne i regionalne raspodele, najveći problemi u zapošljavanju izraženi su u Evropi (Rumunija, Bugarska, Francuska, Nemačka, Belgija, Italija i Španija) i Aziji s Australijom (Indija i Singapur, a u nešto manjoj meri i Hong Kong i Tajvan). U pogledu granske raspodele, najviše je firmi s ovim problemima u industrijskoj proizvodnji (72%), a potom u finansijskom sektoru i sektoru nekretnina (71%), prevozu i skladištenju (69%) i poljoprivredi, rudarstvu i građevini (68%). Velika grupisanost ovih procenata oko sedamdesetog podeoka govori da manjak radne snage ipak nije granske prirode, već da se skoro podjednako nailazi na njega u svim granama.\nNa strani beneficija koje su firme spremne da ponude kako bi privukle nove zaposlene, veće zarade nalaze se tek na trećem mestu, posle obuke i usavršavanja i fleksibilnijeg radnog vremena. Možda bi trebalo te prioritete malo ispremeštati, pa će se naći i ko da popuni radna mesta. Kao pikanterija, zanimljivo je da čak 9% firmi planira da eliminiše testove na drogu ili olabavi proces zapošljavanja.\nNa strani radnika, bar prema podacima američkog sajta za zapošljavanje Monster, najviše anketiranih (51%) želi upravo veće zarade, a čak trećina navodi burnout kao razlog za promenu posla. To i nije neočekivano ako se ima u vidu jedno istraživanje Microsoft-a među svojim zaposlenima u kojem je ustanovljeno da im se radna nedelja produžila za 10% otkad su prešli na rad od kuće, što se najverovatnije može ekstrapolirati i na druge firme u informatičkom sektoru (ne možete reći da niste bili upozoreni na to još u maju prošle godine!). Prema još jednoj HR anketi (valja ih uzeti sa rezervom, ali trenutno boljih nema), 78% mlađih radnika u SAD navodi da ih je pandemija podstakla na razmišljanje o tome koji posao hoće da rade i čime bi se bavili u životu. U sve to uklapa se i do sad već dokumentovano protivljenje povratku na radna mesta koja nisu adekvatno higijenski zaštićena i obezbeđena.\nSituacija u globalu, ili bar u razvijenijim društvima, navodi na zaključak da je pandemija zaista, kako se od nje i očekivalo, razgolitila neke neprijatne istine o našim društvima i pomalo pretumbala očekivanja, strahove i želje dobrog dela radnog stanovništva. U isto vreme, kakva-takva državna pomoć radnicima u onim sektorima koji zbog zatvaranja nisu mogli da obavljaju posao, izvesno ih je osokolila da se više ne vraćaju na slabo plaćene, užasne poslove uglavnom u uslužnom sektoru (brza hrana, hotelijerstvo, itd). Uprkos kritikama kapitalističke desnice da je pomoć za nezaposlene u ovom vidu otežala dugoočekivani povratak na posao, nema dokaza za to jer prekid programa te vrste pomoći nedavno u SAD nije doveo do značajnijeg rasta u broju zaposlenih. Doduše, u SAD je možda nešto drugo u igri: sa stagnirajućim nadnicama za radnike na najnižim lestvicama u hijerarhiji, a sve gorim uslovima rada, kao i krizom stanovanja koja je samo pojačana posle nedavne odluke Vrhovnog suda da se iseljenja iz domova moraju nastaviti, možda zaista više nema ko da radi. Možda je taj deo domaće radne snage zaista spržen i izbačen iz svih društvenih tokova, a imigranti, koji bi ga mogli i koji ga jesu istorijski odmenjivali, više nisu tako poželjni.\nA kako stvari stoje u Evropi? Na našem kontinentu je izvesno najveći uzročnik poteškoća u zapošljavanju otežana migracija unutar evropskog bloka – žila kucavica evropske privrede, ona neumoljiva sila koja rad upućuje sa periferije u centar, bila je zakrčena tokom poslednjih godinu i po. Tome u prilog govori činjenica da je nezaposlenost u Evropskoj Uniji ove godine iznosila oko 7%, što znači da se traži onaj rad koji se ne može namiriti iz domaće rezervne armije rada. Najupečatljiviji primer zavisnosti evropskih zemalja od migrantskog rada je svakako Velika Britanija, kojoj, premda najviše zbog Bregzita, ove zime prete ozbiljne nestašice hrane i osnovnih potrepština. Nema više slabo plaćenih radnika iz Istočne Evrope na čijoj je grbači počivala topla božićna večera sve ove godine.\nSvi ti trenutni i neposredni faktori se u Evropi naslanjaju na širi mizansen sve starijeg stanovništva na celom kontinentu i nepovoljnih demografskih trendova u odnosu centar-periferija (pražnjenje periferije od kvalifikovanog i polu-kvalifikovanog rada). Kako to izgleda iz perspektive periferije, moglo se videti i u Srbiji tokom letnje sezone: pregršt je vesti o restoranima, kafićima i drugim srodnim firmama koji bezuspešno traže radnike (neko udruženje hotelijera je odmah zakukalo za subvencijama i poreskim olakšicama od države, sve u skladu sa tržišnom i preduzetničkom filozofijom koju inače prodaju), a nedavne najave o potrebi uvoza radne snage i za većim prirodnim priraštajem kako bi se popunile fabričke trake vesnici su promena u sastavu radničke klase koje će brzo doći, ako već i nisu. Samo građevinskoj industriji nedostaje oko 60 hiljada radnika (mada se može tvrditi da ona trenutno prolazi kroz spekulativni mehur čije će pucanje tu cifru kad-tad korigovati), a slični nedostaci primetni su i kod drugih stručnih, kvalifikovanih profila. Trenutno otežana migracija za sada nije rezultirala povratkom velikog broja radnika iz inostranstva. Svakome ko je tražio posao i bio izložen radnoj klimi u Srbiji u dugim godinama posle recesije iz 2008. godine teško je da se ne raduje vlasničkim mukama. Taj period obeležile su dve stvari: parola “ako nećeš ti, ima ko će” i beskonačna volontiranja, stažiranja, i neplaćene prakse, prakse i prakse. Sad je, biće, đavo došao po svoje: najmanje što gospoda vlasnici mogu da urade je da zatvore svoje neuspešne biznise i prihvate da se tržišni ekvilibrijum, dakako, nekad ostvaruje i po cenu gazdinskih fantazija.\nIdeološki kontraudar, naravno, već je usledio: umesto da se govori o tome da nema radnika po datoj ceni rada (sa sve njenim istorijskim i moralnim elementima, kako bi to rekao Marks), vlasnici i njihovi politički eksponenti ponovo pletu pripovest o tome da je državna pomoć prevelika, da je ova ili ona generacija lenja i privilegovana i da, prosto, “niko neće da radi”. Stvar treba okrenuti naopačke: nema nestašice radne snage, već hronične nestašice rada po meri čoveka.\nŠta, naposletku, da rade radnici u ovoj neobičnoj situaciji gde nas možda očekuje makar i neznatna preraspodela pregovaračke moći? Prvo, nema boljeg trenutka za organizovanje: kada se firme muče s manjkom radnika, pravo je vreme da im zaposleni uzmu sve što se uzeti može. Već ima naznaka da se u nekim zemljama razvija takvo raspoloženje. Druga opcija je individualna taktika: ako sektor to dozvoljava, nema više nikakvog razloga da se trpe loše plaćeni poslovi, mobing i generalno nenormalne, izrabljivačke firme. Danas-sutra treba preći negde gde će se moći tražiti veća zarada, više dana odmora, a možda i fleksibilnije radno vreme i mesto. U međuvremenu uvek možemo da se, bez krivice, naslađujemo nad mukama “poslodavaca” jer je sreća, ipak, kako to i oni često ispovedaju – u malim stvarima.


RTS :: Inovacije: Korak dalje\nRTS Svet Inovacije: Korak dalje\nsubota, 12. jan 2019, 18:51\nInovacije: Korak dalje\nČetrnaest godina za redom dajemo šansu istinskim inovatorima da pobede sebe u Takmičenju za najbolju tehnološku inovaciju u Srbiji.\nVlada Republike Srbije i Ministarstvo obrazovanja, nauke i tehnološkog razvoja organizuju takmičenje za najbolju tehnološku inovaciju u Srbiji. Ovaj projekat pruža šansu svim fizičkim i pravnim licima da kvalitet svojih, tehnološki zasnovanih poslovnih ideja i inovacija provere i uporede sa drugima.\nU finale takmičenja plasira se šest timova. Svaki od njih predstavlja se u okviru dvominutnog dokumentarnog filma, koji širem gledalištu omogućava da upozna, kako autore projekata, tako i njihove inovacije.\nRedakcija naučnog programa od samog početka aktivno je uključena u realizaciju takmičenja. Kao i prethodnih trinaest godina, gledaoci će biti u prilici da u specijalnoj emisiji "Inovacije, Korak dalje" saznaju šta je najbolja tehnološka inovacija u Srbiji za ovu godinu.\nUrednik: Ilija Cerović\nVoditelji: Nataša Nešković, Nataša Todorović, Dragana Daničić


Predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić poručila je danas da će Vlada nastaviti da pruža podršku nacionalnoj avio-kompaniji, koja je podržala Srbiju u najtežim trenucima tokom 2020. godine i dovozila naše građane iz inostranstva, medicinsku opremu i vakcine.\nOna je istakla da se ponosi nacionalnom avio-kompanijom Srbije, kojoj je iskazala zahvalnost zbog svega što je uradila u jednoj od najtežih godina za čovečanstvo od Drugog svetskog rata.\n"Er Srbija" je, kako je podsetila, tokom prošle godine evakuacionim i repatrijacionim letovima vratila 10.310 građana Srbije koji su bili zaglavljeni na aerodromima širom sveta, kada su stali putnički letovi.\nMi smo tada mogli da se oslonimo na našu nacionalnu avio-kompaniju, koja je dovozila i spasavala naše građane i turiste, ukazala je premijerka i napomenula da je "Er Srbija" pomogla i stranim državljanima da se vrate u svoje zemlje i time poslala najlepšu sliku Srbije u svet.\nPrema njenim rečima, lik Nikole Tesle na novom avionu simbolizuje šta Srbija danas jeste i šta će biti u budućnosti – objedinjena snaga inovacija, pameti, upornosti, talenta i obrazovanja.\nOna je danas jedna od zemalja pobednica i zato što je imala "Er Srbiju" kada je bilo najteže, ocenila je predsednica Vlade i podsetila na to da naša država zbog toga nije morala da čeka druge avio-kompanije kako bi dopremila medicinsku opremu i vakcine koje je nabavila.\n"Er Srbija" je puno značila tokom 2020. i 2021. Ponosimo se vama i bićemo tu da vas podržimo, jer ste vi podržali sve nas, doktore i građane u najtežim vremenima, naglasila je predsednica Vlade.\nOna je, odgovarajući na pitanje novinara za dugove "Er Srbije" i koliko će let za Njujork biti ekonomski isplativ, ponovila da je ova kompanija spasila naše građane tokom kovid krize i da je ponosna na svu podršku koju je Vlada obezbedila za srpskog avio-prevoznika.\nUkoliko bude trebalo, pružićemo i svu ostalu podršku koja je potrebna, poručila je Brnabić i dodala da se podrazumeva poštovanje principa slobodne konkurencije i SSP-a koji imamo sa EU kada je reč o ograničenjima u vezi sa državnom pomoći.\nPrema njenim rečima, sve ostalo što je potrebno za nacionalnog avio-prevoznika, Vlada Srbije će uraditi.


Oprez, sezona požara tek počinje! | Trebinje Live\nOprez, sezona požara tek počinje!\nVatrogasni savez Republike Srpske apeluje da građani tokom narednih dana budu oprezni prilikom paljenja vatre na otvorenom, jer je zbog sušnog vremena i visoke temperature velika mogućnost širenja požara.\nGeneralni sekretar Vatrogasnog saveza Republike Srpske Slobodan Jotić izjavio je Srni da je, kada je riječ o požarima, najugroženija Hercegovina, zbog visoke temperature i nepristupačnog terena koji vatrogascima onemogućava prilaz i gašenje požara.\n"Ove godine sezona požara tek počinje, jer smo imali kišno proljeće i jako malo intervencija. Za razliku od nekih ranijih godina, ovu sezonu gotovo sve veće vatrogasne jedinice dočekuju dobro opremljene", rekao je Jotić.


