Neka 2017. bude godina otpora - Kosovo 2.0\nNeka 2017. bude godina otpora\nPiše Besa Luci - 30.12.2016\nPosle najteže godine u politici, vreme je da se uključimo i da delujemo.\n“Zvanična” priča o savremenom Kosovu je u 2016. postala ukorenjena u mejnstrim diskurs: Kosovo je zarobljena država, sa endemskom korupcijom, nedostatkom vladavine prava, politizovanim pravosuđem (i, u stvari, ostalim politizovanim institucijama), visokom nezapošljenošću, visokim stepenom siromaštva, lošim obrazovanjem, zanemarivanjem ljudskih prava, nepotizmom, i tako dalje i tako dalje.\nOvi opisi su upravo onako kako se Kosovo danas definiše — bilo od strane predstavnika opozicionih partija, civilnog društva ili svakodnevnih razmena poruka između građana na društvenim medijima.\nIako deluje da bi ovoliki simptomi pružili više nego dovoljno povoda za velike izraze nezadovoljstva javnosti, ipak su najveći protesti ove godine bili posvećeni aktuelnom zastoju oko sporazuma o demarkaciji sa Crnom Gorom.\nSlužeći kao osnova za okupljanje ljudi na ulicama, poruke povezane sa ovim protestima su se usredsredile na “pozive za suverenu državu” ili “zahteve da se okonča raširena korupcija”. Međutim, nadugačko i naširoko, takvi protesti nisu uspeli da materijalizuju zahteve koji su povezani sa svakodnevnim mukama svakog čoveka.\nS druge strane, protesti povodom sporazuma o demarkaciji su okupili najveći broj ljudi. Umnogočemu, ovo pitanje je postalno centralno na ovogodišnjoj političkoj sceni, izazivajući nefunkcionalnost Skupštine Kosova, masovne proteste, pa je čak ovo pitanje postavljeno kao uslov za viznu liberalizaciju od strane Evropske komisije. Kako sporazum o demarkaciji nije usvojen u skupštini, a kako je bilo i drugih neispunjenih uslova, nije došlo ni do vizne liberalizacije. Time je potvrđeno da će Kosovo, sa svojih, 1,8 miliona stanovnika, nastaviti da bude izolovani geto Evrope i sledeće godine.\nS druge strane, ovu godinu možemo pamtiti i kao nešto drugo, ako na drugačiji način razmišljamo o njoj. Iako je, možda, 2016. bila godina u kojoj, u gotovo svim sferama javnog života, nije bilo osetljivog napretka, u ovoj godini je nastala drugačija stvarnost — stvarnost u kojoj se brojni građani aktiviraju i pokreću inicijative, organizuju se ili protestuju radi jednakih prava i socio-ekonomske dobrobiti.\nU stvari, 2016. je bila godina sa najvećim brojem raznih inicijativa, jer su se građani okupljali, protestovali i artikulisali nezadovoljstvo na različite načine. Dakle, za sada, hajde da stanemo malo i razmislimo o nekoliko tih inicijativa i da im odamo priznanje.\nSredinom januara, rudari nekadašnje Trepče su protestovali ispred Ministarstva za rad i socijalna pitanja zato što nisu dobili svoje državne penzije dva meseca zaredom. Slično tome, mesec dana kasnije, radnici službe za čišćenje u Opštini Peć su protestovali kada im plate nisu isplaćene dva meseca.\nTokom velikog dela godine, Nezavisni udruženi sindikat ElektroKosova protestovao je ispred vladine zgrade. Sindikat je tražio da se primeni Sporazum o kolektivu Kosova, kao i da se nastavi sa nadgledanjem procene ugovora o privatizaciji KEDS-a, a kako niko ne bi ostao bez posla.\nPrvog maja, kako bi obeležili Međunarodni dan rada, oko 50 građana je učestvovalo u volonterskoj grupi “Digni glas”, a koja je prošetala od Trga Zahir Pajaziti u centru Prištine do vladine zgrade sa sloganom “Zaboravljeni od države, tlačeni od šefa” kako bi se usprotivili stalnim kršenjima svojih prava na radnom mestu. Istoga dana, vatrogasci su štrajkovali glađu u Opštini Drenica, gde su zahtevali bolje uslove za rad.