Rusija: Sberbank završava prvu blokčein transakciju komercijalnih obveznica\nBTC $61.783 +1,75%\nETH $3.827 -1,66%\nXRP $1,09 -3,94%\nBCH $614 -1,42%\nEOS $4,48 -1,87%\nDOGE $0,25 +4,40%\nSberbank CIB, deo za korporativno i investiciono poslovno bankarstvo najveće ruske banke - Sberbank, sproveo je prvu transakciju komercijalne obveznice na bazi blokčeina u Rusiji, saznajemo prema objavi Sberbank-e, 16. maja.\nSberbank CIB, deo za korporativno i investiciono poslovno bankarstvo najveće ruske banke - Sberbank, sproveo je prvu transakciju komercijalne obveznice na bazi blokčeina u Rusiji, saznajemo prema saopštenju Sberbank-e, 16. maja. Transakcija je sprovedena u saradnji sa MTS-om, vodećim ruskim operaterom za telekomunikacije, Nacionalnim depozitar za poravnanje (NSD).\nSberbank CIB je organizovao emisiju korporativnih obveznica MTS-a u vrednosti od 750 milijardi rubalja (12 miliona dolara) sa rokom dospeća od 6 meseci, koristeći se pametnim ugovorima. Transakcija je sprovedena na blokčein platformi Hyperledger Fabric 1.1, omogućenoj od strane NSD-a.\nKomercijalne obveznice su neobezbeđene hartije od vrednosti sa fiksnim primanjima, koje izdaje kompanija, i plasirane na vanberzansko tržište (OTC) putem privatne pretplate. Kako bi se izvršila transakcija, kompletan model za nagodbu isporuke i plaćanja je, navodno, implementiran uz pomoć blokčein tehnologije, što je transfer obveznica i novca učinilo simultanim.\nSve tri strane su dobile pristup blokčein platformi za obavljanje transakcije, čime je osigurana transparentnost i poverenje u radu sa računima i ispunile zahteve propisane ruskim zakonom. Svaki učesnik dogovora je mogao da razmenjuje dokumenta onlajn i prati njihov status u realnom vremenu. Igor Bulancev, viši potpredsednik Sberbank-a i šef Sberbank CIB-a, rekao je:\n“Ova emisija MTS obveznica ne samo da nam je omogućila da potvrdimo pouzdanost, efikasnost i bezbednost blokčein platforme i sprovedemo složeno struktuirane transakcije, koje uključuju hartije od vrednosti, već nam je i demonstrirala potencijal koji ova tehnologija ima za razvoj ruske digitalne ekonomije.”\nEdi Astanin, predsedavajući Izvršnog odbora NSD-a, primetio je:\n“NSD je bila jedna od prvih organizacija u Rusiji koja je usvojila blokčein. Počeli smo sa radom na prototipu platforme za obavljanje transakcija obveznica u prvom kvartalu 2017. godine. Dogovor sa Sberbank-om i MTS-om je bio prvi te vrste i pokazao da je blokčein tehnologija za masovno korišćenje, koja omogućava pouzdanost i brzinu pri radu sa hartijama od vrednosti.”\nDalje je dodao da je krajnji cilj agencije razvoj infrastrukture za beleženje digitalnih podataka u partnerstvu sa tržišnim liderima.\nU decembru, Rusija je završila svoju prvu implementaciju blokčeina na niovu vlade. Sberbank je najavila partnerstvo sa ruskom Federalnom antimonopolskom službom, uz čiju pomoć će sprovesti implementaciju prenošenja i skladištenja dokumenata, koristeći blokčein tehnologiju.\nIstog dana (16.maj), Odbor za zakonodavni rad ruske državne Dume podržalo je predlog zakona “o digitalnoj finansijskoj imovini”, koji je prvi put pripremljen u martu ove godine. Prema račima Pavela Krašeninikov, šef Odbora za zakonodavni rad, zakon ima za cilj da “minimalizuje postojeće rizike korišćenja digitalnih predmeta za prenos imovine u neregulisano digitalno okruženje za legalizaciju kriminalnih prihoda, stečajnih prevara ili sponzorisanja terorističkim grupa”.


Trpezarija je središte svakog doma - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nKao mesto u kom se pripremaju obroci, odnosno u kom se porodica okuplja i zajedno radi na kreiranju nečeg lepog, kuhinja ima veliku ulogu u našim domovima, pa stoga mora biti funkcionalna i elegantna, sa odgovarajućim stilom koji će nenametljivo svim posetiocima nagovestiti kakvi su vaši izbori. Pored elegancije, kuhinja mora biti mesto za akciju, u kom se više stvari radi u isto vreme, pa je zato veoma važan raspored prostorije. Ali, sa druge strane, trpezarije su prostori koji su često zanemareni. Zato smo ovog puta odlučili da vam pokažemo dvadeset četiri trpezarije koje su nam se najviše dopale.\nZajedničke osobine ovih prostora su atraktivnost, modernost i stilizovanost, dok je jednostavnost faktor koji svaka od njih poseduje. Uređenje enterijera u ovim prostorijama je čisto i elegantno, tako da pruža osećaj mira svakome ko tu provodi vreme. Paleta boja koju možete videti u našoj galeriji, sadrži tonove bež, sive, braon i bele boje, koje se idealno uklapaju uz savremene izglede.\nLusteri su element koji u trpezariji ne sme biti zaboravljen ili zanemaren – luster kreira tačku fokusa u ovoj prostoriji i daje joj ličnost i specifične karakteristike poput individualnosti. Sitna dekoracija, odnosno akcentni komadi poput sveća, vaza ili elegantnih skulptura, pojačaće osećaj prijatnosti u vašoj trpezariji, što će svakom jelu dati bolji ukus, a enterijeru vaše trpezarije još lepši izgled.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Brummel - OPERA 30 - Jedinstven i uvek napredan kuhinjski stil


Giganti iz dijamantske industrije sklapaju partnerstvo sa blokčein startapom kako bi tokenizovali dijamante\nBTC $33.882 -5,12%\nETH $2.267 -9,30%\nBNB $349 -8,70%\nSOL $86 -15,42%\nXRP $0,58 -6,70%\nDva vodeća igrača iz industrije dijamanata su se složila da rade sa blokčein startapom, D1 Mint Limited, kako bi tokenizovali dijamante, navodi se u izveštaju Cointelegraph-a.\nD1 Mint Limited, tvorac D1 novčića, kripto imovine iza koje stoji vrednost dijamanata, potpisao je prvi ugovor za kupovinu 1500 dijamanata, u vrednosti od 20 miliona dolara, od starog svetskog proizvođača - KGK Diamonds-a. Sirovi dijamanti su obezbeđeni od strane najveće svetske kompanije za rudarenje dijamanata, Alrosa.\nAleksej Čekunkov, član upravnog odbora kompanije Alrosa, rekao je da kompanija veruje da blokčein inovacija može da promeni dragocenu industriju dijamanata, tako što će pretvoriti prirodne dijamante u klasu investicione imovine, sa većom privlačnošću za “različite investicione grupe, što bi doprinelo većoj potražnji”.\nIndustrija dijamanata je u stagnaciji što se tiče potražnje od strane trgovaca na malo, sa potrošnjom na dijamantski nakit, koja ostaje ista i iznosi oko 80 milijardi dolara na godišnjem nivou, još od 2014. godine, prema istraživanju De Beers-a.\nD1 koristi algoritam za određivanje cene po kojoj kripto investitori mogu da zamene svoje tokene za odabrane dijamante iz svoje zalihe dijamanata, u bilo kom trenutku, koristeći novu tehnologiju kako bi preveli tradicionalne parametre za određivanje vrednosti, kao što su oblik, broj karata, vrsta sečenja i jasnoća dijamanata.\nPored toga što će proširiti interes investitora, dijamantska industrija koristiće blokčein kako bi postigla transparentnost u lancu snabdevanja dragim kamenjem. Ranije ovog meseca, globalni dijamantski gigant, Dee Beers, je uspešno iskoristio blokčein tehnologiju, kako bi pratio 100 dijamanata od rudnika do prodavca. Kompanija je rekla da blokčein može da se iskoristi za osiguravanje poverenja javnosti u poreklo dijamanata i da se izbegne sumnja da li je u pitanju "krvavi" dijamant.\nTakođe ovog proleća, IBM se udružio sa liderima iz industrije zlata i dijamanata kako bi razvili blokčein mrežu koja bi pratila poreklo nastanka plemenitih metala.\nPripremio: Stefan Kostić\nABCC berza pokreće partnerstvo sa Tronom i postaje prva platforma koja je dodala TRC10 tokene\nUnit-e: Kriptovaluta skalabilna na globalnom nivou


"Ljubinka sine ide tata..." da izvede korner\n„Ljubinka sine ide tata…“ da izvede korner\nHome » Featured » „Ljubinka sine ide tata…“ da izvede korner\nDiskusije o tome ko su “najstrastveniji” navijači na svetu nikada neće prestati. Za neke su to navijači Boke Juniors čije se navijanje, naročito u derbijima sa Riverom graniči sa ludilom. Drugi će se odmah setiti Milvolovih pristalica nadaleko čuvenih po čestim tučama sa protivnicima, a visoko se kotiraju i grčki, pa i navijači sa prostora bivše Jugoslavije. Međutim, posebno mesto po svom navijačkom “ludilu” imaju turski navijači. Bez obzira za koji tim navijaju, bodre svoje pulene bezuslovno. Kada neki od poznatijih igrača pređe u njihov klub obavezno će ga sačekati hiljade navijača i poželeti mu dobrodošlicu već na aerodromu. Međutim, često ova navijanja pređu granice normalnosti, pretvore se u povrede i krvoprolića, a neretko i u smrtne ishode, naročito što su turski fanovi poznati po tome da im nije strano da posegnu za nožem ili nekim drugim hladnim oružjem u sukobima sa protivničkim grupama.\nKakvi su fanatici navijači turskih klubova, a naročito među najvećim rivalima kakvi su Galatasaraj i Fenerbahče, dobro se videlo na njihovom duelu iz 2007. godine na „Ali Sami Jen“ stadionu. Kada je trebalo da Fenerbahče izvede korner, bilo je zastrašujuće gledati šta je sve od predmeta poletelo ka Metinu, koji je imao tu nezahvalnu dužnost da izvede udarac iz ugla.\nNavijači Galatasaraja gađali su raznim predmetima igrače Fenerbahčea.\nMetin „hladan kao špricer“, kao da ne primećuje stotine predmeta, flaša, upaljača.. koje padaju i odskaču pored njega. Prosto je neverovatno kako je uspeo da održi hladnokrvnost pored ovakvog “bombardovanja”. Reakcija sudije bila je zaista čudna, nije sugerisao igraču da se pomeri, on u stvari nije uopte reagovao na sve što se dešavalo. A onda se pojavila policija i podigla svoje štitove kako bi igrači Fenerbahčea konačno izveli korner. Metina je u izvođenju kornera zamenio Mehmet Aurelio, ništa manje hladnokrvan od svog prethodnika, izbacivao je flaše i delove stolica sa terena dok nije došao do korner zastavice i napokon izveo udarac iz ugla. Bilo je zaista strašno gledati ove scene i čekati kada će neki od predmeta pogoditi igrača u glavu, što se samo spletom srećnih okolnosti nije dogodilo.\nGledajući ove snimke prosto ne može da vam ne padne na pamet priča koju ste već mogli da čitate na našem sajtu, kako je jedna prazna plastična flaša “pokosila” gotovo ceo tim Barselone. Ako već niste, odgledajte prvo taj snimak, a zatim ovaj iz Turske… utiske nam napišite u komentaru.\nPodsetite se kako je izgledalo izvođenje kornera u turskom derbiju iz 2007. godine, između Galatasaraja i Fenerbahčea, za koje mnogima nije jasno kako nije bilo povređenih:


Savet je 23. marta 2016. godine Vladi Republike Srbije dostavio Izveštaj o stanju u pravosuđu, koji možete preuzeti ovde. Savet je analizirao i slučajeve Andreja Vučića i sudije Vučinića.\nSaša Ilić 31/03/2016\nVladimir Veljković 31/03/2016\nMiloševićeva senka ovog je marta natkrilila sve drugo, prizivajući mnoge da se oglase sa zahtevom za prevrednovanjem njegove uloge.\nNe treba ići dalje od farmaceutske industrije i zloupotrebe očajničkog položaja bolesnika. Cenu koju je on spreman da plati za lek koji će mu pomoći nazivam adrenalinskom.