Velika posećenost radionica u Centru za stručno usavršavanje i Narodnom muzeju - Televizija Leskovac\nBesplatni sadržaji za sve učenike osnovnih i srednjih škola organizovani su i tokom ovog zimskog raspusta. Među ustanovama koje pružaju bogat program raznovrsnim radionicama, svim zainteresovanim školarcima su i Centar za stručno usavršavanje u obrazovanju i Narodni muzej.\nU Centru za stručno usavršavanje u obrazovanju, ukupno je pripremljeno oko 30 radionica za mališane različitih uzrasta, a interesovanje je za sada, kako kažu u ovom centru, veliko.\nNarodni muzej, tokom zimskog raspusta, organizovao je mogućnost posete Dečijem muzejonu u Gradskoj kući, kao i program pod nazivom „Raspust u muzeju“ sa mnogobrojnim radionicama, poput današnje „Čarobna muzejska kutija“.\nBesplatni sadržaji u Narodnoj biblioteci i Leskovačkom kulturnom centru, kao i na bazenima Sportsko-rekreacinog centra Dubočica i klizalištu u dvorištu Šop Đokićeve kuće biće na raspolaganju svim učenicima sve do 14. februara.\nTags: Centar za stručno usavršavanje u obrazovanju, Narodni muzej\nPanorama, četvrtak 6. februar


Savezni sud ukinuo, a NBJ donela novu odluku o stečaju\nStečajni upravnik ispred\nvrata Astra banke\nNovu odluku Trgovinski sud nije dostavio banci, ljudi iz Agencije za sanaciju i stečaj banaka ne mogu da uđu, dokumentacija bez kontrole\nBEOGRAD - Ono što se poslednjih dana i juče dešavalo sa Astra bankom liči na uzbudljiv akcioni film, koji je doveo do toga da je u ovom trenutku nemoguće reći da li je ta banka u stečaju ili nije.\nNaime, Savezni sud je još 15. aprila doneo presudu da se Astra banci vrati licenca za rad, ali je to likvidacionom upravniku, odnosno Agenciji za sanaciju i stečaj banaka, uručeno tek 22. aprila.\nPresudu je, po rečima Radovana Jelašića, viceguvernera NBJ, sud obrazložio blago rečeno na čudan način - po njemu NBJ može oduzeti banci dozvolu za rad ukoliko ona ne funkcioniše po zakonu i o tome ne obaveštava centralnu banku. Ispada, da nezakonitosti zbog kojih je Astra banka izgubila licencu i one koje su naknadno utvrđene nisu dovoljan razlog, ako ih je banka" priznala".\nDo sada stečaj koštao milion maraka\n- Do sada je na sprovođenje stečaja u ovoj banci potrošeno oko milion maraka. Sada će ceo proces morati da počne iz početka, što će biti gubitak i na vremenu, ali i na preostaloj stečajnoj masi. I što je najgore mi ne znamo ko u ovom trenutku u Astra banci lista dokumentaciju i šta će se sa njom desiti, jer više tamo nema nijednog predstavnika Agencije za stečaj i sanaciju banaka koji to može da kontroliše, kaže Jelašić.\nOn na pitanje - zašto o odluci Saveznog suda, dostavljenoj 22. aprila, nije bilo informacija u javnosti - odgovara da je NBJ " navikla" na takvo ponašanje Saveznog suda koji je kod još jednog broja banaka poništavao odluke NBJ, da bi ih ona potom ponovo donosila.\nZanimljivo je, međutim, da to nisu "na prvu loptu" obelodanili ni Karići.\nSavezni sud, takođe, smatra da je NBJ eventualno mogla da dopuni svoje prvobitno rešenje o uvođenju administracije u Astra banku, što je svojevrstan apsurd, kaže Jelašić.\nSamo 24 sata nakon uručenja ovakve presude Trgovinski sud je doneo rešenje da se obustavlja postupak likvidacije nad Astra bankom i tog istog dana, posle podne, dao nalog likvidacionom upravniku u liku Agencije za sanaciju i likvidaciju banaka da se odmah ( naglašeno velikim slovima) iseli iz Astra banke, što je i učinjeno.\nNBJ je, međutim, juče donela novo rešenje o pokretanju stečajnog postupka nad Astra bankom, a sve što se nakon toga dešavalo spada u čudnu pravnu proceduru, čiji scenario za Glas objašnjava Jelašić.\nNajpre je juče pre podne puna tri sata bilo potrebno da se u Trgovinskom sudu otkuca takvo rešenje, dugo stranicu i po, a zatim je zafalio i jedva je pronađen kurir koji je trebalo da odnese kopiju iz ovog suda u Astra banku. Drugu kopiju, sa kojom se legitimiše kao stečajni upravnik, dobila je Agencija za sanaciju i stečaj banaka, da bi potom od njenih predstavnika bilo traženo da je vrati, što su oni odbili.\nKao u trileru ka Astra banci krenuli su i pomenuti kurir i ljudi iz Agencije, ali na pola puta zazvonio je telefon i kurir se vraća u Trgovinski sud, što znači da rešenje NBJ o stečaju nije ni uručeno, a u međuvremenu ono je skinuto i sa oglasne table u Trgovinskom sudu. Iz ovog suda, bez objašnjenja, NBJ obaveštavaju da bi bilo bolje da se cela stvar obavi danas, kaže Jelašić po čijim rečima očito nastavak ove priče tek sledi.\nProces ponovljenog stečaja po rešenju NBJ nije počeo, jer rešenje o tome Astra banci nije dostavio Trgovinski sud, a predstavnici Agencije, koji ga imaju, bez toga ne mogu da se vrate u banku pred kojom je izgleda sada " dupla straža."\nKomercijalna banka prva po štednji građana\nSavezni sud ukinuo, NBJ donela novu odluku o stečaju\nMeđunarodni skup o investiranju u Srbiji\nUgovor "Zastava automobila" s "Pežo-Sitroen Motorsom"\nPredavanje za biznismene: Opstaju oni koji se prilagode\nKrediti iz Fonda za razvoj: Za privredu 796,7 miliona dinara\nCentrobanka normalno radi


Srbiju će narednih godina napustiti 25% mladih i obrazovanih! – Gerila\nGerila > Društvo > Srbiju će narednih godina napustiti 25% mladih i obrazovanih!\nobjavljeno na Dec. 22, 2018 u 2:11 pm\nIstraživanje analitičko-istraživačkog centra Galup iz SAD pokazuje migraciju stanovništva iz svih delova sveta, Srbiji preti još veći „odliv mozgova“.\nSrbiju bi u narednim godinama moglo da napusti i do 25 odsto školovane i mlađe populacije, a čak i sa mogućim prilivom migranata koji u Srbiji žele da se nastane ona će, kao i ceo Balkan, ostati u samom vrh liste država kojima preti opasnost od masovnog „odliva mozgova“.\nOvako loš rezultat – sa indeksom „gubitka“ populacije od 42 odsto – ubedljivo je najgori na Balkanu, a i jedan od najgorih u svetu.\nOd zemalja u okruženju najgori indeks „odliva mozgova“ beleže već pomenuto Kosovo sa 42 odsto, slede Bosna i Hercegovina i Albanija sa 32 odsto populacije koja bi mogla napustiti zemlju, a prati ih Makedonija sa 30 odsto.\nSrbija je u nešto boljoj kategoriji ispod 30 odsto, ali po rezultatima znatno zaostaje za susednom Hrvatskom koja ima indeks odliva mozgova od samo šest odsto, što pokazuje da ova država ili uspeva da zadrži stanovništvo, ili uspeva da privuče nove doseljenike.\nOd evropskih zemalja prva je Švajcarska sa 187 odsto, a sledeća popularna svetska destinacija je Australija sa 179 odsto potencijala za dobitak stanovništva.\nU vrhu država koje će sigurno doživeti ekspanziju sa preko 100 odsto indeksa neto potencijala za migracije je i Norveška koja ima 109 procenata šansi za priliv iseljenika.\nSAD sa 46 odsto šansi, Nemačka koja je prati sa 45 odsto, zatim i Francuska i Austrija sa po 44 procenata moguće dobiti, neke su, od država čiji su rezultati u sredini ovih istraživanja.\nOpsežne analize Galupa procenjuju da bi broj migranata u svetu mogao da dostigne 400 miliona tokom narednih nekoliko decenija.\nObećane zemlje za većinu ispitanika iz svih krajeva sveta su redom Novi Zeland, kao najpopularniji sa čak 231 odsto šanse da dobije mlado i obrazovano stanovništvo, zatim Island sa 208 odsto i Ujedinjeni Arapski Emirati sa 204 odsto.


Prema pisanju lista, Rusija će iz sporazuma izaći šest meseci nakon što je obavestila ostale članice o svom postupku, ukoliko ne promeni stav u privremenom dogovoru.\nSAD su u novembru izašle iz Sporazuma o kontroli naoružanja, optužujući Rusiju za kršenje dogovora, što Moskva negira.\nOtkriven TAJNI PLAN MOSKVE za Belorusiju i kako stvari stoje jedan veliki moćnik ISPADA IZ IGRE\nRusija je izrazila zabrinutost da bi, uprkos izlasku SAD iz sporazuma, Vašington mogao da dobije dozvolu za pristup podacima o preletima od svojih saveznika koji su ostali u dogovoru.\n"Komersant" piše da je Moskva pokušala da dobije garancije od drugih država da neće razmenjivati takve obaveštajne podatke sa Vašingtonom, ali da nije dobila nikakva uveravanja.\nSADA I ZVANIČNO Amerika se povukla iz sporazuma o otvorenom nebu\nTramp najavio povlačenje iz pakta OTVORENO NEBO zbog kršenja ruske strane: Stigla ŽESTOKA REAKCIJA Kremlja\nRusija ponudila Americi PRODUŽENJE sporazuma Novi START\nSAD suspendovale tri sporazuma sa Hongkongom


Dozvoliti promet GMO, uz dodatne obaveze\nAktuelno / Štampa / Dozvoliti promet GMO, uz dodatne obaveze\nObjavljeno 01.04.2013. na Tanjug\nDatum: 01.04.2013.Izvor: Tanjug\nUvođenju genetski modifikovanih organizama (GMO) u Srbiju treba pristupiti izbalansirano, a opšta zabrana prometa takve vrste robe nije rešenje, ocenili su večeras stručnjaci, učesnici panel diskusije na tu temu.\nPrema njegovim rečima, treba dosta da uradimo i sa konvencionalnom poljoprivrednom proizvodnjom koja ima svoje „neuralgične tačke“, a sa proizvodnom GMO treba sačekati „neko drugo, bolje vreme kada će sve biti jasnije i transparetnije“.\nVećina stručnjaka je za regulatorni sistem u kome postoji mogućnost izdavanja dozvola za različite upotrebe, ali uz strogu kontrolu kako se ne bi dozvolila upotreba onog što je nebezbedno, kazao je Tarasjev.\nTarasjev je precizirao da ne treba uvoditi opštu zabranu, ali treba uvesti obeležavanje, zaštićena područja, mogućnost izuzimanja određenih područja, kao i strog sistem procene rizika.\nDiskusiju je organizovala Akademska debatna mreža Otvorena komunikacija organizuje panel diskusiju u okviru projekta Otvoreni univerzitet .


Nova „crna lista“ Moskve: Kome je sve zabranjen ulazak u Rusiju - 16.04.2021, Sputnik Srbija\nNova „crna lista“ Moskve: Kome je sve zabranjen ulazak u Rusiju\nZbog umešanosti u „sprovođenje antiruske politike“ Rusija zabranjuje ulazak u zemlju osmorici visokih američkih zvaničnika, među kojima su šefovi bezbednosnih... 16.04.2021, Sputnik Srbija\n20:39 16.04.2021 (Osveženo: 01:12 26.08.2021)\n© Sputnik / Evgeniй Odinokov / Uđi u foto-galerijuZgrada Ministarstva spoljnih poslova Rusije\n„Kao odgovor na sankcije koje je američka administracija uvela 2. marta ove godine protiv ruskih zvaničnika zabranjuje se ulazak u Rusiju sledećim aktuelnim i bivšim američkim visokim zvaničnicima i licima koja su umešana u sprovođenje antiruske politike; generalnom tužiocu SAD Meriku Garlandu, direktoru američkog Federalnog zatvorskog biroa Majklu Karvahalu, ministru unutrašnje bezbednosti SAD Alehandru Majorkasu, savetnici američkog predsednika za unutrašnju politiku, bivšoj stalnoj predstavnici pri UN i pomoćnici za nacionalnu bezbednost Suzan Rajs, direktoru FBI Kristoferu Reju, direktoru Nacionalne obaveštajne službe SAD Evrilu Hejnsu“, saopštilo je rusko Ministarstvo.\nTakođe Rusija zabranjuje ulazak bivšem pomoćniku predsednika Donalda Trampa za nacionalnu bezbednost i stalnom predstavniku SAD u UN Džonu Boltonu i bivšem direktoru CIA Robertu Vulsiju.\n„Uzimajući u obzir neviđenu prirodu komplikacija u rusko-američkim odnosima koje je izazvao Vašington, doneta je odluka da se odstupi od uobičajene prakse da se ne 'rasvetljavaju' javno kontramere koje preduzima ruska strana“, dodaje se u dokumentu.\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije danas je objavilo spisak svih kontramera koje Moskva uvodi Americi i Poljskoj zbog sankcija i proterivanja ruskih diplomata.\nAmerička administracija objavila je ranije da je uvela sankcije za šest ruskih tehnoloških kompanija, kao i da proteruju deset ruskih diplomata.