\nUpravo su zato “mali” pokreti važni i zato imaju određenu težinu. Ova pitanja se obično tretiraju kao periferna u očima javnosti. Sve se češće zanemaruje moć pojedinaca ili malih grupa da prevaziđu strukturne neravnopravnosti.\nU međuvremenu, iako će se 26. februar ove godine pamtiti kao dan kada je Hašim Tači postao predsednik u trećem krugu glasanja u Skupštini Kosova, to je bio i 685. dan protesta i štrajka glađu bivših radnika Fabrike čeličnih cevi u Uroševcu. Toga dana su uklonjeni sa trga ispred vladine zgrade, a kao deo policijske akcije koja je uklonila četvorodnevni tabor za proteste u kom su boravile stotine opozicionih demonstranata koji su zahtevali ostavku vlade.\nTabor su prvobitno činile tri ujedinjene opozicione partije u skupštini, ali je ovaj protest privukao veliki broj građana koji nisu čvrsto vezani ni za jednu stranku, jer ih je privukla inovacija ovog protesta, ali su bili podjednako odlučni u tome da se čuje i njihov glas.\nU ovoj godini se desio i širok spektar marševa i protesta protiv rodno zasnovanog nasilja, homofobije, nasilja nad ženama i ograničanja slobode govora. Duboko zakoračivši u letnju vrućinu, niz građanskih akcija je održano nakon objavljivanja niza prisluškivanih razgovora čiji je učesnik bivši šef parlamentarne grupe PDK, Adem Grabovci. U ovim snimcima se potvrđuju navodi o nepotizmu, zloupotrebi moći i očiglednom nemaru za odgovornost na političkim položajima u samom vrhu najveće stranke na Kosovu.\nUkupno je održano 14 protesta. Iako je njima prisustvovalo između 100 i 500 ljudi, njihov značaj je u tome što su pokrenuti kao mlada inicijativa građana zasnovana na vrednostima i principima odgovornosti, što upućuje na činjenicu da zaista postoji novi, izraziti građanski aktivizam.\nNekoliko puta za vreme “obimnih” protesta povodom sporazuma o demarkaciji ili marševa koji pozivaju na ostavku vlade, čula sam dosta izjava pokušaja oduzimanja ljudima prava na glas. Takva dešavanja nisu bila samo u vezi sa razvojem situacije u ovoj zemlji, već i kada je reč o nekoliko vrsta pitanja koja dominiraju javnim raspravama u ovoj zemlji — pitanja u vezi sa korupcijom, ekonomijom ili nacionalizmom, dok u centru pažnje nije bio način na koji će se to preneti na svakodnevni život.\nIpak, na mnogo načina, upravo pitanja koje pokreću ove “male inicijative” čine osnove nezadovoljstva koje je zasnovano na bitnijim temama koje smo uveli u naš svakodnevni diskurs. Zato moć koju pojedinci i kolektivi mogu da imaju ne bi trebalo otresti ili meriti u brojevima; fokus bi trebalo da se nalazi na uzrocima za protest i zato ovo pitanje zahteva pažnju i aktivizam.\nKada imamo to u vidu, ova godina se završava višim nivoom agitovanja, jer protesti građana koji traže istinu i pravdu za smrt dvadesetšestogodišnjeg aktiviste Astrita Deharija, koji je umro pod sumnjivim okolnostima dok je bio u pritvoru, nisu uspeli da ispune sve svoje zahteve. Skupština se jeste sastajala radi posebne sednice nakon što je prikupljeno 24.000 potpisa (14.000 više od 10.000, koliko je potrebno). Ipak, rezultati njihove diskusije nisu doveli do nezavisne istrage, što je zahtev koji se našao u srži protesta zbog inicijalnih protivurečnih izjava oko smrti Deharija, kao i u svetlu nedavnih protivurečnih izveštaja sa autopsije.\nIzigravanje ovog slučaja je učinilo da ljudi sve više veruju u to da život u ovoj zemlji ne vredi van okvira političkog plana elita. Ovakvo mišljenje će nas, bez sumnje, pratiti i u novoj godini — bilo kada je reč o političkim, ekonomskim ili društvenim slobodama i pravima, a u odnosu na vrednost života ljudi.