29-06-2018 16:42 Srbija Ekonomija\nSrbiji prema Fiskalnoj strategiji javna potrošnja u ovoj godini iznosiće oko 42 odsto BDP-a, pa je i Dan poreskih sloboda na 42 odsto godine. Po ovome recimo Srbija se nalazi u sličnoj poziciji kao Norveška. Međutim, ako se pogledaju evropske zemlje, manja poreska opterećenja imaju Rumunija, Bugarska, Litvanija, Irska, Poljska, Slovačka, Španija.\nNovac, ilustracija (Foto: NBS)\nS druge strane, veće poresko opterećenje imaju razvijene zemlje Belgija, Francuska, ostale skandinavske zemlje čiji dan poreskih sloboda pada u julu, a apsolutni lider je Luksemburg čiji građani rade do 28. septembra za državu. Ekonomista LJubomir Madžar ukazuje na pravilnost da je procenat poreza u BDP-u veći što je razvijenija zemlja.\n"Kao siromašna zemlja mi sebi ne možemo dozvoliti veliko poresko opterećenje. Kada se razvijemo onda ćemo moći i da imamo veću javnu potrošnju. Ona je sada previsoka za naš nivo razvoja i našu privredu. Mnogi se pozivaju na Švedsku kako ima velike poreze i socijalna davanja, ali kada je Švedska bila na našem nivou standarda, mnogo su više štedeli, više radili i imali manju državnu potrošnju", objašnjava Madžar.\nOno što je karakteristično za Srbiju je da su porezi "sakriveni" od građana, pa velika većina uvek podržava državne programe pošto ne vidi da ih oni plaćaju.\nMihailo Gajić, programski direktor Libeka objašnjava da su najveći poreski prihodi države, takozvani indirektni porezi. Tako na primer građani dobijaju neto platu i ne znaju koliko još poslodavac plaća za poreze i doprinose. U Srbiji je taj poreski klin oko 63 odsto, odnosno 63 odsto prosečne plate uplaćuje se na ime poreza na dohodak i zdravstvenih i penzijskih doprinosa.\n"Kada bi ljudi dobijali bruto platu, pa onda sami uplaćivali poreze i doprinose videli bi koliko ih košta država. Recimo samo za porez na dohodak od 10 odsto, na prosečnu mesečnu platu od oko 44.000 dinara plati se mesečno oko 4.500 dinara. Na godišnjem nivou to je skoro 54.000 dinara, više od jedne prosečne plate. Kada bi morali jednom godišnje da podnesu poresku prijavu i plate ovu sumu drugačije bi gledali na poreze", objašnjava Gajić.\nSlična situacija je i sa najizdašnijim porezom, PDV-om. Svaki dan u prodavnici platimo 10 ili 20 odsto poreza na ono što kupimo. To stoji na računu, ali kada bi sabrali sav plaćen PDV sa računa u jednoj godini dobili bi ogroman iznos. Zbog toga bi, navodi se, trebalo poreski sistem da se pomeri više ka direktnim porezima.\nAko ste na ovom spisku, dobićete 40.000 dinara, više OVDE.\nGlumce u Srbiji tretiraju kao robu:


Brook Hill Internacionalna Škola Beograd\nBrook Hill Internacionalna Srednja Skola\nWEBISTE SRENDJE SKOLE\nTradicija izuzetnosti u obrazovanju\nInternacnionalno porodično okruženje\nNajbolje metode obrazovanja\nNajbolji kvalitet nastave\nVisokokvalifikovan nastavni kadar\nKONKURS ZA UPIS U SKOLSKU GODINU 2020/2021\nJedno od najvažnijih životnih pitanja za svakog od nas svakako je pružanje najboljeg mogućeg obrazovanja našoj deci. Važnu ulogu u procesu odrastanja ima podrška koju im pružamo na početku školovanja sa ciljem da postanu obrazovani, zdravi, uspešni ljudi, čije će znanje biti prepoznato i priznato svuda u svetu. Svesna ovih činjenica, grupa nastavnika sa velikim životnim iskustvom, osnovala je 2012. godine Brook Hill Internacionalnu školu u Beogradu, sa idejom da deci obezbedi mogućnost sticanja najkvalitetnijeg obrazovanja koje bi ih pripremilo za brojne izazove u životu\nCambridge nastavni plan\nBrook Hill Internacionalna škola vam nudi Cambridge međunarodi ispitni sistem koji je zasnovan na Nacionalnom obrazovnom programu Engleske i Welsa. Primenom ovog programa, nastava se održava u malim grupama, što obezbeđuje veću pažnju profesora svakom učeniku pojedinačno i stvara mogućnost prepoznavanja talenata učenika u najranijem uzrastu. Na ovaj način učenici stiču kvalifikacije i znanje koji su prihvaćeni na svim univerzitetima širom sveta.\nBUDITE SIGURNI DA ĆE VAŠE DETE RASTI U ZDRAVU, TOLERANTNU I OSOBU PUNU SAMOPOUZDANJA.\nNegovanjem individualnosti, porodičnih i moralnih vrednosti, gradimo samopouzdanje svakog deteta. Učimo decu da poštuju razlike i druge kulture i da neprestano rade na obogaćivanju svojih znanja i kvaliteta.\nVaše dete će biti srećno, a vi kao roditelj sasvim sigurno zadovoljni i ponosni, što i jeste cilj Brook Hill Internacionalne škole.\nU Brook Hill Internacionalnoj školi, najveću pažnju pridajemo sigurnosti Vašeg deteta. Tokom nastavno obrazovnog procesa svakog dana, vaša deca su pod diskretnim i aktivnim nadzorom zaposlenih u školi, koji vode računa o preventivnom delovanju.\nIshrana je takođe važan faktor koji utiče na razvoj dece i visoko je na našoj lestvici prioriteta. Težimo da oblast zdravog života i ishrane bude tretirana kao svi važni obrazovni i vaspitni aspekti.\nUkoliko želite da Vaše dete postane učenik Brook Hill Internacionalne škole, zakažite sastanak i odmah ćete dobiti odgovore na sva pitanja vezano za uslove i pogodnosti koje Vam naša škola pruža.Takođe, biće nam čast da dođete i uverite se u naš kvalitet koji svakim danom opravdava sve veći broj učenika iz svih krajeva sveta.\nBrook Hill Letnji Kamp 2020\nVrata skole se otvaraju u cetvrtak, 9. Januara\nZimski Koncert 2019.\nDeca su zaista uzivala u izvodjenju predstave za svoju publiku u operi ‘Madlenianum’...Mi smo se svi predivno proveli i ponosni smo na nasu decu.\nObezbeđujemo odlične smernice za život


RSE: Oprečne reakcije na hapšenje Atifa Dudakovića\nAtif Dudaković bio general Armije RBiH i komandant obrane BiHaća tokom rata u Bosni i Hercegovini od 1992. – 1995. Prije izbijanja rata u BiH bio je oficir Jugoslavenske narodne armije.\nUz bivšeg komandanta Armije Republike Bosne i Hercegovine Atifa Dudakovića u Bosanskoj Krajini uhapšeno je još 11 osoba.\nO optužnici protiv bivšeg komandanta ARBiH Atifa Dudakovića godinama se špekulisalo u medijima u Bosni i Hercegovini, ali i regiji.\nDudaković je bio komandant odbrane Bihaća i oslobodilačke operacije ''Sana 95'', tokom koje je za četiri dana Peti korpus oslobodio okupirane teritorije i ušao u dubinu Republike Srpske na oko 120 kilometara. Ratovao je protiv Vojske Srpske Krajine, Vojske Republike Srpske, Vojske Jugoslavije i "Crvenih beretki" Milorada Ulemeka Legije, te sa Narodnom odbranom Fikreta Abdića.\nPredsjednik Saveza logoraša Republike Srpske Branislav Dukić za RSE kaže kako hapšenje Dudakovića pokazuje da je i Tužilaštvo BiH počelo da radi i na zločinima koji su počinjeni nad Srbima, iako je za to trebalo više od dvije decenije. Što se optužbi tiče, kaže da su one odavno poznate javnosti.\nBranislav Dukić: Ljudi su stradali u logorima u mjestima u kojim je Duraković komandovao\n"On je snimao sebe i na javnim medijima govori: 'Kolji, siluj, pali sve što je srpsko'. Mislim da je to rečenica koja ga je dovela pred sud i za koju mora da odgovara. Bilo je i dosta logora, a ne snimcima se vidi i da ubija vojnike srpske. U logorima u Bihaću, Cazinu, Bosanskom Petrovcu stradali su ljudi u mjestima na kojima je on komandovao", navodi Dukić.\nZa vijest o hapšenju Atifa Dudakovića u Bihaću su saznali na internet portalima.\n"Čuli smo tu vijest preko portala da je naš general, komanda Petog korpusa, komadant kojim se mi svi dičimo i ponosimo uhapšen. Nažalost nekima kojima smetamo, smeta Peti korpus, smetamo mi borci Petog korpusa, borci Armije RBiH. Sve ovo što se dešava s njim, mi osuđujemo i dajemo punu podršku generalu", kaže za Radio Slobodna Evropa Džafer Alibegović, predsjednik ratnih vojnih invalida Bihaća.\nGrađani Bihaća ogorčeni su zbog njegovog hapšenja, u razgovoru sa novinarkom Radija Slobodna Evropa kazali su da vjeruju u njegovu nevinost, ali da će pravosuđe raditi svoj posao na pravi način. Prema njihovom mišljenju Peti korpus je simbol časne borbe koji je spriječio da se u tom dijelu BiH, kako kažu, ne ponovi Srebrenica.\nZakazana je odmah u petak i vanredna sjednica Skupštine Unsko-sanskog kantona na kojoj će biti donesena Deklaracija kojom se osuđuje hapšenje Dudakovića i ostalih pripadnika ARBiH i 5. korpusa.\nO optužnici protiv Dudakovića mediji su intenzivnije počeli pisati još 2012 godine, a prošle godine udruženja koja okupljaju predstavnike žrtava iz reda srpskog naroda najavila su da bi optužnica protiv njega mogla uskoro biti kompletirana. O optužnici protiv Dudakovića i još 20 oficira Armije RBiH pisali su i hrvatski mediji prošle godine, najavljujući da će optužnici dići Državno odvjetništvo Hrvatske i to zbog zločina počinjenih nad Hrvatima u BiH.\nBrammertz zahtjeva gonjenje osumnjičenih za zločine\nRođen je u Bosni i Hercegovini, u Orahovu, kraj Bosanske Gradiške, 1953. godine i skoro dvadeset godina proveo je u vojnoj službi.\nDudaković je u Zadru završio srednju školu, 1976. završio je vojnu akademiju Jugoslovenske narodne armije, smjer artiljerija, a kada je počeo rat u Hrvatskoj 1991 godine bio je u Artiljerijskom školskom centru u Zadru sa činom majora JNA.\nBIRN: 12 uhapšenih pod optužbama za ratne zločine u Krajini


Jelena protiv sadašnje, Ana protiv buduće kraljice... - Sportske.net\nJelena protiv sadašnje, Ana protiv buduće kraljice...\nIzvučeni parovi za ženski singl, naše najbolje teniserke bi trebalo da imaju lak posao u prva dva kola, ali ako stignu do osmine finala čekaju ih Voznijacki, odnosno Kvitova...\nJelena Janković će tek saznati protivnika u prvom kolu, čeka rivalku iz kvalifikacija, a u drugoj rundi bi takođe mogla da igra sa kvalifikantkinjom ili Petrom Martić iz Hrvatske.\nTu se dobre vesti završavaju za JJ, jer je u trećoj rundi čeka opasna Safarova koja je prošle nedelje preslišala Anu, a zatim bi se za četvrtfinale, naša najbolja igračica borila sa svetskom broj 1, Karolinom Voznijacki.\nOvo je najteža četvrtina žreba, jer su u njoj Li Na i Kim Klajsters koje bi mogle da odigraju šlager osmine finala.\nBojana Jovanovski otvara protiv domaće igračice Kejsi Delakve koju je nedavno dobila u Brizbejnu, a i 2010. na Vimbldonu, ali već u drugom kolu igra protiv Azarenke. "Vika" je jedan od favorita ovog turnira...\nAna u prvom kolu ide na Domingez Lino, špansku teniserku sa kojom se nije sastajala i koja je oko 70. mesta na listi, pa ne bi trebalo baš da bude krupan zalogaj.\nU drugoj rundi će je čekati ili Nemica Baroa ili Holanđanka Krajiček, poznatija kao sestra Ričarda, nekadašnjeg šampiona Vimbldona. I jedna i druga su daleko slabije plasirane od Ivanović.\nU trećem kolu rivalka bi mogla da bude Pavljičenkova, a onda sledi sudar sa budućom broj 1, Kvitovom. U ovoj četvrtini žreba, eventualni protivnik u četvrtfinalu Ani bi bila najbolja australijska teniserka Samanta Stosur.\nU ovoj polovini žreba, su i Šarapova i Zvonareva koje bi, ako ne bude iznenađenja mogle da igraju rusko četvrtfinale.