10 najboljih hotela u Milano Marittima u 2019: TripAdvisor\nKampovi – Milano Marittima\nNajbolji hoteli - Milano Marittima, Italija\nHoteli - Milano Marittima\nNoćenja s doručkom/Pansioni18\nOstali smeštaj16Hostel, kućica, stan...\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 182 smeštajna objekta u Milano Marittima


Počinje ciklus predavanja "Budi bolji" - oradio.rs\nPočinje ciklus predavanja "Budi bolji"\nTIM Centar organizuje besplatna predavanja o unapređenju kvaliteta života, koja će se baviti vitalnim aspektima funkcionisanja na poslu, u partnerskim odnosima, u porodici i prema sebi, a prvo u nizu održava se u petak, 13. oktobra u Kulturnom centru Novog Sada.\nPsihološkinja Dragana Okanović govoriće na temu "Lepše je sa (organizacijskom) kulturom. Kako uskladiti lične i kompanijske vrednosti?" i baviti se pitanjima da li je organizacijska kultura isto što i kulturno ponašanje u organizaciji, kako se razvija kultura neke organizacije i kako da je prepoznamo, te šta raditi kada se lične vrednosti ne poklapaju sa organizacijskim.\nDrugo predavanje održava se 8. decembra, kada će psihološkinja Jana Kukić govoriti na temu "Budi bolji samom sebi – Od laganja (samog sebe) do odlaganja", a namenjeno je onima koji ne žele da svoje ciljeve odlažu za narednu godinu.\nO roditeljstvu će biti reči na trećem predavanju koje se održava 9. februara 2018. godine kada će specijalistkinje medicinske psihologije Olja Dukić i Jela Srdanović Maraš, govoriti na temu "Dileme u roditeljstvu: kako izbeći osećanje krivice?". Poslednje predavanje u ciklusu održava se 6. aprila 2018. godine i baviće se temom ljubavi i partnerskih odnosa, a o tome kako do zdrave veze pričaće psihološkinja Dragana Jelić.\nRadionice su deo projekta "Budi bolji" koji TIM Centar sprovodi zajedno sa novosadskim Kulturnim centrom, u kom se predavanja održavaju. Kulturni centar Novog Sada nalazi se u Katoličkoj porti 5, a predavanja počinju u 19 časova.


Najčešća pitanja naših klijenata.\nInvesticioni fond je institucija kolektivnog investiranja u okviru koje se prikupljaju novčana sredstva i ulažu u različite vrste imovine, u skladu sa unapred određenom investicionom politikom, sa ciljem ostvarenja prihoda u korist imalaca investicionih jedinica, odnosno članova investicionog fonda i smanjenja rizika ulaganja.\nKoje su prednosti ulaganja u investicioni fond?\nUlaganje u investicioni fond obezbeđuje veće prinose od uobičajenih vidova štednje, efikasan pristup tržištu kapitala, ekspertizu iskusnog profesionalnog tima koji upravlja vašim sredstvima, kao i smanjen nivo rizika ulaganja imajući u vidu činjenicu da se ulaganjem u veći broj hartija od vrednosti vrši diversifikacija portfolija. Dodatna prednost ulaganja u investicioni fond je i fleksibilnost, s obzirom na to da uplate u fond vršite u intervalima koji vama odgovaraju, da u bilo kom trenutku možete da povučete svoja sredstva, kao i da nakon toga možete ponovo da nastavite sa uplatama.\nŠta su UCITS fondovi?\nOtvoreni investicioni fond sa javnom ponudom (the Undertakings for the Collective Investment in Transferable Securities - UCITS) je otvoreni investicioni fond koji ima za isključivi cilj kolektivno ulaganje imovine, prikupljene javnom ponudom investicionih jedinica u fondu, u prenosive hartije od vrednosti ili u drugu likvidnu finansijsku imovinu, koji posluje u skladu sa načelom diversifikacije rizika ulaganja, a čije se investicione jedinice, na zahtev imalaca jedinica, otkupljuju, posredno ili neposredno, iz imovine otvorenog investicionog fonda\nKoje vrste otvorenih investicionih fondova sa javnom ponudom postoje u Srbiji?\nU skladu sa Pravilnikom o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom Komisije za hartije od vrednosti i investicionim ciljevima, razlikujemo pet vrsta otvorenih investicionih fondova:\nUCITS fond očuvanja vrednosti imovine koji investira najmanje 75% sredstava u kratkoročne dužničke hartije od vrednosti i novčane depozite. Cilj ovih fondova je očuvanje vrednosti sredstava, što znači da najčešće nose najniži nivo rizika, a samim tim i obezbeđuju nešto niže prinose nego druge vrste otvorenih investicionih fondova sa javnom ponudom.\nPrihodni UCITS fond koji investira najmanje 75% sredstava u dužničke hartije od vrednosti. U fondove prihoda prevashodno ulažu konzervativni investitori kojima ovi fondovi mogu da obezbede dodatne prihode i smanje nivo rizika svog portfolija.\nBalansirani UCITS fond koji investira najmanje 85% sredstava u vlasničke i dužničke hartije, uz uslov da u dužničke hartije od vrednosti i novčane depozite ne može da bude uloženo manje od 35% ni više od 65% vrednosti imovine fonda. Ovi fondovi su namenjeni investitorima koji teže da ostvare balans između potencijalno višeg prinosa i umerenog rizika.\nUCITS fond rasta vrednosti imovine koji investira najmanje 75% sredstava u vlasničke hartije od vrednosti. Ovi fondovi teže da investitorima osiguraju visoke prinose na duži rok, pa samim tim nose i veći nivo rizika nego ostale vrste otvorenih investicionih fondova, budući da većinu sredstava usmeravaju u akcije. Iz tog razloga, fondovi rasta pretežno su namenjeni investitorima koji su spremni da snose veći nivo rizika.\nUCITS fond opšte prirode\nNavedene procente ulaganja za sve vrste otvorenih investicionih fondova sa javnom ponudom propisuje Komisija za hartije od vrednosti.\nŠta su prospekt i ključne informacije UCITS fonda?\nProspekt je osnovni dokument UCITS fonda, koji potencijalnim ulagačima pruža potpune i jasne informacije potrebne za donošenje odluke o ulaganju. Investitori pre učlanjenja u UCITS fond dobijaju na uvid ovaj dokument u cilju upoznavanja sa društvom za upravljanje fondom, samim fondom, kao i ključnim rizicima i troškovima ulaganja.\nKljučne informacije predstavljaju kratak dokument koji sadrži informacije o najvažnijim karakteristikama UCITS fonda, kao što su vrste ulaganja i mogući rizici, a koje su jasno naznačene kao ključne i omogućavaju prosečnom investitoru da razume vrste i značaj rizika, uz ocenu posledica sticanja investicionih jedinica.\nInformacije navedene u ključnim informacijama moraju odgovarati po svojoj sadržini informacijama navedenim u prospektu.\nŠta je pristupnica?\nPristupnica je dokument kojim investitor daje svoju saglasnost za članstvo u UCITS fondu i ima dejstvo ugovora zaključenog između društva za upravljanje otvorenim investicionim fondom sa javnom ponudom i investitora, odnosno budućeg člana UCITS fonda. Investitor postaje član UCITS fonda nakon potpisivanja pristupnice i uplate sredstava na račun fonda.\nŠta je zahtev za otkup investicionih jedinica?\nZahtev za otkup investicionih jedinica je dokument kojim član UCITS fonda podnosi zahtev za prodaju svojih investicionih jedinica. Član UCITS fonda prodaje investicione jedinice društvu za upravljanje, a ono isplaćuje sredstva članu i nakon otkupa briše investicione jedinice koje se nalaze u njegovom vlasništvu.\nU koje vrste imovine i finansijske instrumente mogu da ulažu investicioni (UCITS) fondovi?\nInvesticioni (UCITS) fondovi mogu da ulažu sredstva u skladu sa zakonskom regulativom i prospektom fonda. U najčešće finansijske instrumente u koje ulažu investicioni (UCITS) fondovi ubrajaju se vlasničke i dužničke hartije od vrednosti, hartije od vrednosti koje izdaju internacionalne finansijske institucije, hipotekarne obveznice, novčani depoziti, otvoreni investicioni fondovi, kao i akcije zatvorenih fondova i akcionarskih društava.\nNa koji način investicioni (UCITS) fond odlučuje gde će biti investirana sredstva?\nPortfolio menadžer sa položenim stručnim ispitom i dozvolom za rad koju izdaje Komisija za hartije od vrednosti zadužen je za donošenje odluka o ulaganju sredstava investicionog (UCITS) fonda. U skladu sa Zakonom o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom, svako društvo za upravljanje otvorenim investicionim fondom sa javnom ponudom je u obavezi da zaposli najmanje jednog portfolio menadžera na neodređeno vreme, koji svoja znanja i iskustvo koristi kako bi se kontrolisali rizici i ostvarili investicioni ciljevi UCITS fonda.\nŠta je investiciona jedinica?\nInvesticiona jedinica predstavlja deo imovine fonda koji pripada članu, odnosno srazmerni obračunski udeo u ukupnoj neto imovini otvorenog investicionog fonda sa javnom ponudom. Investitor ulaže sredstva u investicioni (UCITS) fond, a deljenjem iznosa uloženih sredstava i vrednosti investicione jedinice na dan uplate dobija se broj kupljenih investicionih jedinica fonda. Kada investitor želi da povuče deo ili celokupan ulog iz fonda, on zapravo prodaje svoje investicione jedinice društvu za upravljanje otvorenim investicionim fondom sa javnom ponudom, koje ima zakonsku obavezu da ih otkupi.\nKoliki su minimalni i maksimalni ulozi koji se mogu uplatiti u investicioni (UCITS) fond?\nPri osnivanju UCITS fonda, društvo za upravljanje otvorenim investicionim fondom sa javnom ponudom je u skladu sa Pravilnikom u obavezi da objavi javni poziv kojim se potencijalni ulagači pozivaju da investiraju sredstva. U toku trajanja poziva minimalno ulaganje najčešće iznosi 1.000,00 dinara ili 10,00 evra u zavisnosti od valute fonda koja je definisana Prospektom. Nakon isteka javnog poziva ne postoji minimalno ograničenje iznosa koji može da se uplati. Maksimalni iznos nije propisan zakonom, ali često Društva za upravljanje propisuju da član UCITS fonda prilikom kupovine investicionih jedinica ne može da stekne, zajedno sa investicionim jedinicama tog fonda koje već poseduje, više od 20% neto vrednosti imovine fonda na dan priliva sredstava na račun fonda.\nKako se mogu kupiti investicione jedinice?\nDa biste kupili investicione jedinice fondova kojima upravljamo, potrebno je da potpišete pristupnicu u jednoj od specijalizovanih ekspozitura Banca Intesa, koje su ovlašćene za posredovanje u prodaji jedinica investicionih UCITS fondova a čiji spisak možete da pronađete na našem internet sajtu. Savetnici u Banci su vam na raspolaganju za sve zahteve i pitanja u vezi sa učlanjenjem u investicione UCITS fondove. Nakon toga potrebno je da uplatite sredstva prema dobijenoj instrukciji jednokratno ili u intervalima koji vam odgovaraju. O iznosu uplaćenog novca i terminima uplata odlučujete samo vi, a nakon svake izvršene uplate dobićete potvrdu o uplati i stanju investicionih jedinica.\nKako se mogu prodati investicione jedinice?\nSvoje investicione jedinice možete da prodate u bilo kom trenutku, odnosno svoj ulog možete da povučete i pre isteka perioda na koji ste se opredelili da ulažete. Sve što je potrebno jeste da popunite zahtev za otkup investicionih jedinica u nekoj od specijalizovanih ekspozitura Banca Intesa, čiji spisak možete da pronađete na našem internet sajtu. Društvo za upravljanje ima zakonsku obavezu da najkasnije u roku od pet (5) radnih dana od dana prijema zahteva za prodaju isplati člana po ceni važećoj na dan podnošenja zahteva za otkup. Obaveštenja o prodaji i stanju investicionih jedinica šalju se nakon svake isplate.\nKako se član investicionog UCITS fonda informiše o vrednosti svog uloga?\nDruštvo za upravljanje otvorenim investicionim fondom sa javnom ponudom na svojoj internet stranici svakodnevno objavljuje vrednost investicione jedinice za sve fondove kojima upravlja, što omogućava članovima UCITS fonda da na jednostavan način prate vrednost svoje investicije.\nKoliki su troškovi ulaganja?\nSve vrste troškova koje društvo za upravljanje otvorenim investicionim fondom sa javnom ponudom može da naplati navedene su u prospektu fonda. Troškovima ulaganja smatraju se ulazne i izlazne provizije, naknada za upravljanje, naknada depozitaru, troškovi eksternog revizora, kao i ostali troškovi vezani za kupovinu i prodaju imovine UCITS fonda. U skladu sa svojom poslovnom politikom, a kako bi članovima UCITS fonda obezbedilo veći prinos, društvo može da preuzme plaćanje nekih od navedenih troškova u određenom periodu.\nNa koji način se oporezuju ulaganja u investicione (UCITS) fondove?\nVisina i način oporezivanja vlasništva, promena vlasništva i kapitalnih dobitaka po osnovu razlike između prodajne i kupovne cene investicionih jedinica određeni su setom poreskih zakona, a u određenim slučajevima mogu da budu opredeljeni i poreskim statusom samog člana fonda. Porez na kapitalni dobitak za fizička lica trenutno iznosi 15%.\nDa li su investicioni (UCITS) fondovi sigurni za ulaganja?\nPoslovanje investicionih (UCITS) fondova regulisano je Zakonom o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom, dok poslovanje društva za upravljanje investicionim (UCITS) fondovima kontinuirano kontroliše Komisija za hartije od vrednosti. Zakon propisuje niz kontrolnih mehanizama, kao i ulogu institucija koje kontrolišu rad UCITS fondova, kojima se povećava stepen sigurnosti fondova, a njihovi članovi štite od eventualnih zloupotreba.\nDa li investicioni (UCITS) fondovi mogu da garantuju prinos?\nPrinos investicionog (UCITS) fonda ne može da bude zagarantovan. Investiranjem u UCITS fond preuzimate određeni nivo rizika, a smatra se da sa rastom njegovog nivoa raste i vrednost prinosa. Veoma je važno da članovi razumeju rizike kako bi doneli što bolju odluku o odabiru UCITS fonda koji im odgovara u zavisnosti od nivoa rizika koji mogu da podnesu.\nNa koji način se obavlja kontrola rada investicionih (UCITS) fondova?\nU skladu sa Zakonom o otvorenim investicionim fondovima sa javnom ponudom, kontrolu rada investicionih (UCITS) fondova obavlja Komisija za hartije od vrednosti. Komisija na raspolaganju ima čitav niz instrumenata za nadzor, počev od javne opomene, preko pokretanja postupka pred nadležnim organom, sve do oduzimanja dozvole za rad društvu za upravljanje investicionim fondovima. Dodatno, neophodno je istaći da su sredstva UCITS fondova odvojena od imovine društva i nalaze se kod depozitara koji kontroliše obračun vrednosti imovine UCITS fonda i utvrđuje da je investiranje imovine fonda u skladu sa prospektom tog fonda.\nŠta se podrazumeva pod diversifikacijom portfolija?\nPod diversifikacijom portfolija investicionog (UCITS) fonda podrazumeva se investiranje u različite emitente i vrste hartija od vrednosti u cilju smanjenja nivoa investicionog rizika. Važnost diversifikacije posebno je značajna u situacijama potencijalnog pada vrednosti jednog dela portfolija, koji se nadomešćuje rastom vrednosti ostatka portfolija. I za najmanji iznos sredstava investiranih u fond dobijate proporcionalni deo svih hartija u portfoliju i na taj način uz minimalne troškove diversifikujete svoje ulaganje.