\nOvo drugo nije karakteristično samo za Kosovo, već je nešto što povezuje građane u svim političkim sistemima. Uz stalni porast populističke retorike i osećanja, i usled porasta evropskih desničarskih partija koje postoje na osnovama protekcije i podela; ili zbog sledećeg predsednika SAD koji je imao platformu mizoginije, straha, nativizma i rasizma, mnogi se boje za svoje individualne slobode.\nPrevalencija i uspeh ove političke retorike se već materijalizovao u osećaj neizvesnosti s kojim se mnogi građani suočavaju; broj zločina iz mržnje u postbregzitskoj Britaniji i Americi nakon pobede Trampa jeste u porastu. U međuvremenu, aktuelna humanitarna kriza u Siriji i neefikasan i neadekvatan odgovor svetskih sila na istu će zauvek ostaviti mrlju na ljudsku savest i stvoriti osećaj bespomoćnosti građana širom sveta.\nBespomoćnost, kršenja prava i direktno kršenje individualnih sloboda jesu ništa manje deo političkih stvarnosti u našem delu sveta. Naša društva u regionu su potonula u demokratske autoritarne režime (kako ih mnogi opisuju) i oligarhijske lidere. Ove godine je potvrđeno njihovo pravilo — bilo na izborima ili tako što se drže za svoju vlast uz pomoć nedaća naroda, s obzirom na to da oni čvrsto u svojim rukama drže institucije i ekonomiju.\nNada u građansku akciju\nDok razmatram ove uznemirujuće trendove u lokalnom i globalnom kontekstu, to me podseća na jedno lično iskustvo koje bih da podelim s vama.\nOve godine sam imala priliku da otputujem na neke filmske festivale sa dokumentarcem na kom sam radila, a koji obrađuje paralelni obrazovni sistem na Kosovu devedesetih godina. Kao neko ko je odrastao u tim godinama, mnogo me je privlačila želja da saznam šta je to ljude naginjalo na individualnom nivou svakoga dana, godinu za godinom, da ipak stvore neku normalnost u društvu. Iako je kvalitet obrazovanja tih godina bio na niskom nivou, on je meni govorio dosta o obliku organizovanja na pojedinačnom i građanskom nivou, a koji je bio zasnovan na solidarnosti i priznanju obrazovanja kao osnove društva.\nAko uzmemo naše slobode zdravo za gotovo, ako odustanemo od borbe za iste, ili ako izgubimo iz vida zloupotrebe drugih, onda rizikujemo da postanemo jednostavni posmatrači demokratije.\nNakon prikazivanja ovog filma u Sarajevu, jedna mlada Turkinja mi je prišla u suzama. To je bilo početkom avgusta, mesec dana posle turskog neuspelog prevrata, nakon kog je vlada uvela zabranu na putovanja za akademsku zajednicu iz cele zemlje. Mnogi su tražili načine da pobegnu iz zemlje, i to iz straha da će nepravedno da budu optuženi. Jedna od njih je bila i ova žena s kojom sam se srela.\nDok smo razgovarali, ona mi je objasnila kako ju je priča o segregaciji na Kosovu devedesetih godina podsetila na borbu za ljudska prava građana u njenoj zemlji. Kao Turkinja, ona je učestvovala u obrazovnim programima sa kurdskom omladinom u svojoj zemlji, što je bio jedan od razloga zbog kog je otišla odatle, jer se brinula za svoju fizičku bezbednost.\nU to vreme, kada nije znala kada će moći da se vrati u svoju zemlju, priče o segregaciji, ali i građanski otpor, što je važnije, naizgled su nudili neku vrstu utehe i obnovljenog poverenja u moć pojedinaca i zajednica.\nUz takvo jednostavno, izolovano, lično iskustvo, emotivno sam se podsetila na moć koju priče mogu da imaju u nadmašivanju tmurne realnosti. Odgovornost i sposobnost pojedinca ili malih grupa da prevaziđu strukturne neravnopravnosti se danas prečesto zanemaruje.\nDok se poslednji mesec u godini privodi kraju, mnogi žele da se 2016. što pre svrši, jer je to godina koja je postala sinonim za tragediju, patnju, nezadovoljstvo, kršenje prava, frustraciju i bes. Poželevši kraj 2016. godine je jedan način da se sarkastično otresemo od šoka prouzrokovanog ovogodišnjim dešavanjima.