6 situacija u kojima je Hitler izbegao smrt – Svet tajni – Vaš putokaz ka istini\nMay 21, 2018 svettajni\tAdolf Hitler, Hitler\nNacistički vođa bio je meta nebrojeno mnogo puta, a istorija je zapamtila najviše detalja o ovim pokušajima atentata na Adolfa Hitlera.\nMinhenska pivara (1921)Prvi pokušaj ubistva Adolfa Hitlera dogodio se 20 godina pre Drugog svetskog rata. U novembru 1921. godine, mladi i još uvek nepoznati radikal je govorio javno u minhenskoj sali Hofbräuhaus.\nZajedno sa članovima tek oformljene nacističke partije među gostima se nalazilo i nekoliko komunista, socijaldemokrata i drugih Hitlerovih političkih protivnika. Hitlerov govor je iznervirao prisutne, a pivo i stolice su leteli dok je grupa nepoznatih napadača ispalila nekoliko hitaca u pravcu govornice.\nHitler je ostao nepovređen, čak i nastavio s govorom narednih 20 minuta sve dok policija nije došla u pivaru.\nScenario Morisa Bavauda (1938)\nKrajem 1938. godine, švajcarski student teologije Moris Bauvud je kupio pištolj i počeo da goni Hitlera kroz Nemačku. Bavud je mislio da je budući firer pretnja katoličkoj crkvi i inkarnacija Satane, te je smatrao da je njegova duhovna dužnost da ga ubije.\nDobio je šansu u novembru 1938, kada je Hitler s nacistima marširao kroz Minhen kako bi proslavio godišnjicu Pivničkog puča. Bavaud je zauzeo mesto na tribinama i čekao da se Hitler približi.\nImao je pištolj u džepu, no pre nego što je uspeo da ispali prvi metak, nacisti su podigli ruke i blokirali mu vidno polje.\nBavaud se nerado odrekao svog pažljivo osmišljenog poteza, ali je kasnije uhapšen kada je pokušavao da vozom otputuje iz Nemačke. Kada je Gestapo našao pištolj i mape, priznao je da je pokušao da ubije Hitlera, pa je u maju 1941. godine pogubljen.\nBomba Georga Elsera (1939)\nElser je bio komunista i opozicionar Hitlerovom režimu. On je saznao da će firer držati govor u minhenskoj pivari Bürgerbräukelle tačno godinu dana nakon parade u kojoj je već izbegao smrt.\nElser je proveo nekoliko meseci gradeći bombu s tajmerom koja je trebalo da eksplodira za vreme Hitlerovog govora. Kada je dovršio svoje oružje, preselio se u Minhen, gde je svake večeri posećivao mesto na kom će nacistički vođa održati govor.\nElser je svoju zamisao savršeno isplanirao, ali sreća nije bila na njegovoj strani. Kada je počeo Drugi svetski rat nekoliko meseci ranije, Hitler je pomerio svoj govor za osam časova kako bi se što pre vratio u Berlin.\nOn je završio svoj govor u 9.07 popodne, a već u 9.12 je napustio zgradu. Osam minuta kasnije, Elserova bomba je eksplodirala, pri čemu se krovna konstrukcija strušila na govornicu. Osam ljudi je ubijeno, a mnogo njih povređeno.\nBomba Heninga fon Treskova (1943)\nHitler je posetio Smolensk marta 1943. godine. Pre nego što se s posadom ukrcao u avion, Fon Treskov, razočarani nemački vojnik, pružio im je poklon za Hitlera – brendi i plastični eksploziv. Hitlerov oficir je prihvatio poklon koji je trebalo da eksplodira nakon 30 minuta.\nFon Treskov i njegov saučesnik Fabijan von Šlabendorf su se nadali da će ovo biti kraj nacističke vladaviune, ali njihov avion se zadimio tek posle nekoliko sati, kada je Hitlerov avion najverovatnije već sleteo u Berlin.\nFon Treskov je u panici pozvao Hitlerovo osoblje i rekao im je da su zamenili paket, a Šlabendorf je sledećeg dana došao u Hitlerovo sedište i zamenio bombu stvarnim bocama brendija.\nNakon inspekcije, otkrili su da je neispravan osigurač sprečio eksploziju.\nSamoubilačka misija Rudolfa von Gersdorfa (1943)\nSamo nekoliko nedelja nakon Fon Treskovljevog neuspeha, on je sa svojim zaverenicima pronašao noivi način da napadne Hitlera.\nOvog puta mesto ubistva je trebalo da bude izložba zarobljenih sovjetskih zastava i oružja u Berlinu, koji su lideri tadašnje Nemačke planirali da posete.\nOficir po imenu Rudolf Gersdorf je pristao da bude taj koji će povuči okidač, ali kako je obezbeđenje bilo dobro postavljeno, shvatili su da je jedini način za izvšrenje ubistva da Rudolf sam sebe raznese u blizini Hitlera. Tokom Hitlerove posete ovoj izložbi, Gersdorf se trudio da ostane priljubljen uz firera.\nMeđutim, nije uspeo da ga nagovori da ostane duže na izložbi, te je Hitler izleteo na sporedna vrata nakon samo nekoliko minuta.\nPotencijalni bombaš samoubica je otrčao do kupatila, gde je razminirao eksploziv samo nekoliko minuta pre aktivacije.\nJulska zavera (1944)\nUbrzo nakon invazije savezničkih sila, grupa nezadovoljnih nemačkih oficira je planirala da ubije Hitlera u njegovoj kancelariji u Pruskoj.\nU centru ove zavere bio se Klaus von Štaufenberg, energičan pukovnik koji je izgubio oko i ruku tokom borbi u Severnoj Africi. Oni su planirali da podmetnu skrivenu bombu, nakon čega bi odmah zatražili mir sa saveznicima.\nŠtaufenberg je planirao da sprovede svoj plan 20. jula 1944, kada je s nekoliko drugih nemačkih oficira pozvan na konferenciju.\nStigao je, noseći torbu punu plastičnog eksploziva, a napustio je sobu pod izgovorom da mora da telefonira.\nNjegova bomba je eksplodirala samo nekoliko minuta kasnije, ostavivši konferencijsku salu u ruševinama. Četvorica prisutnih muškaraca su umrla, a Hitler je pobegao sa lakšim povredama.\nPreporuka: 12.000 Godina stari tuneli povezuju ceo evropski kontinent\nŠtaufenberg i ostali zaverenici su pogubljeni, kao i stotine drugih disidenata.\nOd ovog događaja, Hitler se retko pojavljivao u javnosti sve do samoubistva 30. aprila 1945. godine.\nKina lansirala satelit, počinje misija na tamnu stranu Meseca


Centralna izborna komisija BiH utvrdila je na današnjoj sednici rezultate lokalnih izbora koji potvrđuje da je Mladen Grujičić, kandidat srpskih stranaka, novi načelnik Srebrenice.\nZajednički srpski kandidat za načelnika Srebrenice Mladen Grujičić osvojio je 4.553 glasa na lokalnim izborima, dok je njegov protivkandidat Ćamil Duraković dobio poverenje 2.567 birača, objavljeno je danas na sajtu Centralne izborne komisije BiH.\nUbedljivo vođstvo Grujičića, prednost više od 2.300 glasova\nCentralna izborna komisija BiH je objavila nove podatke o rezultatima izbora u Srebrenici. Prednost jedinstvenog kandidata srpskih stranaka za načelnika Srebrenice Mladena Grujičića nad Ćamilom Durakovićem je uvećana na 2.300 glasova. Opštinska izborna komisija traži uvid u glasove sa četiri biračka mesta.\nMladenu Grujičiću i njegovoj supruzi večeras je upućena preteća SMS poruka na privatni broj porodice Grujičić, javlja RTRS.\nOpštinska izborna komisija u Srebrenici danas je objavila preliminarne rezultate izbora za načelnika te opštine, prema kojima zajednički kandidat srpskih stranaka Mladen Grujičić ima 1.003 glasa manje nego što je ta komisija objavila sinoć, javio je RTRS.


Radnici Želvoza sutra ponovo u štrajku - SDCafe.rs\nHome\tInfoHronika\tRadnici Želvoza sutra ponovo u štrajku\nOko 350 preostalih radnika smederevske fabrike „Želvoz“ sutra će kod fabričke kapije od 13 do 14 časova održati jednosatni štrajk upozorenja, zahtevajući da im se najkasnije do petka isplati jedna zarada, a ukoliko ona izostane od ponedeljka najavljuju generalni štrajk.\nPored višemesečnih izostanka zarada, oni su zabrinuti i za dalju budućnost fabrike i svojih radnih mesta, budući da je Miodrag Stojković, sadašnji direktor i zastupnik kapitala zloupotrebom svojih ovlašćenja postao direktor .\nStojković je u aprilu sazvao vanrednu sednicu Skupštine akcionara fabirke, na kojoj je protivzakonito imenovan za novog generalnog direktora, zbog čega je podneta tužbu Privrednom sudu na kojem su dokazane nelegalne radnje.\nZbog toga su mali akcionari i sindikati od Agencije za privatizaciju zatražili njegovu smenu, ali se Stojković ne obazire i suprotno tome nastavlja da obavlja funkciju generalnog direktora.\n„O platama koje nam duguju i koje smo pošteno zaradili svi ćute. Fabrika nam duguje petnaest zarada, a poslednji minimalac od strane Vlade kao milostinju da bi preživeli smo dobili u februaru ove. Gladna usta naših porodica ne mogu više da čekaju i sada nam je ugrožena životna egistencija, zbog čega nas prinuđuju da potpuno radikalizujemo štrajk, uključujući i mogućnost blokade puteva i saobraćajnica sličnih onima sa početka godine“, kaže Vladan Kocić, novi predsednik Sindikata Sloga-Želvoz.\nNezadovoljni radnici Želvoza su tokom predhodnog protesta predvođeni sindikatima zaposeli gradsku skupštinu, blokirali saobraćajnice, bili u štrajku glađu zahtevajući pokretanje socijalnog programa, isplatu zaostalih zarada i otpremnina.\nProtest je okončan isplatom socijalnog programa i uplatom dve minimalne zarade, nakon čega je od 870 radnika njih 350 ostalo da radi u ovoj najstarijoj fabrici za remont šinskih vozila.\nMladić teško povređen u Smederevu, napadači uhapšeni


Velike su šanse da predstavnik albanske manjine prvi put posle više od tri decenije bude direktno uključen u najvišu izvršnu vlast u Srbiji. Prvobitna ideja bila je da to bude u vidu ministarskog mesta, ali pošto su predstavnici Srba isključeni iz vlasti u Bujanovcu, u opticaju je niža pozicija u Vladi, otkriva izvor "Blica".\nPredstavnici izborne liste "Albanska demokratska alternativa - Ujedinjena dolina" bili su prvi sa kojima je predsednik Aleksandar Vučić 14. jula započeo konsultacije o formiranju nove vlade Srbije. Prvi na ovoj izbornoj listi bio je lider Partija za demokratsko delovanje Šaip Kamberi. U novom sazivu on će biti poslanik.\n- Nadam se da će ovaj put biti dobre političke volje, nove volje u Beogradu da se sa albanskim predstavnicima razgovara o nivou rešavanja životnih problema koji postoje kod nas - rekao je posle konsultacija Kamberi.\nIzvor "Blica" kaže da je ideja da Srbija pokaže rešenost bavljenja pitanja manjina i u praksi, tako što bi u funkcionisanje Vlade uključila predstavnike Albanaca sa juga.\n- Srbija je posvećena i dijalogu sa Prištinom, a prvobitno je bilo planirano da dobiju mesto u Vladi. Kako dogovor nije jednosmerna ulica, od toga se odustalo nakon što su predstavnici Srba isključeni iz vlasti u Bujanovcu, gde živi 40 odsto Srba. Da i dalje postoji dobra volja i želja za saradnjom, nije isključeno da dobiju mesto u Vladi, ali niže od ministarskog. Ostaje da se vidi kakav će dogovor biti postignut - navodi izvor „Blica“.\nGovoreći o ovoj temi za "Blic", direktor Centra za regionalizam Aleksandar Popov rekao je da je ideja odlična, pa čak i da se kasni s njom.\n- Albanci sa juga su se osećali zapostavljeno jer su žrtve stalnih kalkulacija oko rešenja Kosova, a kojim bi oni ušli kao deo Kosova, zbog čega nisu ni učestvovali u poslednjem popisu, pa ih na papiru ima manje nego inače. A pošto se pomoć određuje u odnosu na broj stanovnika, prikraćeni su. Ekonomski razvoj je bitan, jer tamo od privrede radi „Heba“, Bujanovačka banja i jedan pogon iz Vranja. Školski sistem bi takođe bio nešto na čemu može da se radi, kao i na ublažavanju etničkih podela. Na jugu mladi žive jednih pored drugih, Srbi ne znaju albanski i obrnuto - napominje Popov.\nUlaskom u Vladu bi se poslala pozitivna poruka, napominje Popov, da su oni građani Srbije.\n- A samim ulaskom u Vladu, oni preuzimaju odgovornost i šalju poruku da su integrisani u društvo Srbije. Prema Ustavu imaju pravo na jezik, kulturu, obrazovanje, informisanje - napominje Popov.\nPolitički analitičar Dragomir Anđelković kaže za „Blic“ da je, ako se stvara koncentraciona vlada, logično da u njoj i budu predstavnici manjina.\n- I u slučaju da odluka ne padne u korist koncentracione vlade, ono što bi bilo srazmerno njihovom broju poslanika albanske manjine je mesto držanog sekretara. Imaju tri poslanika u Skupštini - kaže Anđelković.\nKamberi nije odgovarao na pozive i SMS novinara "Blica".\nHasani, pisac, ambasador i predsednik Predsedništva SFRJ\nU doba SFRJ Albanci intelektualci bili su deo političke scene u Beogradu, a poslednji put bilo je pre devedesetih godina, pre nego što su odnosi između dva naroda zaoštreni. U bivšoj Jugoslaviji, pred njen raspad, Sinan Hasani, nekadašnji pisac i jugoslovenski ambasador, od 15. maja 1986. do 14. maja 1987. godine bio je predsednik Predsedništva Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Albanski intelektualac i političar Ali Šukrija bio je član Predsedništva, a Mesud Besniku ambasador u Norveškoj od 1983. do 1987. godine.


source.ba | Hiljade Grka traži otkazivanje sporazuma EU-Turska\nHiljade Grka traži otkazivanje sporazuma EU-Turska\nViše od 2.000 osoba okupilo se danas u Atini, na godišnjicu potpisivanja sporazuma Evropske unije i Turske o smanjenju priliva migranata u Evropu, kako bi iskazalo podršku migrantima i izbjeglicama, i pozvalo na otkazivanje tog sporazuma.\nErdogan: Tražit ćemo da EU ukloni sve prepreke za naše priključenje\nKurz: Prekinuti pregovore sa Ankarom o pristupanju EU\nTusk: EU i Turska moraju sarađivati u pitanjima od zajedničkog interesa\n"Otkazati sramni sporazum između EU i Turske", pisalo je na transparentu koji su nosili učesnici povorke marširajući ulicama grčke prijestolnice na putu ka kancelarijama Evropske komisije, nedaleko od zgrade grčkog parlamenta.\nNa protestu, koji su organizovale ljevičarske, antirasističke i migrantske organizacije, okupile su se i izbjeglice i migranti, većinom iz Sirije i Afganistana, zajedno sa svojom djecom.\nSporazum, koji su Turska i EU potpisale 18. marta 2016. godine, doveo je do zaustavljanja masivnog priliva migranata i izbjeglica, naročito iz Sirije, Iraka i Afganistana, podsjeća agencija AFP.\nTurska je obećala da će zaustaviti priliv izbjeglica i migranata u Evropu, u zamjenu za dobijanje veće finansijske pomoći, bezviznog putovanja za državljane Turske i ubrzanje pregovora o pristupanju te zemlje EU.