NBS bankama: Koristite srednji kurs za kupovinu deviza | Kamatica\nPočetna > vest > NBS bankama: Koristite srednji kurs za kupovinu deviza\nNBS bankama: Koristite srednji kurs za kupovinu deviza\nTekst objavljen: 26.05.2014 10:30\nBanke su dužne da primenjuju zvanični srednji kurs pri kupovini deviza s namenskih deviznih računa za pomoć ugroženima od poplave i za otklanjanje posledica te elementarne nepogode, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nKako se navodi na sajtu centralne banke (nbs.rs), Izvršni odbor NBS je takvu odluku doneo kako bi se dodatno smanjili troškovi prenosa novca koji je namenjenen saniranju posledica razornih poplava koje su pogodile Srbiju.\nPrecizizra se da su tom odlukom obuhvaćeni samo namenski računi koje je NBS objavila na svojoj internet prezentaciji.\nCentralna banka je poslovnim bankama ukazala da eventualni gubitak po osnovu smanjenih prihoda zbog konverzije deviza u dinare po zvaničnom srednjem kursu ne prelivaju na klijente podizanjem visine naknada i troškova ili povećanjem raspona izmedju kupovnog i prodajnog kursa na svojim kursnim listama.\npoplave devizni kurs srednji kurs bankarsko tržište bankarski sektor banke Narodna banka Srbije nbs


Kacige sa sistemom amortizera – Dva točka\nPredstavljanja • Bezbednost\nKacige sa sistemom amortizera\nAmerički proizvođač kaciga, 6D, predstavio je revolucionarni dizajn kacige sa sistemom ublaživača i suspenzora između spoljašnje školjke i unutrašnjosti. U koliko se ovaj inovativni pristup dizajnu kaciga pokaže kao uspešan, sasvim je sigurno da nam predstoji velika promena u pogledu sigurnosti motociklista.\nNazvan „Omni-Directional Suspension“ (sve-usmerena suspenzija) , ili skraćeno ODS, dizajniran je tako da zantno smanjuje prenos energije na glavu i mozak prilikom udesa, tako što upija i ravnomerno raspoređuje energiju u svim pravcima. Ovaj sistem, koji podleže višestrukim standardima proizvođača kaciga, štiti glavu vozača prilikom direktih ali i rotirajućih udaraca.\nOve revolucionarne kacige se već sada mogu naći na tržištu po ceni od malo preko 800€, a koliko su kvalitetne i sigurne pokazuje i to da se veliki broj profesionalnih moto trkača u svetskim i evropskim takmičenjima odlučio da koristi baš 6D kacige sa ODS sistemom ublaživača.\nDvaTočka saveti – Da li zadnjak šteti motociklu?\n29. aprila 2020. u 06:44\nPredstavljanja • Moto vesti Honda Forza 125 – Savršeno rešenje za gradske gužve\nPredstavljanja • Moto vesti Honda osvežava svoj legendarni mini motor\nBezbednost motociklista u saobraćaju: Lep je osećaj slobode, ali…


VRHOVNI KOMANDANT NATO-a OTKRIO ALARMANTNE PODATKE: 'Rusija pokušava da podrije bilo kakav napredak na Balkanu, to radi preko...' | Slobodna Bosna\nVRHOVNI KOMANDANT NATO-a OTKRIO ALARMANTNE PODATKE: "Rusija pokušava da podrije bilo kakav napredak na Balkanu, to radi preko..."\nScaparrotti je dodao da je zabrinut zbog Balkana, gdje je, kako kaže, u protekloj godini povećan štetni uticaj Rusije, prenosi Glas Amerike.\n„... A riječ je o regionu u koji smo mnogo uložili i koji je ključan za bezbjednost Evrope. Rusija pokušava da podrije bilo kakav napredak ka integraciji u evroatlantske institucije, EU, NATO itd. To je njen opšti cilj širom Balkana, a to prije svega radi širenjem dezinformacija, finansiranjem i pružanjem podrške marginalnim strankama. Ne interesuje ih uvijek na kojoj su strani, dok god podrivaju aktuelnu vladu i bilo kakav napredak”, rekao je on.\n„Pristupanje Crne Gore NATO kao 29. članice i potencijalno članstvo Sjeverne Makedonije kao 30. članice je tačno ono što Rusija nije htjela da vidi i nastaviće da se bave tim pitanjem u Sjevernoj Makedoniji, kao što je pokušala da se miješa u pristupanje Crne Gore. Bez napretka, ljudi počinju da gube nadu i smanjuje se želja za integracijom u Evropu", naveo je Scaparrotti.


Malo učesnika na javnoj raspravi -\nDanašnja javna rasprava o strategiji lokalnog ekonomskog razvoja pokazala je da aleksinačka sredina ima potrebe za jasnijim, konkretnijim i sveobuhvatnim planom koji bi, pre svega, zaustavio stagniranje, a zatim i krenuo put razvoja, najpre poljoprivrede i privrede. To bi ukratko bio zaključak ovog skupa na kome nije bilo masovnog učešća zainteresovanih subjekata, iako se organizator potrudio da na vreme obavesti javnost o raspravi.\nJedan od saradnika na izradi nacrta akcionog plana, Ivana Teodorović pozitivno je ocenila iznete predloge od strane predstavnika udruženja i nagovestila dalji rad na poboljšanju ovog dokumenta.\n‒ Ključno i osnovno je bilo da napravimo akcioni plan koji je realističan i koji je izvodljiv za ovaj kratak period od tri godine ‒ objašnjava Teodorovićeva.\nInače prioritetni projekti u akcionom planu su izrada plana detaljne regulacije za područje industrijske zone Kukeš, osnivanje i razvoj slobodne zone, unapređenje institucialne podrške poljoprivredi, kao i privredi, izrada sistema za navodnjavanje na aleksinačkim poljima, unapređenje distributivnih centara poljoprivrednih proizvoda i drugo.\nOvaj plan preciznije razrađuje 18 projekata koji su već bili predviđeni u ranije donetoj strategiji ekonomskog razvoja aleksinačke opštine.\nNakon ove javne rasprave i usvajanja predloga od strane radne grupe, konačnu reč o spomenutom akcionom planu daće odbornici na sednici Skupštine opštine.\nPrevious Post:Večeras počinje PIP – traži se karta više\nNext Post:Festival u objektivu