\nOsećanje neizvesnosti zbog stanja političkih, građanskih i individualnih sloboda, ili socio-ekonomske dobrobiti, što je nešto zbog čega se brinu građani iz celog političkog spektra, nisu samo mikrokozme političkih neslaganja. Ovo osećanje je ukorenjeno u opservacijama i iskustvima političkih razvoja događanja koja se, u jednu ruku, kreću ka sve isključivijim, nativističkijim i populističkijim politikama u Zapadnoj Evropi i SAD, i s druge strane, ukorenjeno u jačanju i osnaživanju oligarhijskih sistema upravljanja na Balkanu.\nKrećemo se ka 2017. godini suočavajući se sa takvim izgledima. Naredna godina je godina u kojoj će neizvesnost iz 2016. nastaviti da dobija svoju formu u okviru političkih projekata. S obzirom na to da će pozivi na “suverenitet države” na Kosovu nastaviti da se dešavaju, setimo se da je demokratija upravo suverenitet naroda.\nBez obzira na to da li će demokratija sledeće godine da se manifestuje na ulicama ili na glasačkim mestima, ili na oba mesta, otpor će se svoditi na uključivanje pojedinaca i zajednica, stalno preispitivanje i odlučnost da se zahteva odgovornost od vlasti — naša snaga leži u moći pojedinca i zajednica ljudi. Ako uzmemo naše slobode zdravo za gotovo, ako odustanemo od borbe za iste, ili ako izgubimo iz vida zloupotrebe drugih, onda rizikujemo da postanemo jednostavni posmatrači demokratije, a ne aktivan deo iste, što će na kraju da podrije sve ono za šta se borimo. Hajde da 2017. bude godina kontinuiranog otpora i uključenosti svih.


ILIĆ: SISTEMSKA ZAŠTITA ŽRTAVA KLJUČNA ZA ŠTO MANJE POSLEDICE! • HAPPYTV.RS\nSistemski uređena zaštita prava žrtava je ključna za položaj žrtve krivičnog dela, jer žrtva koja dobije podršku ima višestruko veće šanse da nastavi svoj život sa znatno manje dugotrajnih posledica, ocenio je danas državni sekretar Ministarstva pravde Radomir Ilić.\nOn je na konferenciji povodom predstavljanja radnog teksta nacrta Akcionog plana za prve tri godine sprovođenja Nacionalne strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela izneo podatke prema kojima u Evropi 75 miliona ljudi postane žrtva svake godine.\n- Jedna od tri žene (u Evropi) izjavljuje da je seksualno ili fizički zlostavljana. U 2016. godini, dogodilo se oko 5.200 ubistava i više od 1,3 miliona provala. Milioni ljudi su prevareni, opljačkani ili fizički napadnuti - rekao je Ilić.\nTo su, kako je ukazao, samo neki od podataka koji ilustruju koliko je sistem zaštite prava žrtava važan, te da zaštita žrtava krivičnih dela nije samo definisana Akcionim planom za Poglavlje 23, već da je to pre svega obaveza države.\n- Obaveza je države da obezbedi sveobuhvatan sistem podrške svakoj žrtvi, koji odgovara njenim potrebama i koji joj pomaže da prevaziđe ili umanji traumu viktimizacije - ukazao je Ilić i dodao da benefite takvog pristupa mogu da osete ne samo neposredni korisnici ovog sistema, već i društvo u celini.\nKako je naglasio, zato je Ministarstvo pravde izradu Strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela za period 2019 - 2025. godine postavilo kao jedan od svojih prioriteta.\nVeliku podršku tom procesu pružaju Misija OEBS-a i Delegacija EU u Srbiji kroz projekat "Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji", napomenuo je Ilić.\nPrema njegovim rečima, u pratećem Akcionom planu Strategije postavljena su tri osnovna cilja a to su: formiranje nacionalne mreže službi podrške, unapređenje zaštite žrtava i svedoka krivičnih dela, kao i aktivan rad na podizanju svesti o pravima žrtava i svedoka krivičnih dela.