Jela - Vesti i dešavanja - STUDIJSKA POSETA STUDENATA ŠUMARSKOG FAKULTETA\nSTUDIJSKA POSETA STUDENATA ŠUMARSKOG FAKULTETA\nJoš jedna generacija studenata četvrte godine Šumarskog fakulteta u Beogradu, juče je bila u studijskoj poseti kompaniji Jela. Prilikom organizacije završne terenske nastave svake godine fakultet bira tri najbolja proizvodna preduzeća u Srbiji, a Jela je već dvanaestu godinu za redom njihov prvi izbor.\n- Jela je preduzeće koje je već dugi niz godina jedan od lidera u proizvodnji pločastog nameštaja na teritoriji Republike Srbije. Iz godine u godinu unapređuje svoju tehnologiju, sistem upravljanja i organizaciju proizvodnje, pa je studentima Odseka za tehnologije, menadžment i projektovanje nameštaja i proizvoda od drveta Šumarskog fakulteta iz Beograda vrlo korisno da se u praksi upoznaju sa inovacijama i inovativnim rešenjima koja ovde postoje, objašnjava razlog posete Miljan Kalem, sa katedre za organizaciju i ekonomiku drvne industrije Šumarskog fakulteta. Tokom posete studenti su se upoznali sa praktičnom primenom teorijskog znanja koje stiču na fakultetu iz oblasti planiranja i upravljanja proizvodnjom. Zaposleni u ovoj kompaniji već tradicionalno svake godine studentima, na njima razumljiv način, približavaju proizvodni proces i sistem upravljanja proizvodnjom u ovom preduzeću. Utisci studenta su izuzetno pozitivni, jer im je ova poseta pružila mogućnost da formiraju jasniju sliku o mnogim aspektima proizvodnje sa kojima se susretali na fakultetu. Najviše ih je zainteresovao novi proizvodni pogon u kome je postavljena linija za lakiranje, što je sasvim očekivano, s obzirom da je naša kompanija jedina u regionu koja je uvela ovu naprednu tehnologiju obrade frontova UV lakom. Profesor Kalem, koji je letos i sam proveo neko vreme kod nas u proizvodnji i imao priliku da se bolje upozna sa sistemom upravljanja proizvodnjom, kaže da su mu upravo ta iskustva značajno pomogla boljoj organizaciji vežbi iz predmeta Upravljanje proizvodnjom u drvnoj industriji, i dodaje:\n- U nastavni proces uneti su određeni elementi sistema upravljanja proizvodnjom viđeni u kompaniji Jela. Sa tim znanjima naši studenti su spremniji za rad u praksi nakon završenih studija. Kasnije u našem showroom-u studenti su imali jedinstvenu priliku da pogledaju i kolekcije nameštaja sa čijim kompletnim tehnološkim procesom izrade su se upoznali kroz obilazak proizvodnje.\nI ova poseta je završena u konferencijskoj sali showroom-a, gde je Jela zainteresovanim studentima još jednom stavila na raspolaganje i svoje iskusne stručnjake koji su polaznicima kroz odgovore na njihova pitanja preneli i svoja iskustva i dostignuća u proizvodnji.


Izborni turizam za rodbinu i prijatelje\nOko 600 ljudi u svojstvu članova biračkih odbora u proširenom sastavu putovalo je u inostranstvo o trošku države za prvi krug predsedničkih izbora, saznaje „Blic“.\nArmija od skoro 2.000 „izbornih turista“ mogla bi da se sjati na surčinski aerodrom i autobusku stanicu uoči predstojećih parlamentarnih izbora, s obzirom na to da se procenjuje da će biti 15 izbornih lista, a svaka stranka ili koalicija može da delegira po dva čoveka za put u inostranstvo, na svako od 65 biračkih mesta.\nRepublička izborna komisija još nije izračunala koliko je tačno iz državne blagajne plaćeno da bi prijatelji, rođaci ili deca predsedničkih kandidata posetili atraktivne svetske gradove. RIK je 24. marta doneo odluku koja će ponovo omogućiti „izborni turizam“ na predstojećim izborima 11. maja, a procena je da će za to biti potrošeno oko 50 miliona dinara. Biće to prilika za mnoge da besplatno otputuju u Njujork, London, Pariz ili u Kinu, gde inače ne bi nikad stigli.\nU 36 država sveta, gde Srbija uobičajeno otvori 65 biračkih mesta, po dvoje svojih predstavnika slali su Marjan Rističević, Jugoslav Dobričanin, Velimir Ilić, Ištvan Pastor, Milanka Karić i Čedomir Jovanović. Mediji su tada saznali i objavili da je Jugoslav Dobričanin poslao svoju ćerku u Lisabon o trošku budžeta. Za put je, kako „Blic“ saznaje, bilo prijavljeno oko 750 predstavnika, ali nisu svi otputovali.\n- Šest kandidata slalo je svoje predstavnike u biračke odbore po inostranstvu gotovo podjednako. Samo za put u Južnoafričku Republiku i Libiju nije bilo zainteresovanih, a za Crnu Goru je vladala manja zainteresovanost nego za druge zemlje. Ne znamo tačno koliko je ljudi putovalo jer još nisu obrađeni svi podaci o troškovima - kaže za „Blic“ izvor iz Skupštine Srbije.\nZakon o izboru narodnih poslanika omogućava da birački odbori u inostranstvu, pored stalnog sastava, koji čine zaposleni u ambasadama i konzularnim predstavništvima, mogu imati i proširen sastav u koji ulaze predstavnici stranaka ili kandidata koji učestvuju na izborima. Svaka stranka ima pravo da na svako biračko mesto u inostranstvu pošalje člana i njegovog zamenika.\nZanimljivo je da je većina kandidata koja je iskoristila mogućnosti „izbornog turizma“, dobila manje glasova nego što je njihovih prijatelja i rođaka otputovalo da kontroliše izborni proces. Prosta računica kaže da je svako od ovo šestoro slao u proseku oko 120 posmatrača, a poređenja radi, Marjan Rističević je u inostranstvu osvojio 34 glasa, Jugoslav Dobričanin 26, a Ištvan Pastor 45.\nTakođe, na pojedinim biračkim mestima u inostranstvu ima tako malo birača da ih je gotovo podjednako kao i članova odbora ili na svaka dva ili tri čoveka dođe po jedan „posmatrač“. Primera radi, u Kini je ukupno 46 birača, a dva biračka odbora činilo je tridesetak ljudi, u Alžiru gde je, kako „Blic“ saznaje, birački odbor radio u sastavu od 15 ljudi, ima 35 birača, u Španiji je 54 birača, Ukrajini 51, Poljskoj 59, i tako redom.\n- Potpuno je besmisleno da država plaća nekog koga nije angažovala. Sve što je mimo stalnog sastava biračkog odbora trebalo bi da plaćaju stranke, pa da vidim onda da li bi tako lako slali svoje predstavnike po inostranstvu. Ovako koriste mogućnost da odu besplatno u Njujork, Barselonu, Pariz, ili negde gde inače ne mogu da stignu jer je daleko i skupo. To bi moglo vrlo jednostavno da se promeni uredbom, ali RIK je neozbiljno stranačko telo - kaže za „Blic“ Đorđe Vuković iz CeSID-a.\nOn objašnjava da su predstavnici stranaka uglavnom neobučeni i ne znaju posao, ni šta treba da rade.\nUživanciju „izbornih turista“ donekle kvari neophodnost da odrade puno radno vreme na biračkom mestu, jer troškovi im se pravdaju samo ukoliko dokažu da su obavili svoju dužnost. Ako imaju sreće, malobrojni birači izađu u jutarnjim časovima, pa im ostaje dovoljno vremena i za šoping. U suprotnom, veče je svakako njihovo, kao i vreme do prvog aviona, koji sa nekih egzotičnih mesta i ne poleću baš svaki dan.\nU RIK-u kažu da je njihova zakonska obaveza da svakoj stranci ili koaliciji koja učestvuje na izborima omoguće da njihovi predstavnici učestvuju u radu biračkih odbora u inostranstvu. Priznaju da je to nepotrebno, jer su za izborni proces dovoljna tri čoveka zaposlena u ambasadi ili konzulatu.


Fond sudjelovao u Studijskim danima Caritasa Mostar | FPRZOI\nFond sudjelovao u Studijskim danima Caritasa Mostar\nCaritas biskupija Mostar-Duvno i Trebinje-Mrkan je u povodu 35 godina djelovanja organizirao Studijske dane 12. i 13. oktobra 2017. u Duhovno-obrazovnom centru „Emaus“ u Potocima.\nJedna od tema studijskih dana bila je „Živjeti s invaliditetom“, gdje su gosti predavači bili predstavnici Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavnje osoba sa invaliditetom FBiH.\nKroz prigodnu prezentaciju predstavnici Fonda su prisutnima, prije svega, predstavili rad Fonda, zakonske mogućnosti i obaveze za poslodavce i osobe sa invaliditetom, a istaknuti su i primjeri dobre prakse.\nNaglasak prezentacije je bio na profesionalnoj rehabilitaciji, prekvalifikaciji i školovanju osoba sa invaliditetom uz podršku Fonda, a prisutni su kroz naknadnu diskusiju mogli postavljati pitanja na ovu temu.\nNakon prezentacije Fonda prisutnima se obratio i Radoslav Dodig, direktor Caritasova preduzeća za zapošljavanje osoba s invaliditetom „RAD-DAR“, koji je istakao ulogu Fonda u radu ovog preduzeća dok su samo preduzeće predstavili njegovi zaposlenici, osobe sa invaliditetom, Miomir Ilić i Ivan Medjedović.


Policija i IOM jačaju borbu protiv ilegalnih migracija - CdM\nPolicija i IOM jačaju borbu protiv ilegalnih migracija\nCrnogorska policija i UN Agencija za migracije IOM će nastaviti sa zajedničkim projektima, kako bi postigli još bolje rezultate u domenu prevencije i suzbijanja ilegalnih migracija, krijumčarenja i prekograničnog kriminala, dogovoreno je na današnjem sastanku direktora Uprave policije Veselina Veljovića i šefice Kancelarije IOM za našu zemlju Dušice Živković.\nKako su saopštili iz UP, Veljović i Živković su ocijenili da je dosadašnja saradnja bila uspješna i kvalitetna na obostrano zadovoljstvo, te da će se zajedničke aktivnosti dalje razvijati i unaprjeđivati.\n“IOM posebnu pažnju posvjećuje pitanjima trgovine ljudima i ilegalnim migracijama u regionu, te će stoga pružiti podršku Upravi policije u jačanju kapaciteta organizacione cjeline koja se u okviru Uprave policije bavi ovim pitanjima”, istaknuto je na sastanku.\nVeljović je zahvalio Živković na podršci koju je IOM u kontinuitetu pružao crnogorskoj policiji u izgradnji i razvoju kapaciteta, kao i na donacijama koje su doprinijele postizanju mjerljivih rezultata.\nTagoviIOM Kriminal migracije Uprava policije\n1 Komentar na "Policija i IOM jačaju borbu protiv ilegalnih migracija"


Završeni generalni projekti za revitalizaciju malih hidroelektrana | Energetski portal Srbije\nZavršeni generalni projekti za revitalizaciju malih hidroelektrana\n24.01. 2014 Srbija\nFirma „Energoprojekt Hidroinženjering“ u novembru prošle godine potpisala je sa JP Elektroprivreda Srbije Ugovor o izradi investiciono-tehničke dokumentacije i pružanju konsultantskih usluga potrebnih za revitalizaciju i modernizaciju 15 malih hidroelektrana (MHE) u vlasništvu EPS-a.\nEPS ima u planu da revitalizuje sledeće male hidroelektrane: „Radaljska banja“, „Vrelo“, „Raška“ (Sopoćani), „Seljašnica“, „Turica“, „Kratovska reka“, „Pod gradom“, „Moravica“, „Sveta Petka“, „Sićevo“, „Temac“, „Sokolovica“, „Gamzigrad“, „Vučje“ i „Jelašnica“.\nKako je izjavio pomoćnik direktora direkcije za obnovljive izvore energije u Elektroprivredi Srbije, Dušan Živković, na konferenciji „Balkanski sektor i investicije u OIE“, u decembru prošle godine, ukupna instalisana snaga ovih MHE će biti oko 20MW. Vrednost ovog ugovora je 1,3 miliona evra, a finansira se kreditom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), kao i sredstvima EPS-a.\nDirektor marketinga firme „Energoprojekt Hidroinženjering“ gospodin Jovan Vujović, u razgovoru za Energetski Portal, izjavio je da je ova firma završila generalne projekte za sve MHE obuhvaćene ugovorom. Prema njegovim rečima, u toku je pribavljanje mišljenja za lokacijske dozvole, ali i izrada tenderske dokumentacije za nabavku opreme potrebne za revitalizaciju ovih MHE. Nakon dobijanja građevinskih dozvola, počeće se sa njihovom modernizacijom.\nPored toga što će biti revitalizovane, neke od ovih MHE će dobiti i veću instalisanu snagu, a time će biti povećana i godišnja proizvodnja električne energije.\nInače MHE „Sveta Petka“ prva je mala hidroelektrana koja je izgrađena u Srbiji još 1908. godine. Njenom revitalizacijom pored funkcionalnije proizvodnje električne energije sačuvaće se objekat od značaja za razvoj i istoriju elektrotehnike.\nMHE „Radaljska banja“\nMHE „Kratovska reka“\nMHE „Pod gradom“\nMHE „Sveta Petka“


Vesti online / Sport / Fudbal / Leverkuzen produžio ugovor sa Brendom Lenom\nFudbalski klub Bajer Leverkuzen produžio je danas ugovor sa golmanom Brendom Lenom do 2018. godine.\nLeno je rekao da je u Bajer došao sa 19 godina iz treće lige, a da je sada standardni golman u timu koji igra Ligu šampiona.\n"U Bajer sam došao sa 19 godina iz treće lige, a sada sam standardni golman u timu koji igra Ligu šampiona. Zahvalan sam klubu na ukazanom poverenju", rekao je Leno za zvanični sajt tima iz Leverkuzena.\nLeno (21) je 2011. godine prešao iz Štutgart amatera u Bajer, za koji je do sada odigrao 95 utakmica.\nFUDBAL Leverkuzen nudi četiri miliona evra za Jojića!\nFUDBAL Bundesliga: Leverkuzen bolji od Štutgarta