Zašto je samo jedan odsto stanova u zakupu | Kamatica\nPočetna > vest > Zašto je samo jedan odsto stanova u zakupu\nZašto je samo jedan odsto stanova u zakupu\nTekst objavljen: 22.08.2016 11:06\nU Srbiji je, prema procenama, oko 260.000 stanova dato u zakup, samo u Beogradu je 74.000 nekretnina u zakupu ili u ponudi, ali je svega jedan odsto stanova izdato uz odgovarajući ugovor, na koji se plaća porez.\nAgenti koji se bave nekretninama smatraju da bi stanodavci u većem broju sklapali ugovore s podstanarim kad bi poreska stopa na izdavanje stanova bila niža, na primer za 10 odsto, odnosno za pola od važeće stope.\nOni za Tanjug takođe ističu da cene zakupa u Beogradu još nisu porasle, u susret septembru, za kad je najavljena strožija kontrola poreznika.\nI kod stanodavaca primetan je oprez zbog najava da takozvani porez na kirije od 20 odsto od septembra neće moći da izbegnu. Agenti za nekretnine koje je Tanjug kontaktirao, smatraju da je poreska stopa previsoka i da bi stanodavci masovnije plaćali porez kada bi bio bar prepolovljen.\nGlavni menadžer agencije Vila Slobodan Milošević je rekao Tanjugu da će najavljena strožija kontrola naplate poreza od stanarine sigurno uticati na cene. "Mnogo bi bilo bolje kada bi ta stopa bila manja, već bi porez od 10 odsto bio sasvim prihvatljiv za jeftinije stanove", rekao je Milošević ističući da bi taj novac mogao da se koristi za opštinske budžete.\nOn je dodao da će se tek posle sezone videti da li je bilo nekog pomeranja cena. Vlasnik agencije Slavija rent Srđan Lončarević je rekao Tanjugu da je u poslednje tri do četiri godine bio prisutan opadajući trend cena zakupa, kao i da je i ranije postojala obaveza plaćanja poreza na stanarinu.\nOn se osvrnuo i na to da je sada prisutan novi element - "prijavi komšiju", budući da je Poreska uprava pozvala građane da prijave one na koje sumnjaju da ostvaruju prihod od zakupa a na to nisu platili porez.\nOn, takođe, kaže da je porez od 20 odsto previše za stanodavce i da bi trebalo primeniti evropska iskustva, gde je u većini zemalja između sedam i osam odsto. "Stanari bi apsolutno više plaćali kada bi taj porez bio niži. Jedini razlog što ne plaćaju jeste to što je 20 odsto previše, a cene u padu", dodao je Lončarević.\nGovoreći o tražnji stanova koja je u avgustu tradicionalno veća, on kaže da ove godine sezona još nije počela, a da je osnovni razlog besparica. Studenti su, primetio je, prethodnih godina već u avgustu užurbano tražili stanove, dok sada svi čekaju poslednji trenutak da ne bi plaćali i avgust i septembar.\nLončarević očekuje da će se studenti aktivirati tek sredinom septembra. "Ponuda je slična, nije sjajna, ni stanodavci ni stanari se nisu nešto angažovali, čeka se septembar. Za razliku od ranije kada su su se tražile garsonjere i jednosobni stanovi, sada je luksuz imati studenta koji će imati mali stan, pa se više traže dvosobni i trosobni stanovi", naveo je on.\nLončarević kaže da je za studente uvek aktuelan širi centar, kao i svi delovi grada koji su blizu fakulteta ili dobro povezani javnim prevozom. I njegov kolega Milošević smatra da će sezona najverovatnije krenuti od početka septembra, kao i da se u poslednje vreme studenti sve više udružuju u cimerske varijante da bi prošli što jeftinije.\nOn kaže da se cene za pristojne stanove kreću od 200 do 350 evra i da se više ne traže toliko centar i Vračar, kao ranije, već Voždovac, Novi Beograd i periferna gradska naselja, kao što su Medaković, Vidikovac i slično.\nMilošević je naveo da su agenti spremni za početak sezone, kao i da su studenti prethodnih godina već u avgustu tražili stanove, ali da se sada početak zakupa odlaže da bi se što više uštedelo. On dodaje da za sada cene zakupa stanova u Beogradu ostale na prošlogodišnjem nivou, ali da je ponuda stanova nešto slabija nego 2015, pošto veći broj stanova nije ispražnjen, jer su studenti nastavili u njima da žive.\n"Ranijih godina su se više tražile garsonjere i jednosobni stanovi, pošto su studenti bili u mogućnosti da plate pojedinačno stan, dok je sada situacija drugačija i više imamo ''cimerske'' varijante, pa po dvoje troje uzimaju stanove da bi delili troškove zakupa i komunalija", kazao je Milošević. Kako kaže, agencije savetuju vlasnike stanova da umanje cenu tokom trajanja letnjeg raspusta ili da jedan mesec ne naplate kriju da bi zadržali studente, jer je bolje imati sigurnog zakupca nego ponovo ići u potražnju.\nporez zakup nepokretnosti zakupci nekretnine stanovi


23:02 >> 23:07\nTri osobe, među kojima je i trogodišnje dete, povređena su u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila oko 18 sati u Kikindi, na raskrsnici Partizanske i Zmaj J\nTri odsobe, među kojima je i trogodišnje dete, povređena su u saobraćajnoj nezgodi koja se dogodila oko 18 sati u Kikindi, na raskrsnici Partizanske i Zmaj Jovine ulice. U sudaru automobila i motocikla jedna osoba izgubila je život.\nMotociklista M. O. (50) zadobio je teške telesne povrede, a preminuo je tokom transporta iz kikindske bolnice za Klinički centar u Novom Sadu, pišu “Novosti”.\n– Sudar se dogodio na raskrsnici Partizanske i ulice Jovana Jovanovića Zmaja. Automobil “citroen ksara”, koji je vozila žena, kretao se Partizanskom ulicom i propisno se zaustavio na znak “stop”. Međutim, kada je auto ponovo krenuo, na njega je, iz Zmaj Jovine, naleteo motocikl, kojim je upravljao pedesetogodišnji muškarac. Na zadnjem sedištu automobila, u sedištu za decu, bilo je trogodišnje dete. Svi putnici su povređeni i prebačeni u kikindsku bolnicu – potvrđeno je u Policijskoj upravi u Kikindi.\nNovi detalji nesreće: Vozač kamioneta “Kuće od srca” u teškom stanju, operisan u kraljevačkoj bolnici\nSve troje povređenih sa mesta nezgode prebačeni su u Opštu bolnicu u Kikindi gde im je ukazana pomoć.\nTeško povređeni motociklista M. O. je transportovan za Novi Sad, ali je preminuo u putu, dok je majka deteta zbog preloma kuka upućena na lečenje u Zrenjanin, jer u kikindskoj bolnici tokom vikenda nema ortopeda, zbog manjka lekara te specijalnosti. Dete će, verovatno, brzo biti upućeno na kućni oporavak, saznali smo u bolnici.\nMotociklista izgubio kontrolu i pao na kolovoz! Teško povređen\nKikinda motociklista udes


Satler zatražio hitno zatvaranje Vučjaka\nŠefa Delegacije EU\nŠefa Delegacije EU Johan Zatler zatražio je danas od vlasti Unsko-sanskog kantona zatvaranje kampa "Vučjak" kod Bihaća koji ne ispunjava uslove za boravak migranata, ali i snažnije uključivanje vlasti BiH u ovaj problem.\n"Kamp `Vučjak` simbol je nefunkcionalne vlasti u BiH i nema zatvaranja `Vučjaka` bez ponuđenih alternativa u vezi sa smještajima migranata", rekao je Zatler nakon sastanka sa gradonačelnikom Bihaća Šuhretom Fazlićem.\nZatler je naveo da je u opciji nekoliko lokaliteta izvan ovog kantona, te da stoga vjeruje da će vrlo brzo s ministrom bezbjednosti u Savjetu ministara iznaći lokacije za smještaj migranata iz kampa "Vučjak".\nOn je rekao da je u međuvremenu ostvario intenzivne kontakte i s Ministarstvom bezbjednosti u tehničkom mandatu i ministrom Draganom Mektićem, te da je prvi put u protekla dva mjeseca optimista da će biti pronađeno rješenje, odnosno lokacija izvan Unsko-sanskog kantona.\nZatler je rekao da je neophodan snažniji angažman vlasti na nivou BiH radi unapređenja postojeće koordinacije i zbog činjenice da samo jedan kanton nosi 90 odsto tereta migrantske krize.\nPrema njegovim riječima, "Vučjak" je potrebno zatvoriti i zbog političkih razloga, "i to bi svakako bilo u interesu i svih nivoa vlasti".\nFazlić je najavio da će zbog aktuelne situacije na sutrašnjoj vanrednoj sjednici Gradskog vijeća ponuditi lokaciju Lipa kao lokaciju za privremeni smještaj migranata, prenosi portal "Vijesti".\nOn je naveo da je glavna tema razgovora sa Zatlerom bilo zatvaranje kampa "Vučjak", ali tek nakon što van grada Bihaća i Unsko-sanskog kantona bude obezbijeđena lokacija za njihov smještaj, ali i smještaj svih onih koji i dalje budu dolazili u Bihać.\n"I sinoć je u naš grad došlo više od 150 migranata i pitam sve šta ćemo s njima i svakim sljedećim migrantom koji bude dolazio u Bihać, a ne bude `Vučjaka`. Svi smo jedinstveni u stavu da uslovi na `Vučjaku` nisu idealni, ali ne možemo sad dozvoliti da migranti dođu u grad i budu van kontrole", naveo je Fazlić.\nOn je zatražio da se na cjelovit način riješi kriza, a ne parcijalno i da se teret raspodijeli, a ne da Bihać bude jedini na udaru. "Mi smo u dvije godine sačuvali obraz i sad dolazimo u situaciju da nas prikazuju kao neke negativce u kontekstu `Vučjaka`", naglasio je gradonačelnik Bihaća.\nTokom posjete Bihaću, Zatler je uručio ključeve za 11 novih vozila Ministarstvu unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona u sklopu podrške EU jačanju rada policijskih službenika na terenu.\nZatler je istakao da je s današnjom aktivnošću podrška koju je dosad obezbijedila EU dosegla iznos od 36 miliona evra za rješavanje problema migrantske krize.\n"Moram naglasiti da ne idu sva sredstva na zbrinjavanje samih migranata jer značajan dio odlazi i na podršku lokalnim zajednicama. EU je pouzdan partner koji će nastaviti da vam pruža podršku", rekao je Zatler.\nJohan Zatler migrantska kriza\nU dvije opštine proglašena vanredna situacija\nDetalji stravičnog sudara autobusa i kamiona: "Krv je bila na sve strane"\nLišeni slobode 40 minuta nakon pljačke\nU toku realizacija operativne akcije kodnog naziva "Delta": Budžet BiH oštećen za 36 miliona KM\n"Nema indikacija da se situacija popravlja"\n1066 glasova 45%\n1306 glasova 55%


Ugovor za projektnu dokumentaciju za put Foča-Šćepan Polje | Palelive.com\nPočetna Regija Foča Ugovor za projektnu dokumentaciju za put Foča-Šćepan Polje\nFOČA – Pomoćnik ministra saobraćaja i veza Republike Srpske Nataša Kostić izjavila je danas u Banjaluci da je potpisan ugovor za izradu projektne dokumentacije za izgradnju puta Foča-Šćepan Polje i studijske dokumentacije za magistralni put Foča-Sarajevo, čija je vrijednost 1,7 miliona evra.\n„Nažalost, nakon što su sredstva postala operativna Evropska komisija je tri godine usaglašavala stavove u vezi sa ovim projektom“, rekla je Kostićeva novinarima, nakon prezentacije Izrade projekta i studije za rekonstrukciju puta Bord na Drini /Foča/-/Hum/ Šćepan Polje i Sarajevo-Foča /Brod na Drini/.\n„Sredstva, odnosno 62 miliona evra koliko je potrebno za izgradnju nisu obezbijeđenja, ali ćemo razgovarati sa finansijskim institucijama“, dodala je Kostićeva.\n„Ovo je zahtjevan posao, a cilj nam je da projekat bude sačinjen na najvišem tehničkom nivou zbog zahtjevnosti navedene trase“, rekao je Cvijanović.\nDirektor „Puteva Republike Srpske“ Duško Gojić rekao je da je ovaj projekat jedan od značajnijih za Republiku Srpsku.\n„Formirali smo radnu grupu koja će pratiti realizaciju ovog projekta. Nadam se da ćemo sve poslove završiti u predviđenom roku“, dodao je Gojić i napomenuo da će u narednom periodu biti poboljšana trasa puta Foča-Šćepan Polje.\nPrezentaciji su prisustvovali predstavnici Delegacije EU u BiH, Evropske banke za obnovu i razvoj, Ministarstva transporta i komunikacija BiH, Ministarstva saobraćaja i veza, Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju, Ministarstva industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske, Ministarstva prometa i komunikacija FBiH, Ministarstva transporta Crne Gore, Javnog preduzeća „Putevi Republike Srpske“ i Javnog preduzeća „Direkcija cesta FBiH“.\nPrethodni članakOdržana osmomartovska priredba Dječijeg vrtića „Cvrčak“\nNaredni članakIzgorio rafting motel „Hum“


SDA čvrsto upravlja političkim procesima u Tuzlanskom kantonu; KO SDA Tuzla: Mirsad Kukić vodio odgovornu i zrelu politiku\nKantonalni odbor SDA TK održao je u nedjelju 02.07.2017. godine Izvještajnu skupštinu u velikoj sali BKC-a Tuzla.\nU okviru dnevnog reda Skupštine razmatran je Izvještaj o radu Kantonalnog odbora SDA TK i Izvršnog odbora KO SDA TK za period maj 2015 – juli 2017. godine, izabrani su novi članovi Kantonalnog odbora SDA TK na osnovu prijedloga OO SDA Kladanj i OO SDA Kalesija, te od strane premijera Bege Gutića prezentiran rad i rezultati Vlade TK u prethodnom periodu. Nakon diskusije u kojoj je učešće uzeo značajan broj članova Skupštine, 112 članova od ukupno 123 člana Skupštine su podržali Izvještaj o radu Kantonalnog odbora SDA TK i Izvršnog odbora KO SDA TK za period maj 2015 – juli 2017.godine.\nOpšti je zaključak da je Kantonalni odbor SDA TK, predvođen predsjednikom Mirsadom Kukićem, u proteklom periodu vodio odgovornu i zrelu politiku obezbijedivši neophodnu političku podršku predstavnicima SDA u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti. Zahvaljujući tome SDA TK danas čvrsto upravlja političkim procesima u Tuzlanskom kantonu, a njeni predstavnici u Skupštini i Vladi TK prepoznati su kao oni koji imaju rješenja za nagomilane probleme koji opterećuju Tuzlanski kanton.\nPozitivna atmosfera koja je obilježila rad Izvještajne skupštine i apsolutna podrška koja je iskazana prilikom usvajanja Izvještaja o radu Kantonalnog odbora SDA TK i Izvršnog odbora KO SDA TK za protekli period, dokaz su jedinstva koje vlada u Kantonalnom odboru SDA TK koje uz izvanredne rezultate koje je ostvarila Vlada TK u prethodnom periodu predstavlja glavni preduslov i argument sa kojima SDA TK izlazi pred svoje birače na općim izborima 2018. godine.


Dodik: Imaćemo jedan od najmodernih Univerzitetsko kliničkih centara u regionu - Opcija\nDodik: Imaćemo jedan od najmodernih Univerzitetsko kliničkih centara u regionu\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izrazio je danas nadu da će radovi na Univerzitetskom kliničkom centru (UKC) Srpske u Banjaluci biti završeni već u idućoj godini, te da će to biti jedna od najbolje opremljenih zdravstvenih ustanova takve vrste u regionu.\nDodik je, tokom svečane primopredaje rekonstruisanih i opremljenih novih etaža Centralnog medicinskog bloka UKC Srpske, rekao da se radovi u vezi s ovim centrom ostvaruju predviđenom dinamikom i u kontinuitetu.\nOn je naglasio da su nove prostorije veoma funkcionalne i da po standardu ne zaostaju za onima u regionu i Evropi.\nDodik je istakao da je Srpska u rekonstrukciju i opremanje UKC-a Srpske uložila i uložiće više od 250 miliona KM.\n“Ranije smo rješavali pitanja u vezi sa infrastrukturnim potrebama, a onda se odlučili za ovu kapitalnu investiciju koja podrazumijeva potpunu rekonstrukciju Kliničkog centra i stvaranje uslova za sadržaje koje nismo imali. Ključno pitanje jeste da se donji dio kliničkog centra preseli na ovu lokaciju, jer je dosta ugroženo funkcionisanje tog dijela i tih službi”, rekao je Dodik.\nOn je naveo da se u UKC Srpske dnevno pregleda oko 5.000 pacijenata, uključujući i hospitalizacije, što govori o značaju ove ustanove.\n“To pokazuje koliko je važno da očuvamo funkciju Kliničkog centra i damo novi sadržaj. Ovdje će se sanirati i izgraditi neki drugi sadržaji – sve zdravstvene ustanove i institucije, od srednje medicinske škole, do fakulteta, kako je predviđeno master planom koji smo izradili za ovaj prostor”, najavio je Dodik.\nOn je zahvalio izvođačima radova, poslovodstvu UKC-a, Vladi Srpske i resornom ministarstvu na održavanju dinamike radova, te na činjenici da je ova ustanova nesmetano obavljala sve svoje funkcije.\n“Nije se prekinulo sa osnovnim poslom, nego je sve išlo u hodu, rekonstrukcija, i obavljale su se sve predviđene funkcije”, rekao je Dodik novinarima.\nPremijer Republike Srpske Željka Cvijanović navela je da je Vlada u strateškoj oblasti zdravstva realizovala niz projekata na planu poboljšanja uslova i liječenja pacijenata, kao i rada medicinskog osoblja.\n“To podrazumijeva nabavku adekvatne i moderne opreme, kao i obezbjeđivanje objekata koje će omogućiti da se organizuju sve te medicinske aktivnosti. Zaista izražavam zadovoljstvo što sve teče planiranom dinamikom i želimo da sljedeće godine vidimo zaokruženu ovu priču, da se sve službe ovdje otvore i da se počne raditi u sasvim novim uslovima”, rekla je Cvijanovićeva.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Dragan Bogdanić istakao je da su danas iz Centralnog medicinskog bloka preseljene Klinika za kardiologiju, Klinika za onkologiju, Klinika intenzivne medicine za nehirurške grane i dio Službe za maksilofacijalnu hirurgiju.\n“Tu smo da pokažemo da projekat ide svojim tokom, da nema zastoja i da najavimo da ćemo krajem oktobra da preselimo i Kliniku za plućne bolesti”, rekao je Bogdanić.\nOn je rekao da bi sljedeće godine, kada bude završeno Sjeverno krilo UKC-a i operacione sale, u nove prostorije trebalo da se preseli i hirurgija.\n“UKC će tad biti kompletiran sa svim klinikama na ovoj lokaciji”, rekao je Bogdanić i precizirao da je u okviru ovog dijela projekta rekonstrukcije i dogradnje UKC-a Srpske ukupno uloženo 84 miliona evra.\nVršilac dužnosti generalnog direktora UKC-a Srpske Vlado Đajić istakao je da su novi prostori na četvrtom i petom spratu, u koji su preseljenje klinike, komforni, te da je dobijena i nova oprema.\n“Naš zadatak je da pacijentima obezbijedimo kvalitetnu uslugu, radimo na poboljšanju ljubaznosti i usavršavanju. Nekoliko naših ljekara je na edukacijama u inostranstvu i cilj je da i time unaprijedimo zdravstvo Srpske”, rekao je Đajić.\nOn je naglasio da je rukovodstvo Srpske prepoznalo da je zdravlje stanovnika bitno za opstanak na ovim prostorima.\n“Velika ulaganja su ostvarena do sada, a imamo obećanja da ćemo zajednički raditi na konsolidaciji finansijskih problema”, rekao je Đajić.\nSvečanoj primopredaji rekonstruisanih etaža Centralnog medicinskog bloka UKC-a Srpske prisustvovali su ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srpske Srebrenka Golić, kao i istaknuti ljekari i brojno medicinsko osoblje.\nU novim rekonstruisanim spratovima Centralnog medicinskog bloka nalazi se više od 120 kreveta, a u prethodno dvije preseljene etaže je 216 kreveta.\nPuštanjem u rad do sada svih obnovljenih etaža pacijentima su na raspolaganju savremeno opremljene prostorije ukupnog kapaciteta 336 kreveta.\nZavršetak “Projekta rekonstrukcije i opremanja Centralnog medicinskog bloka i izgradnje Sjevernog krila UKC-a Srpske” očekuje se 2018. godine.


Stanovi za vojnike - BGnekretnine blog\nlokalne samouprave, Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, stanovi za vojnike\nNovosti 005 Apr 2017\nMinistar odbrane Zoran Đorđević uručio je u kruševačkom naselju Pejton ključeve od 33 stana aktivnim i penzionisanim pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, od kojih je 26 dodeljeno u Kruševcu, a preostali stanari useliće se u stanove u Nišu, Kuršumliji i Velikom Gradištu.\nMinistar Đorđević je istakao da će se sa ovakvom praksom stambenog zbrinjavanja nastaviti i ubuduće, a da će već sutra svečano biti uručeni ključevi od 26 novih stanova pripadnicima Ministarstva odbrane i Vojske Srbije u Beogradu.\n- Stambeno zbrinjavanje i materijalni položaj su prioriteti Ministarstva odbrane. Pokušavamo i kroz stambeno subvencionisanje da pomognemo ljudima da dođu do krova nad glavom, a takođe se trudimo da u tom slučaju izdejstvujemo najpovoljnije moguće uslove za naše pripadnike – poručio je ministar Đorđević.\nGovoreći o obezbeđivanju novih stanova kroz Master plan, ministar Đorđević je ukazao da trenutni zastoj na tom planu ne treba da obeshrabri.\n- Animiramo lokalne samouprave da po povoljnijim uslovima dođu do tih lokacija, kako bi i Ministarstvo odbrane i Vojska Srbije obezbedili nove stanove. Master plan je sada u fazi izrade novog predloga i probaćemo da izađemo u susret lokalnim samoupravama. Sem toga što će biti drugačiji način procene imovine, jedna od najvažnijih novosti je da će lokalne samouprave imati i period mirovanja kad neće ništa uplaćivati. U tom slučaju, imaće dovoljno vremena da lokacije privedu nameni, urade detaljan urbanistički plan, probaju da nađu investitora i onda krenu da isplaćuju Ministarstvu odbrane – objasnio je ministar Đorđević naglašavajući da će takav model biti dobar kako za razvoj lokalnih samouprava, tako i za Ministarstvo odbrane i Vojsku Srbije, ali i za celokupan razvoj naše zemlje.\nGovoreći o saradnji Kruševca i sistema odbrane, gradonačelnik Dragi Nestorović istakao je da osim stanova koji su danas dodeljeni, u istoj zgradi u vlasništvu Grada je još 12 stanova spremih za razmenu za kruševački Dom Vojske.\nNakon svečane dodele ključeva, ministar Đorđević je sa saradnicima obišao stan broj 28 u koji će se useliti kapetan Milan Tanić sa porodicom, kome je poželeo srećno useljenje.


Iz gradske kase: Svim radnicima Doma zdravlja po 200 KM na platu - Novosti Plus\nIz gradske kase: Svim radnicima Doma zdravlja po 200 KM na platu\n6 Oktobra, 2021 Dragana Morača\t0 Comments\nGradonačelnik Draško Stanivuković danas je sa zamjenicom direktora JZU „Dom zdravlja“ u Banjoj Luci Vedranom Antonić, potpisao ugovor o novčanoj pomoći svim zaposlenima u ovoj zdravstvenoj ustanovi.\nRiječ je o jednokratnoj novčanoj pomoć u iznosu od 200 KM, a ova sredstva su obezbijeđena iz budžeta Grada.\n– Mi smo uvjereni da će taj iznos na platu koju radnici Doma zdravlja imaju njima itekako značiti, a prije svega da iznos predstavlja značajan vid naše zahvalnosti za preko godinu i po dana nadljudskih napora u borbi protiv virusa korona-kazao je gradonačelnik Stanivuković.\nOn je naveo da podrška Grada Domu zdravlja u ovoj godini iznosi 1,6 milion KM, te dodatnih 300.000 KM za proces vakcinacije.\n– Podrška Grada zdravstvenoj ustanovi Dom zdravlja se ogleda u, za sada značajnih 1, 6 miliona KM, po različitim stavkama, i mogu reći u ovom trenutku da je ovo zaista najveća podrška u posnjednju deceniju, dvije. Ambicija je gradnja porodične ambulante u Dragočaju, a inicijativa Doma zdravlja jeste da se nabavi i digitalni mamograf koji će Grad finansirati iz rebalansa gradskog budžeta-poručio je gradonačelnik.\nZamjenik direktora Doma zdravlja Banja Luka Vedrana Antonić zahvalila je gradonačelniku i Gradskoj upravi na ovoj inicijativi.\n-Želim da pozdravim ovu inicijativu svih predlagača, a posebno Grada, gradonačelnika, te da se zahvalim u ime našeg menadžmenta i svih naših radika. Potpisivanjem ovog ugovora omogućiće se da se svim našim radnicima, odnosno svim zaposlenima u JZU „Dom zdravlja“ u Banjoj Luci, isplati po 200 KM – ističe Vedrana Antonić.\nDodala je kako svi radnici Doma zdravlja rade danonoćno i daju sve od sebe kako bi se borili protiv pandemije virusa korona.\n– Od prvog dana, od prvog zabilježenog slučaja oboljelog od virusa korona, kada ništa nismo znali o ovom virusu, naša ustanova i svi naši radnici su se reorganizovali na brzinu – i prostorno i ljudski, te su odgovorili dobro na sve izazove-ističe zamjenica direktora JZU „Dom zdravlja“ u Banjoj Luci.\nDodala je da je možda bilo i prigovora i pritužbi pacijenata, te je zamolila sve pacijente i sugrađane da imaju razumijevanja, jer su i zdravstveni radnici ljudi koji daju svoj maksimum.\n← Petrović: “NEMA POSKUPLJENJA STRUJE ZA DOMAĆINSTVA”\nNovina u Gospodskoj ulici: Dok šetate, uživajte u muzici →