Pojačana seizmička aktivnost u regionu: Ko u Srbiji ima razloga da strahuje od zemljotresa? - Sputnjik Srbija\n19:36 19 Jun 2021\nUživo: Atomski fudbal – Portugalija smanjila! /uživo/\n21:39 28.09.2019 Preuzmite kraći link\nOn je rekao da se u Srbiji ništa značajnije neće događati po pitanju zemljotresa, ako se poredi sa dosadašnjom geološkom istorijom. Napomenuo je da se ne mogu uvek predvideti zemljotresi, ali da se svakako u Srbiji u budućnosti ne očekuju zemljotresi veće magnitude od šest jedinica Rihterove skale.\nU Srbiji je najjači zemljotres bio 1922. godine u Lazarevcu, magnitude 5,9 jedinica Rihterove skale.\nPosledice zemljotresa u Albaniji\n„Razlog za strah će u budućnosti imati samo oni koji žive u seizmički neobezbeđenim objektima, a to su objekti koji su građeni pre donošenja određenih propisa koji garantuju stabilnost objekata, zatim — loše održavani objekti, kao i oni koji su građeni mimo propisa“, izjavio je Dragičević za Tanjug.\nOn je rekao da se veliki zemljotresi „pripremaju“ nekoliko godina, kao što je bio slučaj sa potresima koji su se dogodili sada u Turskoj (5,7 stepeni) i u Albaniji (5,8 stepeni).\n„Na prostorima Turske i Albanije očekuje se smirivanje tla koje će trajati nekoliko meseci, možda i nekoliko godina. Zemljotres u Turskoj se dogodio na istom mestu gde i zemljotres 1999. godine (7,4 po Rihteru), kada je u okolnim gradovima i Istanbulu poginulo oko 18.000 ljudi. Tada je potpuno uništeno oko 50.000 kuća, a nekoliko stotina hiljada ljudi ostalo je bez krova nad glavom“, naveo je on.\nAktivnosti u centralno-mediteranskom pojasu\nDragičević kaže da su nakon toga nastale studije koje su predviđale da će se do 2030. godine dogoditi dosta jak zemljotres magnutude 8,5 jedinca Rihterove skale i da ovaj koji se sada desio (početkom avgusta, magnitude 6,5 po Rihteru) nije taj veliki očekivani zemljotres.\n„Da bi se smanjile posledice zemljotresa potrebno je poraditi na jačanju svesti o prisustvu seizmičke opasnosti, a to mi kao društvo često zaboravljamo. Potrebno je raditi na pripremljenosti i jačati organizacije koje se bave procenom rizika i koje reaguju u vanrednim situacijama“, ističe Dragičević.\nLjudi u strahu od zemljotresa izašli na ulice Istanbula\nOn kaže da je seizmička aktivnost na prostorima Turske, Albanije, Crne Gore i BiH deo seizmičke aktivnosti centralno-mediteranskog pojasa, odnosno prostora gde se dešava pet do sedam odsto svih zemljotresa na planeti, kao i oko 17 odsto najjačih zemljotresa u svetu.\nDragičević dodaje da je seizmička aktivnost tla stalna i da se na nju ne može uticati, ali da se može uticati na posledice.\nNapominje da se ne može predvideti tačan datum zemljotresa, već samo prostor i vremenski okvir, kao i da se može poraditi na preventivi, odnosno da se mogu zaštiti postojeći objekti i da se može obezbediti da se novi grade u skladu sa propisima koji garantuju njihovu stabilnost.\nOn je podsetio da je u Srbiji bilo jakih zemljotresa, kao na primer 2010. godine u Kraljevu (5,4 po Rihteru), zatim 1998. godine u Mionici (5,6 po Rihteru)...\nObjašnjava da zemljotresi nastaju zbog tektonskih pokreta koji su za ljude neprimetni.\n„Živimo u iluziji da je tlo nepokretno. Nalazimo se, u stvari, na mega pločama, koje su u međusobnoj interakciji i koje se približvaju i podvlače jedna ispod druge. Na tim kontaktima stvara se seizmička energija i, kada ne može otpornost stena da istrpi, generišu se seizmički talasi. Tako smo, u poslednjih 15 dana, imali seizmičku aktivnost izraženu na teritoriji BiH i Albanije, a zatim i pre neki dan u Turskoj“, rekao je on.\nNaše planine porastu svake godine za jedan do dva centimetra\nDragičević kaže da se svake godine na našoj planeti očekuje da će se dogoditi u proseku 500.000 zemljotresa.\n„Tako da se na svakih 30 sekundi negde dogodi zemljotres. Očekivanja su da će se, po statistici, u jednoj godini dogoditi dva razorna zemljotresa, čije magnitude bi bile od osam do devet jedinica Rihterove skale. Zatim, da će biti oko 20 katastrofalnih zemljotresa i da će biti nekoliko desetina i stotina zemljotresa kakav je bio, na primer, ovaj u Albaniji“, rekao je on.\nPrizor iz grada Bozkurta na zapadu Turske posle zemljotresa\nPojedini mediji u regionu su pre neki dan preneli da je potres koji se dogodio ovog meseca u Albaniji naveo stručnjake, kao i građane BiH, na razmišljanje — da li taj događaj ima veze sa učestalim potresima poslednjih meseci na području BiH, kojih je od početka godine bilo 44.\nStručnjaci su, međutim, rekli da potres u Albaniji nema veze sa učestalim podrhtavanjima tla u BiH.\nSeizmolozi kažu da je do potresa došlo pomeranjem afričke tektonske ploče, koja se proteže sve do Alpa.\n„Ta afrička tektonska ploča diže naše planine godišnje za jedan centimetar ili za dva, one rastu“, rekao je Ivan Brlek, seizmolog Federalnog hidrometeorološkog zavoda u BiH.\n19:31 Prorok: Amerika i Velika Britanija odredili svog najvećeg neprijatelja /video/\n19:30 Dok anđeli spavaju: Jeromonah Ignjatije Šestakov - Danas je pop diplomatija /prvi deo/\n19:27 Atomski fudbal – Portugalija smanjila! /uživo/\n19:08 Hitna reakcija: Zapad jevrejskom istoričaru odgovor o Srebrenici dao iz — Podgorice


Mladi aktivisti iz deset zemalja grade bolje sutra za nove generacije - Institut za razvoj mladih KULT\nMladi aktivisti iz deset zemalja grade bolje sutra za nove generacije\nInstitut za razvoj mladih KULT dio je inicijative „Aktivni mladi – korak ka zajedničkim promjenama“.\nOva inicijativa u narednom periodu okupit će iskusne omladinske radnike i aktiviste iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Crne Gore, Slovačke, Makedonije, Hrvatske, Kosova*, Albanije, Grčke i Češke, a sa ciljem aktivnijeg učešća mladih u javnom i političkom životu zajednice. Cilj je pokrenuti mlade u ovim zemljama i motivisati ih da budu aktivniji i daju više doprinosa promjenama koje su neophodne ovoj populaciji.\nAko želimo stvarne promjene, moramo započeti sa promjenom svijesti kod mladih – polaznica je inicijative.\nOnline aktivizam, ljudska i građanska prava, uvođenje obaveze izlaska na izbore samo su neke od tema kojima će se mladi aktivisti baviti tokom trajanja inicijative.\nMladi aktivisti pohađat će četverodnevni trening, biti dio lokalnih akcija, ali i kreirati nikz preporuka kako do boljeg položaja mladih.\nPrvi sastanak tima koji će voditi cijelu inicijativu održan je 13. aprila 2018. godine u Sarajevu, a javni poziv za odabir mladih aktivista koji će biti dio realizacije inicijative biće raspisan početkom maja.\nInicijativu realizuju Razvojni centar za mlade, Udruženje YouthWach iz Slovačke, Intermedia iz Srbije, COSMO iz Crne Gore i Institut za razvoj mladih KULT, a uz podršku Evropske omladinske fondacije Vijeća Evrope.


OD SREDE DEBLJI BUĐELAR: Stiže povećanje penzija, evo ko će prvi dobiti pare\nAutor: Glas javnosti 26.01.2022. u 14:05\nOd srede počinje povećanje penzija za 5,5 odsto, kada će prosečna iznositi 31.000 dinara na mesečnom nivou.\nPenzioneri iz kategorije samostalnih delatnosti prvi će dobiti januarsku penziju uvećanu za 5,5 odsto, a isplata će početi u sredu, 2. februara. Pored njih tu su i svi oni koji primanja dobijaju preko računa i oni kojima penzija stiže na kućnu adresu ili ih podižu na šalterima.\nSledeći na redu za isplatu su vojni i poljoprivredni penzioneri koji penzije dobijaju preko tekućih računa, prenose Novosti. Poslednji na redu za penzije su građani iz kategorije zaposlenih.\nOni koji penzije dobijaju preko tekućih računa, penzije će dobiti 9. februara, a ostali dan kasnije. Najveći broj srpskih penzionera imaće primanja veća za 825 do 1.100 dinara, a do računice se došlo na osnovu toga da najveći broj njih ima primanja od 15 do 20 hiljada dinara.\nOd februara će njih 10.000 primati 1.650 dinara više nego u decembru prošle godine, tačnije oni čija penzija iznosi oko 30.000 dinara mesečno. Inače, penzije će u ovoj godini rasti po švajcarskom modelu. Takvo obračunavanje u Srbiji je stupilo na snagu u januaru 2020. godine i to praktično znači usklađivanje rasta sa 50 odsto inflacije i 50 odsto rasta prosečne zarade. Svim penzionerima, podsećanja radi, u februaru stiže i po 20.000 dinara pomoći od države.\npenzioneriisplata penzijapovećanje penzijapio


Vojvodić: U gledanju televizije nema ni 'o' od onlajn nastave\nIzvor: Radio 021, 26.Nov.2020, 15:29\nPredsednica Sindikata prosvetnih radnika Srbije "Nezavisnost" Vesna Vojvodić izjavila je danas za N1 da gledanje televizije "nije ni 'o' od onlajn nastave", posebno kada su svi svedoci da sada na drugom programu RTS idu prenosi skupštinskih sednica.\n"Jako je bitno da se otključaju digitalni udžbenici i Evropska investiciona banka je sa 65 miliona evra podrške rekla da investira za digitalizaciju osnovnih i srednjih škola u Srbiji, da Ministarstvo prosvete otključa digitalne >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << udžbenike za svu decu u Srbiji", rekla je Vojvodić.\nGledanje televizije - nema tu ni 'o' od onlajn nastave, rekla je ona i istakla da su sindikati "snažno protiv toga da se zloupotrebe modeli digitalne komunikacije".\n"Potpuno je nemoguće u okolnostima u kojima vam učenik čak i iskreno kaže da ne poseduje kameru, a onda vam šalje gomilu nekih radova, da vi tražite nultog kreatora domaćeg zadatka", objasnila je ona.\nGovoreći o broju inficiranih u školama u Srbiji, Vojvodić je rekla da su uzalud pokušavali da dobiju precizne brojke iz 16 školskih uprava na teritoriji Srbije.\n"Ja sam tokom prošle sedmice došla do podatka da je u školskoj upravi Beograd tog trenutka bio zabeležen trocifren broj. Koliko je to tačno? Ja mogu da mislim da je 972, a ne 114", rekla je Vojvodić.\nKako su naveli, korona virus je desetkovao zaposlene u predškolskim ustanovama i osnovnim i srednjim školama.\n"Radi zaštite života i zdravlja i zbog velikog broja zaraženih (i dece i zaposlenih), zahtevamo da od ponedeljka 30.11.2020. godine i predškolske ustanove i zaposleni i deca u nižim razredima osnovnih škola pređu na onlajn nastavu", navodi se u dopisu.\nPredsednica Sindikata prosvetnih radnika Srbije "Nezavisnost" Vesna Vojvodić izjavila je danas za N1 da gledanje televizije "nije ni o od onlajn nastave", posebno kada su svi svedoci da sada na drugom programu RTS idu prenosi skupštinskih sednica...Jako je bitno da se otključaju digitalni udžbenici...


Uskoro vakcinacija i u Bingu: Na raspolaganju Moderna, Pfizer i Sinopharm : GPMaljevac.COM\nUskoro vakcinacija i u Bingu: Na raspolaganju Moderna, Pfizer i Sinopharm\nNa prijedlog Kriznog štaba Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo, Vlada KS je na sjednici donijela zaključak o produženju važenja higijensko-epidemioloških mjera u Kantonu Sarajevo za narednih 14 dana.\nVlada KS je, na prijedlog Kriznog štaba, usvojila i nekoliko preporuka u vezi sa vakcinacijom, navode na svojoj stranici.\nTakođer Vlada KS je dala preporuka za vakcinaciju djece starosne dobi od 12 godina protiv ove bolesti, uz saglasnost roditelja.\nVlada KS je naložila javnim ustanovama Dom zdravlja KS i Zavod za javno zdravstvo KS da organizuju vakcinalni tim i punkt za provođenje vakcinacije u tržnim centrima. Krizni štab Ministarstva zdravstva odredio je da će se u dane vikenda, 6. i 7. novembra 2021. godine, provesti vakcinacija građana u tržnom centru Sarajevo City Center, te 13. i 14. novembra u tržnom centru Bingo City Center u ulici Džemala Bijedića na Otoci.\nNa raspolaganju će biti vakcine Moderna, Pfizer i Sinopharm.\nPoručeno je da se epidemiološka situacija u Kantonu kontinuirano prati, a mjere će se revidirati i eventualno pooštravati u slučaju potrebe.\nTags: Bosna i HercegovinaKrizni štabSarajevoVakcinacija