Erdogan - Izetbegović: Odlučna borba protiv terorizma\nBakir Izetbegović i Redžep Tajip Erdogan, u Istanbulu 13. aprila 2016.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović i turski predsjednik Redžep Tajip Erdogan izrazili su danas u Istanbulu zajedničko opredjeljenje dvije zemlje za odlučnu borbu protiv terorizma i nasilnog ekstremizma, te potvrdili spremnost za nastavak najtješnje bezbjednosne saradnje.\nIz Predsjedništva BiH saopšteno je da su Izetbegović i Erdogan, uoči samita Organizacije islamske saradnje, podijelili i zabrinutost zbog stanja u dijelovima islamskog svijeta, konstatujući da se muslimanski svijet suočava sa ozbiljnim izazovima, od kojih su najistaknutiji terorizam, sektaško nasilje i oružani sukobi.\nZajednički stav je da su jedinstvo i solidarnost među muslimanskim zemljama neophodni za rješavanje ovih izazova.\nU tom smislu, sagovornici su izrazili nadu da će oni biti rješavani koordinisanim djelovanjem ujedinjenog islamskog zajedništva, te očekivanje da će sutrašnji samit biti korak upravo u tom pravcu, kao samit ujedinjavanja i jedinstva.\nTeme razgovora bile su i pogoršana bezbjednosna situacija na Bliskom istoku, složena situacija u Siriji, kao i aktuelni odnosi Turske sa EU, u kontekstu izbjegličke krize i milionskih migracija.\nIzetbegović je izrazio najiskrenije saučešće povodom učestalih gubitaka života građana Turske u terorističkim napadima i solidarnost s građanima Turske


Svesni smo da se tržišni standardi svakodnevno povećavaju, prateći trendove u svetu razvijamo nova rešenja ambalaže u skladu sa tim.\nDoypack kese su dizajnirane da samostalno stoje uspravno i predstavljaju moderno i univerzalno rešenje ambalaže. Doypack je postao trend kod mnogih kompanija koje žele da na moderan način predstave svoj proizvod potrošačima.\nGlavne prednosti Doypack-a su prikazivanje proizvoda u uspravnom položaju sa velikom površinom za štampu koja može biti preko celog pakovanja, mogućnost zatvaranja proizvoda plastičnim zatvaračem, zipom ili jednostavnim zavarivanjem kese, niža cena od alternativnih sistema pakovanja.\nOva ambalaža se koristi za ručno ili mašinsko pakovanje proizvoda kao što su tečnosti, ulja, antifriz, hemikalije, semena, duvana, proizvoda iz oblasti prehrambene industrije kao što su voće, povrće ,čaj, kafa, začini, orasi, sokovi, majonez, slatkiši itd.\nDo 5l zapremine\nHermetičko pakovanje za proizvod\nCela površina dostupna za štampanje\nZaštitni ventil za aromu\nDizajn, dimenzije, oblici po potrebi kupca\nPotrebni su vam Potrebni su vam Potrebne su vam od nas saveti podaci konsultacije?


Radna grupa NKEU za poglavlje 10 (Informaciono društvo i mediji) organizovala je 24. decembra 2020. virtualnu radionicu na kojoj je razmatran „Ekonomski i investicioni plan za Zapadni Balkan“ koji je Evropska komisija usvojila 6. oktobra 2020. Razmatrani su delovi plana koji se odnose na digitalnu budućnost, održivi razvoj i zelenu tranziciju.\nU diskusiji je ukazano na potrebu da se što pre predloži novi Zakon o elektronskim komunikacijama i da se preispita odluka o odustajanju od 5G mobilne telefonije.\nPotvrđeno je, da je IKT sektor Srbije je veoma zainteresovan za učešće u realizaciji „Ekonomskog i investicionog plana za Zapadni Balkan“, posebno za sadržaje navedene u Poglavlju 7 – Ulaganja u digitalnu budućnost, kao i u Ključnoj inicijativi 8, koja obuhvata digitalnu infrastrukturu.\nNikola Marković, koordinator RG NKEU za poglavlje 10, ukazao je da plan nudi digitalnu budućnost Srbije i predviđa dalju intezivniju digitalizaciju kao priliku za još brži privredni i društveni razvoj.\nMilan Dobrijević pomoćnik ministra za telekomunikacije je predstavio sadašnje i planirane aktivnosti na uvođenju nacionalne širokopojasne infrastrukture sa fokusom na ruralne oblasti.\nNataša Gligorijević iz Centra za za održivi razvoj Srbije je govorila o „Planu ka održivom razvoju Srbije“.\nNataša Đereg iz Centra za ekologiju i održivi razvoj je govorila o zelenoj tranziciji kao vidu zaštite zdravlja.\nRadna grupa NKEU za poglavlje 10 će nastaviti da podržava učešće domaće privrede i institucija u realizaciji plana.\nKoordinator radne grupe Nacionalnog konventa za poglavlje 10


Donacija kompanije Imlek povodom Svetskog dana školskog mleka – Lepota i Zdravlje\n–Svetski dan školskog mleka utemeljen je pre 20 godina, 29. septembra 2000. godine od strane Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih nacija (FAO). Osnovni cilj obeležavanja jeste podsećanje na značaj konzumacije mleka i mlečnih proizvoda posebno kod dece školskog uzrasta, bitnosti za njihov pravilan rast i razvoj. Sa tim ciljem i naša kompanija već više od decenije obeležava ovaj bitni datum kako bi široj javnosti, roditeljima i deci predočila sve benefite konzumacije mleka kod dece od kojih su najznačajniji svakako pravilan razvoj kostiju i zuba, kompletne muskulature, ali i drugih procesa u organizmu za čije odvijanje su mlečne komponente od izuzetnog značaja. Izuzetno mi je drago što smo i ovaj put bili u mogućnosti da se družimo sa mališanima u Beogradu i drugim gradovima širom Srbije kojima smo podelili mlečne paketiće Moja Kravica čokoladnog mleka. Dugoročno opredeljenje kompanije Imlek jeste pomoć najmlađima i socijalno ugroženim kategorijama društva, ali i edukacija javnosti o značaju zdrave i pravilne ishane, izjavila je Marija Malović, regionalni menadžer komunikacija i korporativih poslova kompanije Imlek.


Potpise za predsedničke kandidature overavaće oko 400 osoba | Insajder\nPotpise za predsedničke kandidature overavaće oko 400 osoba\nObjavljeno: 28.02.2017 | Ažurirano: 28.02.2017\nKandidati za predsednika Srbije će od sutra neophodnih 10.000 potpisa za kandidaturu morati da overe kod javnih beležnika, umesto u sudovima, kao do sada. Odgovarajući na kritike da je beležnika premalo i da neće moći da overe sve potpise na vreme, predsednik Javnobeležničke komore Miodrag Đukanović izjavio je da su se Komora i javni beležnici dobro spremili da preuzmu taj posao.\n"Nije to nama nov posao. Godine 2014. počeli smo rad paralelno sa sudovima i opštinama", dodao je Đukanović.\nPrema rečima Đukanovića, u Srbiji ima 152 notara, 238 pripravnika i 26 pomoćnika, odnosno oko 400 ljudi koji su ovlašćeni da overavaju potpise birača za predstojeće izbore, te on pretpostavlja neće biti problema u tom poslu.\n"Potpis se overava tako što Republička izborna komisija izdaje obrazac. Taj obrazac popunjavaju stranke. Obrazac s očitanom ličnom kartom donosu kod ovlaščenog javnog beležnika koji proveri te podatke, nakon čega se birač potpiše", rekao je Đukanović, dodajući da je birač dužan da se potpiše pred notarom i da ta procedura traje minut.\nĐukanović je rekao da više zavisi od organizacije onih koji sakupljaju potpise, nego od javnih beležnika.\n"Dvadesetak dana pre izbora svi moraju da predaju liste. Biće sigurno tridesetak dana da se sakupe potpisi", kazao je on.\nPrethodnih dana su pojedine opozicione stranke tvrdile da beležnika nema dovoljno, što bi, ukazali su, moglo dovesti do toga da ne bude dovoljno vremena da overe potpise za svoje kandidate.\nZa sada je 13 kandidata najavilo učešće u trci za predsednika, što znači da će notari morati da overe najmanje 130.000 potpisa. Overa jednog potpisa košta 50 dinara.\nGde nema notara - sudovi i opština\nZakonom o overi potpisa, rukopisa i prepisa, koji je usvojen u avgustu 2014. predviđeno je da u gradovima i opštinama u kojima nisu imenovani javni beležnici te poslove nastavljaju da obavljaju osnovni sudovi, sudske jedinice, prijemne kancelarije osnovnih sudova i opštinske uprave.\nPrema informacijama iz Javnobeležničke komore Srbije, notara nema na području 12 osnovnih sudova i to u Boru, Brusu, Velikom Gradištu, Dimitrovgradu, Knjaževcu, Majdanpeku, Petrovcu na Mlavi, Priboju, Raški, Sjenici, Surdulici i Trsteniku. U gradovima u kojima nema beležnika, a pokriveni su sudskom mrežom, overu će obavljati sudovi.\nOvere potpisa, rukopisa i prepisa od sutra će vršiti samo samo javni beležnici u gradovima i opštinama za čije su područje izabrani, jer ti poslovi prelaze u njihovu isključivu nadležnost, a isto važi i za overu potpisa u vezi s predlogom kandidata za predstojeće predsedničke izbore.


Treća fajterska sezona će biti vrlo uzbudljiva\nUpdated utorak 12 12 2017 10:50:20\nPosted utorak 12 12 2017 10:17:08\nCapcom je najavio treću sezonu DLC sadržaja za Street Fighter 5 u kojoj se vraćaju neki poznati likovi.\nBlanka i Sagat, borci koji su praktično obeležili Street Fighter serijal, biće dodati u Street Fighter 5 sledeće godine. Pored njih dolaze i Sakura i Cody, ali i novi likovi Falke i G. Capcom je objavio dva trejlera - jedan kao veliku najavu novog sadržaja i drugi koji se fokusira na Sakuru.\nPropusnica za sezonu 3 će biti u prodaji od 16. januara 2018. godine, kada će i Street Fighter V: Arcade Edition - prošireno izdanje igre sa svim likovima iz sezone 1 i 2 - biti u radnjama i doći kao update za sve koji već imaju igru. Novi borci će takođe moći besplatno da se otključaju putem Fight Money, valute koju igrači osvajaju pobedama u mečevima.\nStreet Fighter takođe slavi 30. rođendan, pa je Capcom najavio kompilaciju od 12 igara Street Fighter 30th Anniversary Collection koja u maju dolazi na PC, PS4, Switch i Xbox One.


Interaktivni elektronski sistemi za glasanje | Audence Respond System\nSaznajte odmah šta publika misli. Ukoliko želite brzu proveru znanja, ocenjivanje nastave, brzo anketiranje, edukativne kviz igre, proveru prisutnosti\nAko želite jednostavnost, zanimljivost, brzinu, objektivnost, vizuelizaciju, efikasnost predavanja izaberite rešenje kao što je:\nInteraktivni elektronski sistemi za glasanje – uređaji za brzu proveru znanja, evaluaciju, testiranje, proveru prisutnosti , u edukaciji, na prezentacijama, konferencijama, seminarima, skupštinama ili drugim skupovima.\nGde se primenjuju ?\nKako biste maksimalno iskoristili sve prednosti sistama, možemo Vam ponuditi besplatnu edukaciju kako biste što efikasnije i kvalitetnije koristili sistem za glasanje, kao i uslugu kompletne pripreme materijala za vaše događaje uz vašu asistenciju. Pozovite 011 30 47187, 063 222 677.\nIznajmljivanje sistemi za glasanje\nPored prodaje možemo Vam ponuditi uslugu Iznajmljivanja elektronske sisteme za glasanje za sve vrste događanja, sa manjim broj učesnika ili za događanja za stotinu i više učesnika. Odobravamo popuste za višednevne najmove, kao i popuste za najam većih količina uređaja za glasanje (clickera). Rezervišite termin za najam sistema za glasanje ili nas kontaktirajte tel. 011 30 47 187 za više informacija ili zatrazite ponudu na email info@prezenta.rs.


Izabrani delegati u Dom naroda parlamenta FBiH - Klix.ba\nU Bosanskopodrinjskom kantonu Goražde završen je proces formiranja zakonodavne vlasti nakon što su poslanici Skupštine BPK-a u četvrtak na sjednici tajnim glasanjem izabrali tri delegata u Dom naroda Parlamenta FBiH.\nIshod glasanja, posebno kada je u pitanju delegat iz reda bošnjačkog naroda, rezultirao je poštivanjem međusobnog dogovora SDA i SDP-a. Od 19 poslanika 11 ih je glasalo za listu SDA koju je predvodio Mustafa Kurtović. Tri glasa dobila je lista Saveza za bolju budućnost - Fahrudin Radončić, četiri Stranka za BiH, dok je jedan listić bio je nevažeći.\nOsim Mustafe Kurtovića, interese stanovnika BPK-a u Domu naroda federalnog parlamenta iz reda hrvatskog naroda zastupat će Vesna Nemec-Klisura, poslanica SDP-a u Skupštini BPK-a, te Daliborka Milović iz reda srpskog naroda, koja je mandat dobila na listi Narodne stranke Radom za boljitak.\nFormiranje zakonodavne vlasti u BPK-u je okončano, dok će na izvršnu vlast stanovnici ovog dijela BiH sačekati još neko vrijeme, zavisno od brzine formiranja koalicija na višim nivoima vlasti. No sudeći po poštivanju međustranačkih dogovora na nivou ovog kantona, nova Vlada BPK-a mogla bi biti formirana i prije.


Vozači oprez: Moguća poledica zbog niskih temperatura – Radio Feral\nPrema informacijama iz BIHAMK-a, zbog niske jutarnje temperature poledica se može očekivati na dionicama preko planinskih prevoja, na mostovima i prilazima tunelima. Magla smanjuje vidljivost na dionicama uz rijeke Bosnu, Vrbas, Lašvu i Spreču, kao i na širem području Tomislavgrada i Glamoča. Savjetujemo oprezniju vožnju i napominjemo da je posjedovanje zimske opreme zakonski obavezno.\nZbog radova na rekonstrukciji raskrsnice na magistralnom putu M-18 u Vogošći (ispred hotela Sunce), danas od 07 sati doći će do obustave saobraćaja. Putnička vozila će se preusmjeravati lokalnim ulicama kroz Vogošću, dok će teretna vozila biti preusmjerena kroz Rajlovac, kao i na Sarajevsku obilaznicu.\n← Oblačno vrijeme, snijeg u večernjim satima\nServisne informacije za subotu, 28.novembar 2020.godine →\nZbog visokih dnevnih temperatura na duža putovanja krenite u ranim jutarnjim ili kasnim popodnevnim satima\n12/01/2019 Mirsad Zulic\t0


RAST PLATA I IZVOZA: Ohrabrujući podaci u Republici Srpskoj | Novosti.rs\nU odnosu na isti mesec prethodne godine, majska plata nominalno je veća za 3,3 odsto, a realno za 1,8 odsto, dok je u odnosu na april 2021. nominalno veća za oko 0,4 odsto.\nNajviša prosečna plata nakon oporezivanja isplaćena je u području finansijske delatnosti i osiguranja i to 1.515 KM, a najniža u području pružanja smeštaja, pripreme i posluživanja hrane, hotelijerstvo i ugostiteljstvo - 690 KM.\nU maju 2021. godine, u odnosu na maj 2020., sva područja ostvarila su nominalni rast plate nakon oporezivanja, a najveći rast zabilježen je u područjima informacije i komunikacije 11,5 odsto, umetnost, zabava i rekreacija 9,8 odsto i u ostalim uslužnim delatnosti za 8,3 odsto.\nPrema podacima Zavoda za statistiku RS, u periodu januar - maj 2021. godine ostvaren je izvoz u vrednosti od jednu milijardu i 641 milion KM, što je za 26,3 odsto više nego u istom periodu lani, te uvoz u vrednosti od dve milijarde i 48 miliona KM, što je za 18,9 odsto više nego u periodu januar - maj 2020, dok je procenat pokrivenosti uvoza izvozom iznosio preko 80 odsto.\nU pogledu geografske distribucije robne razmene Republike Srpske sa inostranstvom, najviše se izvozilo u Hrvatsku, a najviše se uvozilo iz Srbije.\nPosmatrano po grupama proizvoda, najveće učešće u izvozu ostvaruje električna energija sa 138 miliona KM, što iznosi 8,4 odsto od ukupnog izvoza.\nRepublika Srpska plata rast plata prosečna plata Republika Srpska vesti


CIK odobrio novo administrativno uputstvo za registraciju birača iz inostranstva | Info-ks.net\n08.07.2021 u 11:16\nJednoglasno donesena odluka CIK odobrio novo administrativno uputstvo za registraciju birača iz inostranstva\nCentralna izborna komisija (CIK) odobrila je novo administrativno uputstvo kojim je utvrđena verifikacija prijave za registraciju birača iz inostranstva, prenosi Reporteri.\nNa održanom sastansku CIK-a za predstojeće lokalne izbore utvrđen je rok za prijavu birača iz inostranstva, od 10. jula do 18. avgusta, 2021. godine.\nČlan CIK-a iz Demokratskog saveza Kosova Florian Dushi rekao je da verifikaciju birača u inostranstvu nije neophodno vršiti u svim slučajevima.\nDodao je da je ta odluka donešena jednoglasno i pojasnio je da će CIK verifikovati samo dva odsto podnosilaca prijava odobrenih metodom slučajnog izbora.\n„Svi građani Republike Kosovo koji se prijave kao strani glasači neće biti podvrgnuti verifikaciji koja se ranije odvijala putem telefonskih poziva sekretarijata, već samo samo sumnjivih slučajeva, odnosno dva odsto, koj su definisani u Administrativnom uputstvu“, rekao je Dushi.\nPredstavnik Pokreta Samoopredjeljenje Sami Kurteshi, zatražio je da se u upustvo uvrsti član koji omogućava ’onlajn’ prijavu podnosilaca zahtjeva u inostranstvu, ali mu je rečeno to nije predviđeno zakonom.\n„Mislimo da je to, mehanizam koji bi olakšao rad do mjere koju ne možemo da zamislimo. U tom slučaju ne bi bilo štampanja aplikacija, što bi povećalo njihovu sigurnost, jer se glavni podaci automatski podudaraju sa spiskom birača putem elektronskog sistema“, rekao je Kurteshi.\nPredsednik CIK-a Kreshnik Radoniqi je rekao da je uvođenje elektronskog glasanja u administrativno uputstvo protivzakonito.\nPredstavljajući elektronsku prijavu sa administrativnim uputstvom za internu proceduru Radoniqi je rekao da je promjena pravila za podnosioce zahtjeva u inostranstvu miješanje u propise što CIK-u nije dozvoljeno.\n"Administrativno uputstvo se odnosi na birače na Kosovu, ne možemo ići dalje od toga“, rekao je Radoniqi.\n90.000 glasača više CIK: Pravo glasa na lokalnim izborima ima 1.885.448 građana\nUprkos dogovoru političkih stranaka Radoniqi: CIK nije dobio zahtev za skraćenje izborne kampanje\nLokalni izbori 2021. CIK objavio liste kandidata za gradonačelnike i odbornike skupštine opština


PRIVREDNICI PORUČUJU: Ukinite obavezno plaćanje članarina Privrednoj komori - Opcija\n09-04-2020 Biznis, Pocetna, Privreda\nSmanjenje nameta privredi od ključnog je značaja za sva preduzeća u Republici Srpskoj, a jedan od njih bi trebao biti i ukidanje obavezne članarine prema Privrednoj komori Republike Srpske.\n„U svakom slučaju, svaki pfening je bitan za privrednika. Tako nešto bi apsolutno pomoglo privrednicima“, kaže Savo Erić iz „Zvornik puteva“.\n„Pitanje članarine je u nadležnosti skupštine Privredne komore, koja broji oko 70 članova. Da bismo odlučivali o članarinama moramo sazvati skupštinu Privredne komore, a to su privrednici iz svih krajeve Republike Srpske, a u ovom momentu je to nemoguće. Trenutno ne vršimo nikakav pritisak, ne preduzimamo ništa po tom pitanju, već razumijemo probleme privrednika i nastojimo im pomoći“, ističe Račić.


O mostu u Visegradu i Zepi\nNaslov komentara: O mostu u Visegradu i Zepi Fri Sep 25, 2009 5:26 pm\nObnova Andrićevog i Zepskog mosta čeka novac\nDatum: 24.09.2009 23:59\nBANJALUKA, VIŠEGRAD - Za most na rijeci Žepi i Stari most na Drini u Višegradu, koje je u svojim djelima opisao nobelovac Ivo Andrić i koji predstavljaju svjetsku kulturnu baštinu, trenutno nema novca za sanaciju, iako su odavno 'stasali' za opravku.\nClan Predsjednistva BiH Ivo Komsic gleda pukotine na mostu u Zepi\nIako nadležni tvrde da su oštećenja ova dva kulturna spomenika bezazlena, te da nema ni govora o opasnosti da bi se mogli srušiti, mještani tvrde da se može dogoditi upravo suprotno.\nPredsjednik Savjeta mjesne zajednice Žepa Mustafa Omanović kaže da se pukotina i oštećenja na mostu iz godine u godinu sve više povećavaju, te da je jasno vidljivo da tu nešto nije u redu.\n"Golim okom se može vidjeti da se svakog proljeća, kada se snijeg počne otapati, jedna strana obale, a i mosta spušta za dva do pet centimetara niže. Ne mogu sa sigurnošću reći koliko je tačno široka pukotina, ali je svake godine sve veća", tvrdi Omanović, dodajući da je pitanje dana kada bi se jedna strana obale mogla obrušiti.\nOn je napomenuo da je takođe vidljivo odvajanje kamena od kojih je most napravljen, te istakao da niko do sada nije dolazio da izvrši uviđaj.\nRadomir Jovičić, načelnik opštine Rogatica, smatra da stanje mosta nije takvo da će se nešto naprasno promijeniti, te da je most prilikom izmještanja sa ušća rijeke Žepe na sadašnju poziciju na jednoj strani malo slegnuo.\n"Jedna strana na koju je most postavljen nije dovoljno stabilna i na njoj ima malo slijeganja i to ima refleksiju na sami most i na pukotinu u njemu", objašnjava Jovičić, naglašavajući da u ovom slučaju treba uraditi jedan ozbiljniji građevinski poduhvat.\nOn je istakao da prvo treba napraviti kvalitetan i ozbiljan projekat za sanaciju, te da nema svrhe tražiti sredstva ako ne postoji projekat na koji će ona biti utrošena.\nTomislav Popović, načelnik opštine Višegrad, kazao je da je izrada prostorne dokumentacije za saniranje Starog mosta na Drini u toku, te da bi radovi trebalo da počnu u maju naredne godine, ako sve bude teklo po planu.\n"Teško je procijeniti koliko će koštati sanacija mosta, s obzirom na to da je sama dokumentacija i izrada projekta koštala oko 270.000 dolara", kazao je Popović, naglašavajući da trenutno ne izvode nikakve radove na mostu, te da je posljedica oštećenja isključivo zub vremena.\nU Republičkom zavodu za zaštitu kulturnoistorijskog i prirodnog nasljeđa RS su rekli da od kada je most u Višegradu uvršten na listu UNESCO-a, predviđeno je da u narednih nekoliko godina bude urađena sanacija, te da je jedan takav projekat rađen 1990. godine, kada su sanirana dva riječna stuba ovog mosta.\n"Ta varijanta bi sad trebalo da bude nastavljena, a posao je preuzela agencija turske vlade "Tika". Ona se takođe obratila Zavodu i za most na rijeci Žepi i tražila da mi predložimo objekte iz doba turske vladavine koji će biti restaurirani", kazala je Milijana Okilj, načelnik Odjeljenja za konzervatorsko-restauratorske poslove u ovoj instituciji.\nOna je naglasila da je Zavod za restauraciju predložio most na rijeci Žepi i most u Ovčijem brodu kod Nevesinja, te da, kada je riječ o dosadašnjim rezultatima, obavljen je samo vizuelni pregled mosta na Žepi, pri čemu je konstatovano stanje mosta.\n"Sada nemamo sredstava u budžetu za takve poduhvate jer se radi o milionskim iznosima. Tome se mora planski pristupiti i bez daljih istraživanja bi ocjena stanja mosta bila samo paušalna", kazala je Okiljova.\nOna je naglasila da bi bilo jako neozbiljno da se na osnovu vizuelnog pregleda kaže da li most može da se sruši ili ne, te da je Zavod uputio predloge za sanaciju "Tiki" i, kako kaže, nadaju se da će odgovor biti pozitivan.\n"Imamo preko 400 sličnih zdanja na teritoriji RS. Sredstva koja mi možemo da izdvojimo su beznačajna ako ih podijelimo na sve ove objekte", zaključuje Okiljova.