Održan Glavni odbor NES-a: Ustavnim promjenama moramo eliminirati svaki oblik diskriminacije | Visoko.ba\nNaslovnica Lokalne Teme Politika Održan Glavni...\nOdržan Glavni odbor NES-a: Ustavnim promjenama moramo eliminirati svaki oblik diskriminacije\nGlavni odbor Narodnog evropskog saveza BiH (NES) danas je na sjednici u Sarajevu zaključio je da je ustavnim promjenama u BiH neophodno eliminirati svaki oblik diskriminacije.\nNaglašeno je da se izmjene Ustava Bosne i Hercegovine kao i izmjene Izbornog zakona Bosne i Hercegovine moraju temeljiti na principima suštinskog i cjelovitog provođenja svih presuda Evropskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda Bosne i Hercegovine.\nGlavni odbor NES-a BiH smatra da aktuelnom ustavnom reformom Bosna i Hercegovina mora izvršiti svoju preuzetu obavezu iz Međunarodne konvencije o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije te zabraniti i ukinuti rasnu diskriminaciju u svim njenim oblicima i garantirati pravo svakome na jednakost pred zakonom bez obzira na rasu, boju ili nacionalno ili etničko porijeklo, naročito u pogledu uživanja političkih prava, prije svega prava učešća na izborima, prava glasa i kandidature prema sistemu općeg i jednakog prava glasa.\nTakođer, smatraju da ustavna i izborna reforma mora biti provedena u skladu s Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, jer je ona i sastavni dio Ustava, a što je utvrđeno članom 2/2 Ustava Bosne i Hercegovine, gdje se daje prednost nad svim ostalim zakonima.\nU kontekstu geopolitičke situacije u Evropi Glavni odbor Narodnog evropskog saveza BiH osudio je agresiju Ruske Federacije na Ukrajinu, međunarodno priznatu i nezavisnu državu.\nSvjesni opasnosti i posljedica koje rat u Ukrajini može izazvati i u Bosni i Hercegovini, iz NES-a su pozdravili pojačano prisustvo EUFOR-a u Bosni i Hercegovini, kao preventivnu akciju radi očuvanja stabilnosti i mira.\nPozvali su sve političke faktore u Bosni i Hercegovini da se suzdrže od retorike i bilo kakvog djelovanja koje bi moglo ugroziti mir i stabilnost.\nS obzirom na novonastalu globalnu sigurnosnu situaciju i geopolitičke odnose zbog agresije Rusije na Ukrajinu, pozivali su sve političke aktere u Bosni i Hercegovini da učine sve moguće napore kako bi u najkraćim rokovima ispunili uvjete za kandidatski status i ubrzali integracijske procese Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju i NATO.\nGlavni odbor NES BiH smatra da samo punopravno članstvo Bosne i Hercegovine u Evropsku uniju i NATO-u ispunjava garancije za stabilno okruženje i trajni mir na zapadnom Balkanu, a što jesu i zvanično utvrđena dva strateška prioriteta naše vanjske politike od strane Predsjedništva Bosne i Hercegovine, saopćeno je.\nBudući da se, prema svim procjenama, očekuje drastično povećanje cijena hrane u ovoj godini, pozvali su Vladu Federacije Bosne i Hercegovine da pravovremeno reagira, sačini plan i program mjera, te prije svega, zbog proljetne sjetve izdvoji znatno veća finansijska sredstva za subvencioniranje poljoprivredne proizvodnje u ovoj godini.\nOsim toga, pozvali su i inspekcijske službe na svim nivoima vlasti u Bosni i Hercegovini na pojačane kontrole, kako bi se onemogućilo neosnovano povaćenje cijena i bogaćenje pojedinih trgovačkih lanaca preko leđa građana.\nS obzirom na veliki rast osnovnih životnih namirnica, NES traži od bosanskohercegovačkih vlasti da kroz socijalne programe pomognu najosjetljivnim kategorijama stanovništva.\nOštro su osudili neusvajanje prijedloga za ukidanje akciza na naftne derivate u Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\nGlavni odbor NES-a je sa zadovoljstvom konstatirao da je prva godina rada i djelovanja bila vrlo uspješana jer je Narodni evropski savez Bosne i Hercegovine postao značaj politički faktor prisutan u svim dijelovima Bosne i Hercegovine, te su uspostavljene općinske i regionalne organizacije u skoro svim dijelovima zemlje.\nGlavni odbor pozvao je sve izabrane i imenovane nosioce funkcija da nastave s radom u svjetlu njihove već prepoznate ideje, na njenom promoviranju i predstavljanju svim zainteresiranim građanima kao mogućnost zajedničkog rada na unapređenju ukupnog privredno-ekonomskog, socijalnog i društvenog ambijenta, a radi poboljšanja svih životnih uslova za sve građanke i građane Bosne i Hercegovine, saopćeno je iz te stranke.\nČlanak prijeZmajevi se novim porazom oprostili od Svjetskog prvenstva\nSljedeći članak“Neko od učesnika ne želi da se dalje pregovara o Izbornom zakonu”


Krenke poslao ponudu Usmanovu za njegov deo akcija – Arsenal Serbia\nVećinski vlasnik Arsenala Sten Krenke poslao je ponudu od oko 525 miliona funti Ališeru Usmanovu za njegov deo akcija londonskog kluba.\nU maju je Uzbekistanac ponudio Krenkeu da otkupi njegov deo, što je ovaj odbio i sada uzvratio kontra ponudom od oko 28 000 funti po akciji.\nAmerikanac poseduje 67% vlasništva u klubu, a Usmanov 30,4%. Ostatak akcija je u vlasništvu manjinskih akcionara, od kojih neki svoj vlasnički udeo poseduju već decenijama. U slučaju da Uzbekistanac prihvati ponudu, Krenke bi sa preko 97% vlasništva u klubu bio u poziciji da potpuno izostavi transparentnost u poslovanju, bez obaveze javnog objavljivanja finansijskih izveštaja, uz čak premeštanje poslovanja na tlo Amerike.\nZabrinutost zbog ovakvog razvoja događaja i mogućnosti da klub praktično bude u vlasništvu jednog čoveka istakao je i Arsenal Suporters’ Trust (AST), koji je već inicirao razgovore sa predstavnicima Ališera Usmanova, u isto vreme apelujući na njega da ne proda svoj udeo u klubu.\n„AST i dalje smatra da ja Arsenal previše važan da bi bio u vlasništvu jednog čoveka. Najbolji vlasnički model za Arsenal je da navijači budu uključeni u vlasničku strukturu kao akcionari. Razumemo da je bilo koja akcija kluba na prodaju ukoliko za istu stigne odgovarajuća ponuda, ali ćemo se suprotstaviti svakom pokušaju koji bi doveo da klub bude u vlasništvu jednog čoveka“, kaže se u saopštenju AST-a.\nKategorije Arsenal Oznake AST, Krenke, Usmanov Kretanje članaka


Zašto su stanovi na Novom Beogradu toliko traženi? - Centar zdravlja\nZašto su stanovi na Novom Beogradu toliko traženi?\nNaša prestonica važi za investicioni centar nekretnina u jugoistočnoj Evropi. Nalazi se na istorijskoj i geografskoj raskrsnici, a cena novogradnje nije svuda oko 4000 ili 5000 evra. Prosečna cena stanova zavisi od nekoliko kriterijuma, a konačnu cenu formiraju lokacija, kvalitet gradnje, struktura stana i ukupna površina nekretnine. A svaki deo grada je priča za sebe. U ovom tekstu fokusiraćemo se na Novi Beograd.\nAli zašto se baš toliko traže stanovi na Novom Beogradu?\nNovi Beograd – za poslovni svet i sve one koji vole luksuz\nNovi Beograd jeste jedna od najtraženijih lokacija za stanove u Beogradu. Među 17 gradskih opština, Novi Beograd se pozicionirao na prvom mestu kao najpoželjniji za život. Otuda ne iznenađuje da se veliki broj investitora utrkuju za izgradnju nekretnina upravo na ovoj lokaciji.\nDa li vam se viđa Belvil?\nIli biste radije A blok? A kako vam se čini West 65?\nPosle Drugog svetskog rata kada su omladinci na radnim akcijama zidali Novi Beograd niko tada nije mogao ni da pretpostavi da će ova opština predstavljati najpoželjniju lokaciju za život u Beogradu. Na levoj obali Save nalazi se ova najmlađa beogradska opština, a u njoj živi najviše milionera.\nModerni kompleksi koji nude sve što je neophodno\nPošto je primetan brzi razvoj Novog Beograda, investitori se odlučuju da grade moderne komplekse koji će stanarima ponuditi sve za udoban život. Reč je o popularnim kondominijumima, koji u svojoj blizini imaju vrtiće, osnovne škole, markete, tržni centar, domove zdravlja, a pritom je odlično povezan i sa drugim delovima grada. Prvi kondominijum biće Wellport, a pošto je Novi Beograd najpopularniji među mlađom populacijom, sve se prilagođava novim generacijama.\nAirport City predstavlja najveći poslovni prostor u Srbiji, a stanarima se u okviru modernih kompleksa omogućavaju sve pogodnosti kako bi se upravo odlučili za novobeogradsku nekretninu.\nU toku ove godine žiteljima će biti ponuđeno preko 500 stambenih jedinica, a stanari na raspolaganju imaju obezbeđenje, privatni parking, stalni video nadzor, zatvoreno dečije igrališe, profesionalno održavanje zgrade. U proseku se cene luksuznih nekretnina kreću oko 3000 evra, dok se za staru gradnju na Novom Beogradu mora izdvojiti oko 1300 do 1500 evra.\nIzdavanje stanova u Beogradu za nijansu jeftinije nego početkom godine\nProcene sa početka godine bile su da će u toku ove godine cene kvadrata neće rasti, ali da će se shodno budžetu i birati lokacije u Beogradu. Međutim, novonastala situacija sa infektivnim virusom COVID 19 ove projekcije smestila je u drugi plan. Trenutno je situacija zaista neizvesna što se tiče prodaje, a šta je sa cenama izdavanja? Ako pogledamo oglase za izdavanje stanova Beograd, činjenično je stanje da su cene blago opale. Međutim, ta pomeranja su minimalna, a u ovom trenutku je zaista teško govoriti o novim trendovima po pitanju cene jer je sutuacija sa virusom i merama za suzbijanje virusa prilično neizvesna.\nJedno je sigurno: ako ste u potrazi za stanom za izdavanje u Beogradu ili na bilo kojoj drugoj lokaciji, proces gledanja stanova je trenutno nešto komplikovaniji. A kako biste bi čitav proces bio što bezbedniji, na gledanja obavezno sa sobom nosite zaštitnu opremu i gledajte samo one stanove za koje ste sigurni da su vam u užem izboru.\nVrste fiksnih proteza iz estetskog ugla\nObično nekada i sami znamo da su nam potrebne fiksne proteze, ali odlazak kod stomatologa odlažemo i...\nBudući da naša zemlja prolazi kroz krizu izazvanu virusom korona, moramo samo da se trudimo ...\nZbog čega bismo trebali prioritet dati kupovini domaćih proizvoda u odnosu na proizvode iz supermarketa?\nDanas po supermarketima možete pronaći robu koja se uvozi iz najrazličitijih delova sveta, pa je sam...


ZDRAVSTVENA STANICA LALIĆ\nPrimarna zdravstvena zaštita u okviru zdravstvene stanice u Laliću obavlja se sa lekarom koji radi sa pola radnog vremena u prepodnevnoj smeni, pet dana nedeljno.\nAmbulanta za intervencije (davanje injekcija, previjanja, male hirurške intervencije...) osim u vreme rada lekara - radi i vikendom, kako bi se pacijentima kontinuirano pružala potrebna usluga. Osim rada u ambulanti, lekar i medicinske sestre obavljaju i kućne posete, odnosno, vrše intervencije na terenu za pacijente koji nisu u mogućnosti da dođu do ambulante u Laliću.\nAmbulanta zdravstvene stanice u Laliću ima jednog lekara, koji - sa pola radnog vremena, radi u prepodnevnim satima. Pacijenti zakazuju preglede na šalteru ili putem telefona, a postoji mogućnost zakazivanja i putem elektronske pošte. Drugu polovinu radnog vremena lekar obavlja u zdravstvenoj stanici u Bogojevu.


M. K. 26. novembra 2016. 15:42\nFotografija Čedomira Žarkovića, koja prikazuje bigrene kade Stopića pećine na Zlatiboru, proglašena je najlepšom svetskom slobodnom fotografijom zaštićenog prirodnog dobra za 2016. godinu na međunarodnom foto-konkursu Vikimedije „Viki voli Zemlju“, saopštila je danas Vikimedija Srbije.\nPored prvog mesta, fotografija koja je pobedila na takmičenju u Srbiji – Kanjon Rače, autora Vladimira Mijailovića osvojila je 15. mesto na listi najlepših svetskih fotografija pod slobodnom licencom na međunarodnom foto-konkursu Vikimedije „Viki voli Zemlju“.\n„Gutaju očima jedno drugo“ – Fotografija sa samita…\nProsila je na ulici, a onda joj je jedna fotografija promenila život…\nJedna majka slučajno uhvatila trenutak udara aviona u Kule bliznakinje…\nPećinski ukrasi u njoj su jedinstvene lepote, a posebna zanimljivost su bigrene „kade“, udubljenja oivičena kamenim zidovima u kojima se nakuplja voda, a koja se preliva u vidu jedinstvenih kaskada.\n„Na konkursu u Srbiji ova fotografija je dobila pohvalu, ali nisam očekivao da će na svetskom nivou ući u uži izbor, a posebno da će izbiti na prvo mesto. S obzirom da se fotografijom bavim iz hobija, i da je ovo prvi foto konkurs na koji sam se prijavio, ovo je veliki uspeh i velika nagrada za mene“, rekao je Žarković.\n„Nakon tri godine realizacije ovog foto-konkursa u Srbiji i skoro 4.000 slobodnih fotografija koje smo prikupili, ovu pobedu smatramo priznanjem za aktivnosti sakupljanja slobodnog sadržaja za najveću svetsku enciklopediju. Ovo je vrlo lep poklon za 11. rođendan Vikimedije Srbije koji upravo obeležavamo“, kaže Maljković.\nFejsbuk traži da im pošaljete golišave fotografije, evo…\nFascinantna: Otkrijte šta nije u redu s ovom fotografijom


Logo Ujedinjenih nacija\nU saopštenju od petka pominju se incidenti koji su se dogodili u više gradova u bh. entitetu Republika Srpska - Bijeljini, Prijedoru, Foči, Gacku, Višegradu, kao i u Brčko distriktu, te u Priboju i Novom Pazaru u Srbiji.\nU saopštenju se kaže i da postoji strah i rizik da će takvi postupci - podstaknuti kontinuiranom zapaljivom, nacionalističkom retorikom i govorom mržnje pojedinih političara - povećavati u 2022. godini, jer su u Srbiji u aprilu najavljeni izbori, a u oktobru u Bosni i Hercegovini, gdje je političko okruženje već izuzetno napeto.\nKako se dodaje, incidenti - neki na lokacijama na kojima su počinjeni zločini velikih razmjera tokom rata u Bosni i Hercegovini, kao što su Prijedor i Foča - predstavljaju uvredu za preživjele, uključujući i one koji su se vratili svojim kućama nakon sukoba.\n"Neuspjeh da se spriječe i sankcionišu takva djela, koja podstiču klimu ekstremne anksioznosti, straha i nesigurnosti u nekim zajednicama, glavna je prepreka za pomirenje i izgradnju povjerenja. Kao što smo više puta naglašavali, porast govora mržnje, poricanje genocida i drugih zločina i veličanje ratnih zločinaca na Zapadnom Balkanu naglašavaju neuspjeh suočavanja sa prošlošću", dodaje se u saopštenju portparolke visokog komesara UN za ljudska prava.\n"Pozivamo ih da osude i uzdrže se od svakog zagovaranja nacionalne, rasne ili vjerske mržnje", zaključuje se u saopštenju.


Uloga NATO-a u pregovorima\nPosledica pregovora o budućem statusu Kosova mora biti stabilnost regiona i mir, i u tom smislu partnerski odnos sa NATO paktom ima značajnu bezbednosnu i političku dimenziju, kaže predsednik Srbije Boris Tadić. I upravo nakon razgovora sa komandantom združenih snaga NATO u Napulju admiralom Hari Ulrikom, Tadić je naglasio da su obojica svesni ličnih odgovornosti za tok pregovaračkog procesa i podvukao:\n“Mi ćemo sve učiniti da sprečimo nasilje na Kosovu i da će naše telefonske linije biti otvorene 24 sata dnevno. Imajući u vidu našu efikasnost u martovskoj krizi ubeđen sam da će ona biti i preventivna za one koji žele da destabilizuju Kosovo i čitav region.”\nIstovremeno, admiral Hari Ulrik ističe da ima puno poverenje u snage KFOR i 17.000 vojnika koji su ispred Alijanse stacionirani na Kosovu i koji pomažu da život u toj regiji bude sve bolji. Ulrik, posebno naglašava da je NATO spreman zaštiti bezbednost svih ljudi na Kosovu.\n“KFOR će i dalje nastojati da osigura bezbednost na Kosovu. Naša spremnost da to uradimo nije sporna. Razumemo značaj koji dajete KFOR, a mi smo spremni da ostanemo na Kosovu i naredne godine. Istakli smo koliko je značajno da sve strane podrže proces rešavanja statusa Kosova, zbog poboljšanja situacije za sve ljude koji tamo žive. Napredak po pitanju postizanja standarda takođe iziskuje saradnju i upravo rešavanje pitanja statusa Kosova povećava potrebu za primenom standarda.”\nNATO pakt pružio je potpune garancije da se na Kosovu ne mogu ponoviti neredi kakvi su izbili 17. marta prošle godine, bez obzira kako tekli pregovori o stausu, ističe ministar spoljnih poslova SCG Vuk Drašković.\n“Pri tome je naglašeno da u slučaju da išta nagovesti tako nešto, da je potrebno držati stalnu vezu i da Beograd i komanda NATO moraju da budu u stalnom kontaktu. NATO je još jednom podvukao svoju spremnost da maksimalno zaštiti sigurnost svih ljudi na Kosovu, a pre svega onih koji su najugroženiji, a to su Srbi, i ostali nealbanci.”\nPostoje procene da bi u toku pregovora moglo doći do izvesnih nemira kako bi se na međunarodnu zajednicu izvršio pritisak da se što pre dođe do rešenja budućeg statusa Kosova, smatra predsednik Atlantskog Saveta za SCG, Vladan Živulović i dodaje da je prisustvo NATO pakta koji treba da obezbedi miran tok pregovora u tom kontekstu sasvim logično.\n“Otuda je NATO vrlo aktivan u smislu da izvrši procene na terenu, procene u regionu, i procene u okruženju kako bi mogao pravovremeno da reaguje. Naravno da NATO kao organizacija nije tu da odlučuje niti da učestvuje aktivno kada je u pitanju dogovor i osmišljavanje statusa, to rade EU, SAD, Ujedinjene nacije, a NATO je tu nešto kao sredstvo pomoću koga će biti potrebno da se obezbedi mir i stabilnost, da bi se u takvoj mirnoj atmosferi došlo do toga.”\nNe sporeći bezbednosnu dimenziju uloge NATO pakta u kosovskim pregovorima, istoričar i nekadašnji savetnik ministra odbrane SCG, Bojan Dimitrijević, zaključuje da je izvestan makar indirektan uticaj Alijanse i na političke pregovore neminovan.\n“NATO će imati sigurno ulogu, međutim ona neće biti direktno vidljiva. Naravno kroz svoje prisustvo i kroz političare koje imaju snage na Kosovu, sigurno da će one uticati na nekakav konačni status u smislu da je možda moguće da kroz redukciju broja pripadnika KFOR ili kroz njihovu redefiniciju se utiče na nekakav budući status pokrajine.”


Ratnik - Sputnjik Srbija\n00:41 13 April 2021\nRuskog vojnika budućnosti štitiće borbena oprema koja će nadmašiti sve vrste zaštite\nRuska borbena oprema za vojnika budućnosti „Sotnik“ biće rekordno male težine zahvaljujući specijalnim materijalima od kojih će se praviti, biće prilagođena figuri vojnika, dok će po zaštiti nadmašiti sve postojeće pancire, saopštila je ruska državna korporacija „Rosteh“.\n„Kalašnjikov“ razvio civilni automat AK-12\nKoncern „Kalašnjikov“ razvio je i proizveo civilnu verziju automata AK-12, izjavio je generalni direktor koncerna Vladimir Dmitrijev.\nNa antičkom arheološkom rimskom lokalitetu Viminacijum otkriven je grob iz vremena Velike seobe naroda, koji je verovatno pripadao ratniku iz germanskog plemena Gepida. Više podataka o otkriću biće dostupno nakon antropološke analize, a u ovom trenutku se zna da je ratnik bio visok 1,78 metara.\nRusija ispituje najnoviji padobran za vojnu opremu „Ratnik“\nIzrada sistem padobrana D-14, koji se priprema za najnoviju vojnu opremu „Ratnik“, privedena je kraju, a trenutno se sprovode sva neophodna ispitivanja kako bi već sledeće godine počela serijska proizvodnja, izjavio je direktor ruske odbrambene kompanije „Tehnodinamika“ Igor Nasenkov.\nU ruskog „Ratnika“ će biti integrisani egzoskelet, mikroroboti i dronovi\nRuska vojska dobiće jedinstveno oružje koje će je učiniti praktično nepobedivim na bojnom polju. U novi sistem „Ratnik“ biće integrisani ekzoskelet, mikroroboti i bespilotna sredstva za nadzor teritorije, saopštila je pres-služba Ministarstva odbrane Rusije.\nOprema „Ratnik“ dobija sat koji može da „preživi“ nuklearnu eksploziju\nČasovnik koji može bez prestanka da radi i tokom uticaja sredstava elektronskog ratovanja i elektromagnetnih impulsa koji nastaju nakon nuklearne eksplozije, biće deo ruske vojne opreme „Ratnik“, saopštila je državna korporacija „Rosteh“.\nRuska oprema vojnika budućnosti ažurira sistem za kontrolu glasom\nRuska borbena oprema „Ratnik“ biće opremljena modernim sistemom za kontrolu glasom pre kraja 2019. godine. Cilj sistema je da pomogne vojnicima da prežive na bojnom polju, izjavio je direktor ruske kompanije „Titan informejšen servis“ Konstantin Lamin.\nRuska vojska na severnom Kavkazu dobila opremu „ratnik“\nRuska vojska locirana na severnom Kavkazu dobila je 1.000 kompleta specijalizovane pešadijske opreme „ratnik“, saopštila je pres-služba Južnog vojnog okruga.\nRusija testirala pešadijsku opremu „ratnik“ (video)\nRuski specijalci testirali su unapređenu pešadijsku opremu „ratnik“, dizajniranu da štiti skoro 90 odsto tela i da poboljša borbenu sposobnost vojnika.\n„Ratnik“ spreman za izvoz\nVerzija za izvoz unapređene ruske pešadijske opreme traži strane kupce, izjavio je u sredu izvršni direktor Centralnog instituta za istraživanje preciznog inženjeringa („Cnitočmaš“).\nRusija počinje da razvija novu opremu „vojnika budućnosti“\nRad na vojnoj opremi novog pokolenja „Ratnik-2“ počinje u Rusiji, saopštio je šef Fonda za perspektivna istraživanja Andrej Grigorjev. Prema njegovim rečima, u ovom trenutku u Fondu ima mnogo predloga kako treba da izgleda oprema i sada se radi na njenom konačnom dizajnu.\nRuska vojska dobila prvu seriju opreme „Ratnik“\nGeneralni direktor Centralnog naučno-istraživačkog instituta za mašinstvo koji se bavio projektovanjem vojne opreme Dmitrij Semizorov saopštio je da je prva serija borbene opreme „Ratnik“ već predata vojsci.


Srbija želi u top 40 zemalja za biznis - PKS-RPK Novi Sad\nSrbija ove godine želi da uđe u prvih 40 na „Duing biznis listi“ Svetske banke za 2017. godinu, na kojoj se ocenjuju uslovi poslovanja u 189 zemalja. To je cilj koji je ministrima postavio premijer Aleksandar Vučić na poslednjoj sednici Vlade, na kojoj se razgovaralo o dosadašnjim rezultatima i onome šta tek treba uraditi.\nNjegove ambicije idu čak i dotle da Srbija uđe u top 20 zemalja već naredne godine. Da to nije neostvarljivo veruje i potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović, koja kaže da je već sada izvesno da će Srbija imati za pet do 10 mesta bolju poziciju.\nNajveći skok na ovoj listi napravljen je prošle godine, kada je sa 91. mesta Srbija skočila na 59. Tome je doprinelo, pre svega, uvođenje elektronskih građevinskih dozvola i elektronske naplate poreza.\n– Najveći napredak na listi očekujemo i sada u oblasti građevinskih dozvola. Od 136. mesta gde smo danas očekujemo da budemo najmanje 77. A ukoliko nam Svetska banka prihvati sve što smo uradili od reformi, a o čemu smo ih obaveštavali u međuvremenu, onda mi možemo da budemo čak i 11 – kaže za „Blic“ Mihajlovićeva, koja vodi zajedničku radnu grupu na ispunjavanju standarda.\nZbog izmena zakona o Katastru i skraćivanja rokova za uknjižbu imovine očekuje se i skok sa 73. na 58. mesto u toj oblasti, kao i kod plaćanja poreza, gde bi pozicija naše zemlje trebalo da se pomeri sa 143. na 121. mesto, pre svega zbog uvođenja elektronskog plaćanja.\n– Kad se sve to sabere, očekujemo da ćemo se na listi za 2017. pomeriti za najmanje 10 mesta – kaže Mihajlovićeva.\nVlada je napravila i Akcioni plan daljih reformi, koji predviđa skraćivanje broja dana potrebnih za plaćenje poreza, bez uvođenja novih naknada i taksi, dalju reformu katastra, uklanjanje carinskih i necarinskih barijera, rešavanje pitanja stečaja, reforma u zaštiti manjinskih akcionara i dalje unapređenje izdavanja elektronskih građevinskih dozvola.\n– Ukoliko sve to završimo do marta sledeće godine, u Svetskoj banci očekuju da se nađemo u prvih 20-25 zemalja na listi – kaže potpredsednica Vlade.


KoDren - Zlatna maka - Da li pravite razliku između prave i “lažne”\nZlatna maka - Da li pravite razliku između prave i “lažne”\nZa čuvenu biljku Zlatna maka ste sigurno čuli, ali možda niste znali da je u Srbiju dospela zahvaljujući firmi Srce Prirode koja je bila prvi uvoznik za naše tržište i ostala garant kvaliteta sa svim sertifikatima.\nOdavno je u svetu dokazano koliko je maka lekovita, osim što podiže imunitet i štiti od stresa, pozitivno utiče na plodnost kod oba pola, ženama pomaže kod policističnih jajnika i tokom menopauze, a muškarcima kod problema sa potencijom i prostatom.\nMeđutim, željeni rezultat može se postići samo ako se koristi sertifikovani proizvod jer garantuje konzumentima da osim Zlatne (peruanske) make u njemu nema drugih jeftinijih zamena i aditiva.\nPosebno zabrinjava činjenica da se kao jeftina zamena koristi kineska maka, budući da nema lekovita svojstva peruanske make (peruanska maka raste na Andima na oko 3.000 m nadmorske visine).\nSrce prirode je na naše tržište biljku peruanska maka plasiralo pod nazivom ZLATNA MAKA, a danas mnogi proizvođači koriste ovaj naziv, nudeći po značajno nižoj ceni proizvode koji samo u tragovima sadrže peruansku maku pa lekovito dejstvo izostaje. Zbog toga konzumenti koji nisu probali originalnu biljku, mogu steći pogrešan utisak o njenom blagotvornom dejstvu na organizam.\nZlatna maka brenda Srce prirode je ČISTA peruanska maka i ona je prirodna mešavina tri vrste peruanske make : 60% žuta, 30% crvena i 10% crna. Svaka vrsta je veoma lekovita, a ova biljka širom sveta slovi za “super namirnicu”. Proizvod je organski i dijetetski, nema negativnih efekata po zdravlje.


U 19.25 u Bulevaru Kralja Aleksandra povređen je muškarac (60) i prebačen na reanimaciju u Urgentni centar, kao i muškarac (53 )koji je povređen u Vojvođanskoj ulici.\nHitna pomoć imala je noćas 78 intervencija od kojih 18 na javnom mestu.\nOd hroničnih bolesnika za pomoć su se najviše javljali srčani bolesnici.\nNOĆ U BEOGRADU Pet osoba povređeno u četiri udesa\nTramvaji stoje naređani od Autokomande pa sve do Slavije\nČitav niz blokiranih tramvaja proteže se trenutno Autokomandom, u smeru od Bulevara oslobođenja ka Slaviji.\nNE ČEKAJTE AUTOBUSE NA "LASTINOJ" STANICI Od sutra svi međumesni autobusi polaze sa BAS-a\nZbog rušenja "Lastine" stanice svi međumesni polasci ovog prevoznika preusmaravaju se od sutra na glavnu autobusku stanicu, saznaje "Blic". Prigradske linije (u sistemu busplusa) nastaviće da polaze sa "Lastine" stanice, ali će u narednom periodu biti sukcesivno izmeštane.


Zelenović: Nalogodavac napada na N1 je Aleksandar Vučić – Krstarica\nBeta 29. januara 2020. 11:05\n„Vučić je pre nekoliko meseci dao komandu da se svim sredstvima spreči emitovanje N1, a u hajku je uključena cela država – od predsednice Vlade, preko ministara do Telekoma i internet sajber kriminalaca – obaraju čak i web portal N1“, rekao je Zelenović, navodi se u saopštenju Zajedno za Srbiju.\nPoručio je da novinarska udruženja, političke stranke, slobodoumni gradjani i medjunarodna zajednica treba da „stanu na put tom bezakonju“ i da svako na svoj način „da doprinos da se zaštiti profesionalizam N1“.\n„Svi gradjani Srbije moraju da imaju mogućnost da prate TV N1 posredstvom svih kablovskih operatera. Sve drugo je zabrana emitovanja TV N1 i pokušaj uvodjenja ogoljene diktature kojoj se moramo suprotstaviti“, rekao je Zelenović.\nPrema njegovim rečima, cilj „napada na N1“ je da gradjani Srbije „ne znaju da u Srbiji nema slobodnih izbora, da ne znaju ništa o aferama Krušiku, Jovanjici i Beogradu na vodi“.\n„Ne sme da se javno govori o korupciji, enormnom bogaćenju i lažnim diplomama najviših funkcionera vlasti“, rekao je Zelenović.


I u Srbiji ima gastarbajtera | Mondo\n> Info > Posao I u Srbiji ima gastarbajtera 0 komentara 11. jul 2012. 12:47 >\nU prvoj polovini ove godine NSZ izdao 27 radnih dozvola stranim državljanima koji imaju odobrenje za stalno nastanjenje, kao i 1.422 odobrenja onima sa privremenim boravkom u Srbiji. ilustracija(Guliver/Getty Images) Najčešće se angažuju kuvari koji poznaju te jezikeJedino strani državljani koji uz odobrenje za zasnivanje radnog odnosa pribave i potvrdu Ministarstva unutrašnjih poslova o stalnom ili privremenom boravku u našoj zemlji mogu da predaju radnu knjižicu srpskom poslodavcu i očekuju da im staž u Srbiji legalno teče. U prvoj polovini ove godine Nacionalna služba za zapošljavanje (NSZ) izdala je 27 radnih dozvola strancima koji imaju odobrenje za stalno nastanjenje, kao i 1.422 odobrenja onima sa privremenim boravkom u Srbiji. Na spisku izdatih dozvola ima gotovo svih zemalja, a najviše neophodnih dokumenata pribavili su državljani Kine, Makedonije, Rusije, Bosne i Hercegovine, Rumunije, Hrvatske i Grčke. Oni, međutim, ni na koji način nisu konkurencija ovdašnjim radnicima, uveravaju nadležni. Garancija je Pravilnik o uslovima i načinu izdavanja dozvole za rad strancu i licu bez državljanstva.\n"Filijala NSZ-a može da odbije zahtev poslodavca za izdavanje radne dozvole za zapošljavanje stranca ako na našoj evidenciji ima nezaposlenih državljana Srbije koji ispunjavaju uslove koje propisuje poslodavac. To znači da građanin Srbije sa istim stepenom stručne spreme, znanja i veštine kao i neki strani državljanin ima prednost prilikom dobijanja posla", objašnjavaju "Politici" u NSZ-u.\n"Do posla dolaze i u novoosnovanim malim i srednjim preduzećima, trgovačkim i ugostiteljskim objektima, ali su to mahom državljani stranih zemalja sa srednjom stručnom spremom. Najčešće se angažuju kuvari za, recimo, potrebe kineske ili tajlandske kuhinje, koji uz to poznaju te jezike. Dobijaju šansu jer na našoj evidenciji nema dovoljno osoba sa ovim kvalifikacijama", kažu u NSZ-u.\nDo posla u Srbiji stranci dolaze i pomoću privatnih agencija za zapošljavanje. U "Hil internešenelu”, agenciji koja posluje već 23 godine, kažu da im se inostrani državljani najčešće javljaju kako bi ostavili biografske podatke u slučaju da iskrsne bolja radna pozicija.\n"Uglavnom su to građani iz bivših republika Jugoslavije, ali imamo i Grke i Bugare. To su ljudi koji su u svojoj zemlji dosegli vrhunac u karijeri, a pri tom ne žele da napuste oblast kojom se uspešno bave. Zato rado prihvataju poslovne ponude u zemljama regiona", rekal je "Politici" Nataša Savić, direktorka agencije „Hil internešenel”, uz čije posredovanje na godišnjem nivou do posla dođe oko 150 građana Srbije. (MONDO)\nPočeo trojni sastanak Ešton-Dačić-Tači | 22. maj 2013. 08:22


Prostorija za godišnjicu rada majdanpečkog “Plavog kruga” – RADIO TELEVIZIJA BOR\nProstorija za godišnjicu rada majdanpečkog “Plavog kruga”\nOtvaranjem prostorija Udruženje dijabetičara “Plavi krug” u Majdanpeku obeležilo je godišnjicu od osnivanja. “To je samo jedan od oblika podrške lokalne zajednice, koja je obolelima od dijabetesa potrebna”, rekla je Svetlana Repedžić, predsednica majdanpečkog “Plavog kruga”.\nMAJDANPEK – Otvaranjem prostorija u poslovnoj zgradi, u Ulici Šaška, u Majdanpeku, Udruženje dijabetičara “Plavi krug” obeležilo je godišnjicu od osnivanja.\nKako su istakli predstavnici ovog udruženja, prostorije će im mnogo značiti za realizaciju brojnih aktivnosti, redovna okupljanja, sprovođenje akcija provere nivoa šećera u krvi, razmenu iskustava, edukaciju.\n“Ustupanje prostorija za rad udruženja je samo jedan od oblika podrške lokalne zajednice koja je obolelima od dijabetesa više nego potrebna”, rekla je Svetlana Repedžić, predsednica majdanpečkog “Plavog kruga” prilikom uručivanja zahvalnica svima koji su pomogli realizaciju njihovih aktivnosti u proteklih godinu dana.\nProstorije Udruženja “Plavi krug” biće otvorene ponedeljkom, utorkom i četvrtkom, od 10do 13 časova, za sve članove, ali i ostale sugrađane koji žele nešto više da saznaju o ovoj bolesti, podele iskustvo, ili pomognu.\nTags: dijabetes, godisnjica rada, Majdanpek, nova prostorija, Udruženje „Plavi krug“\nPrevious Počela realizacija projekta „Biti, znači učestvovati“\nNext Mobilni policajci


MOK odlaganje OI vidi kao priliku za Japan, stručnjaci nisu saglasni | Novinska agencija Beta\nSPORT | 17.04.2020 12:25 > 17.04 12:32\nfoto: Kazuhiro Nogi/Pool Photo via AP\nČlan Medjunarodnog olimpijskog komiteta (MOK) Džon Kouts, koji nadgleda planiranje Igara u Tokiju, izjavio je da bi odlaganje takmičenja moglo da pomogne Japanu u "pokretanju" ekonomije.\n"Ove igre su veoma pozitivna prilika za ekonomski podsticaj, mogu da pomognu ponovnom pokretanju ekonomije. Mogle bi biti i preporod turističke industrije", rekao je Kouts na telefonskoj konferenciji sa članovima organizacionog odbora Igara u Tokiju.\nJapan je u problemima zbog pandemije korona virusa i mogao bi da bude u recesiji kada Olimpijske igre budu otvorene 23. jula 2021. godine.\nKouts je pohvalio predsednika japanske vlade Šinza Abea, koga je nazvao "veoma, veoma pametnim čovekom". Dodao je da premijer sve vreme gledao na Olimpijske igre kao na ekonomski stimulans.\nAmerička agencija AP je kontaktirala ekonomiste i istraživače, koji nisu bili saglasni sa Koutsom, uz ocenu da bi ekonomski podsticaj bio zanemariv s obzirom na ograničenu finansijsku korist tokom 17 dana Igara.\nTo se posebno odnosi na turizam, uz obrazloženje da visoke cene i gužve obeshrabruju turiste umesto da ih privuku.\n"U ovom istorijskom trenutku veoma pametan čovek bi poželeo da njegova zemlja nema dodatni teret domaćinstva Olimpijskih igara", rekla je profesorka univerziteta u Torontu Helen Lenskij.\nJapan zvanično troši 12,6 miliona dolara na organizaciju, ali se smatra da će troškovi biti značajno, čak i dvostruko veći.\nZvaničnici MOK-a i Japana su izjavili da ne znaju koliki će biti stvarni troškovi odlaganja Igara.\nKouts je potvrdio reči predsednika Tomasa Baha da će ta organizacija izdvojiti nekoliko stotina miliona dolara zbog odlaganja, ali da će ta sredstva ići nacionalnim savezima pogodjenim krizom, a ne u Tokio.


1. Beogradski polumaraton - dan posle - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » 1. Beogradski polumaraton – dan posle\nAh Neša 4. decembar 2017. Sport Postavite komentar\n– Trebalo je mnogo energije, entuzijazma i ljubavi da zajednički sa učesnicima, volonterima i Beograđanima organizujemo 1. Beogradski polumaraton. Posebno nas raduje izvanredna atmosfera tokom održavanja celog događaja u potpuno neuobičajenim okolnostima – po hladnom vremenu i uz neprekidno provejavanje snega – izjavio je Dejan Nikolić, direktor Beogradskog maratona.\n– Prvi Beogradski polumaraton bio je veliki izazov za sve koji su dali svoj doprinos da on ostane upamćen kao jedinstven događaj. Nesebična podrška beogradskih javnih komunalnih preduzeća, gradskih sekretarijata, MUP Republike Srbije – posebno saobraćajne policije, Gradskog zavoda za hitnu medicinsku pomoć, Crvenog krsta i brojnih prijatelja ovog događaja – učinili su da on u potpunosti uspe i ostane trajna i nezaboravna uspomena – rekao je Nikolić.\nBeogradski polumaraton za SP\nSa ovom novom manifestacijom spremni smo da se, zajedno sa Gradom Beogradom, kandidujemo za organizacijui IAAF-ovog (Svetska asocijacija atletskih federacija) Svetskog prvenstva u polumaratonu u narednom periodu – što bi bio jedan potpuno novi kvalitet i mogućnost da na taj jedinstven događaj dođe hiljade učesnika iz celog sveta. Održavanje Svetskog prvenstva u polumaratonu u sklopu masovnog događaja ovog tipa je novi format organizacije ovog prvenstva – naglasio je Nikolić.\nNovi termin za Beogradski polumaraton je 30. septembar 2018, a pre toga biće održan i 31. Beogradski maraton, 21. aprila 2018. (danubeogradu.rs)\nTagoviatletika beograd beogradski maraton beogradski polumaraton izlasci sport trčanje\nPrethodni Jubilarno 15. Međunarodno takmičenje solo pevača „Lazar Jovanović“\nSledeći Dečja filharmonija u Sava centru: Deset veličanstvenih


Berluskoni objavio kandidaturu za Evropski parlament | Srpskacafe\nNedjelja, 31.03.2019., 17:51 Nedjelja, 31.03.2019., 16:59\nNekadašnji italijanski premijer Silvio Berluskoni objavio je danas da će se kandidovati za Evropski parlament na izborima u maju.\nKao razlog za ovaj potez naveo je želju da se bori za Evropsku uniju koja je više ujedinjena i odanija viziji njenih očeva osnivača, prenio je AP.\n– Želim Evropu koja će se vratiti projektu očeva osnivača koji su željeli Evropu koja je mnogo više ujedinjena, Evropu sa jedinstvenom spoljnom politikom, sa jedinstvenom odbrambenom politikom – poručio je Berluskoni.\nBerluskoni je ovo rekao u govoru koji je ovog vikenda održao na mitingu njegove stranke desnog centra “Forca Italija”, kojoj je popularnost posljednjih godina opala pošto su se njene pristalice okrenule strankama desnice koje upućuju anti-migrantske i evroskeptične poruke, prije svega Ligi aktuelnog vicepremijera Matea Salvinija.\nAP je podsjetio da je Liga u vlasti zajedno sa populističkim Pokretom 5 zvjezdica drugog potpredsjednika italijanske vlade Luiđija di Maja i da nastoji da obezbijedi Italiji veću autonomiju od Brisela i manje evropskih integracija.\nEvropska unijakandidaturaitalijaEvropski parlamentsilvio berluskonijedinstvo"forca italija"


Ekipe Puta angažovane širom grada i u prigradskim naseljima\nGrađevinske ekipe JKP „Put” su angažovane u prigradskim\nnaseljima Kovilju i Kaću na asfaltiranju petnaestak ulica. Radovi u Kovilju se privode kraju, a aktuelna su asfaltiranja u Pastirskoj i Ulici braće Vukov.\nBiljana Ćubić, zadužena u tom preduzeću za odnose s javnošću, ističe za Dnevnik da su u prethodnih desetak dana u Kovilju završene ulice: Zmaj Jovina, Ive Lole Ribara, Petra Drapšina, 29. novembra, Koviljski rit, Vojvođanskih brigada, Zelene grede i Zelena...\n– U tom naselju će se, u okviru Programa redovnog održavanja saobraćajnica, uraditi i sanacije oštećenja na kolovozu, krpljenje rupa i slično – napominje Biljana Ćubić.\n– Što se Kaća tiče, u tom mestu je završena sanacija platoa ispred Vatrogasnog doma, kao i asfaltiranje Vinogradarske ulice. U toku su radovi u Omladinskoj i Prvomajskoj, a isti poslovi slede u Ulici Taška Načića i delu Vuka Karadžića.\nSledećih nedelja planirano je asfaltiranje triju ulica u Sremskoj Kamenici: Branislava Bukurova, Kosteljnjikovoj i Grozdovoj.\n– Tokom prethodne nedelje izgrađen je usporivač brzine u Punovoj ulici u Veterniku i sanirano autobusko stajalište – kaže Biljana Ćubić, i dodaje da se na više lokacija zatvaraju raskopane javne površine posle radova „Telekoma”.\nKada je reč o radovima u samom gradu, na Limanu, kod Podgoričke ulice, u toku je međublokovsko uređenje saobraćajnih površina i sportskog terena, a u planu je i nastavak sanacije staza na Beogradskom keju kod „Žeželjevog” mosta.\nOdeljenje saobraćajne signalizacije, u skladu s redovnim aktivnostima za ovo doba godine, farba horizontalnu signalizaciju širom grada, a popravlja i znakove vertikalne signalizacije u zoni škola.\nkać kej kovilj liman Novi Sad radovi sremska kamenica