\n- Sve aktivnosti u Akcionom planu su usmerene ka ovim ciljevima i organizovane su na jedan postepen i realističan način koji garantuje dobru pripremu za početak rada službi i stvara mogućnost da one budu potpuno funkcionalne od prvog dana njihovog rada - istakao je Ilić.\nU cilju pune implementacije Strategije i Akcionog plana, Vlada Srbije će, kako je najavio, formirati Koordinaciono telo za podršku žrtvama i svedocima krivičnih dela koje će se sastajati kvartalno.\nKoordinaciono telo će pratiti i analizirati mere usmerene na unapređenje položaja žrtava krivičnih dela, usvajati izveštaje o primeni Strategije uz izdavanje preporuka za unapređenje, napomeuno je državni sekretar.\nŠef Misije OEBS-a u Srbiji Andrea Oricio rekao je da su promovisanje lokalnog rukovođenja nad reformskim procesima i njihova održivost, ključni principi na kojim Misija OEBS-a u Srbiji zasniva svoj rad i dodao da ta misija sa zadovoljstvom sprovodi savetodavnu ulogu kako bi pomogla zemlji domaćinu u jačanju delotvornih mehanizama za zaštitu žrtava kriminala.\n- Kako bi se smanjio rizik ponovljene i sekundarne viktimizacije, kao i strah žrtava od odmazde i zastrašivanja, nacrt akcionog plana ukazuje na konkretne aktivnosti koje relevantni akteri treba da preduzmu - naveo o je Oricio.


PRP (Platelet Rich Plazma) se ranije plasirala u kožu iglicama i bilo je potrebno i do 200 uboda da se dobije rezultat koji se SADA bezbolno i BRZO dobija u kombinaciji sa laserom!\nImajući u vidu da se tokom tretmana koristi plazma samog pacijenta nema alergijskih niti imunoloških reakcija organizma.\nLaser i PRP – za dugotrajne rezultate podmlađivanja.\nOvom antiaging procedurom dobija se snažan efekat podmlađivanja i zatezanja kože jer se kombinuju 2 efikasne metode čiji se efekat sabira i traje, ako se ponovi, oko 2 godine.\nKombinacijom dve efikasne metode za podmlađivanje – laser i PRP – dobija se kumulativni efekat.\nOvaj tretman stimuliše regenerativne sposobnosti organizma što dovodi do:\nZa sjajne rezultate podmlađivanja potrebno je samo 2 do 3 tretmana.


Festival filantropije na Paliluli\nFestival filantropije čiji je organizator Fondacija Ana i Vlade Divac završen je 29. maja u saradnji sa Gradskom opštinom Palilula prikazom izložbe "Mladi i filantropija" i besplatnom predstavom "Crveni šešir" u Centru za kulturu "Vlada Divljan".\nFestival filantropije je počeo pre pet dana u Novom Sadu i Beogradu različitim filantropskim akcijama u kojima je učestvovalo preko dve i po hiljade ljudi. Prva akcija bila je "Naš Beograd" u kojoj su volonteri čistili šumu Stepin gaj, zatim akcija slatko darivanje, darivanje knjiga, filantropske šetnje kroz zadužbine i dr.\nČlan Veća opštine Palilula Jovana Kostić je naglasila značaj dobročinstva i solidarnosti u društvu i koliko je važno što je na nivou Vlade Republike Srbije formiran Savet za filantropiju.\nIstakla je da Opština Palilula, takođe, daje svoj značajan doprinos u akcijama solidarnosti s akcentom na socijalnoj politici.\n- Gradska opština Palilula na čelu sa predsednikom Aleksandrom Jovičićem vodi ozbiljnu i stabilnu socijalnu politiku - rekla je Kostićeva i dodala da se nada da je ovo samo početak uspešne saradnje između Fondacije Ana i Vlade Divac i Gradske opštine Palilula.\nAna Košel direktorka Fondacije Ana i Vlade Divac zahvalila je Opštini Palilula i Centru za kulturu "Vlade Divljan", što su deo Festivala filantropije. Zahvalila je i USAID-u kao donatoru Fondacije koji je prepoznao filantropiju i solidarnost kao jednu od najbitnijih tema u društvu i podržava "Koaliciju za dobročinstva" i sam sajam filantropije.\n- Prošle godine u oktobru premijerka Ana Brnabić je osnovala Savet za filantropiju i to je bio jedan od značajnih koraka za prepoznavanje ove teme u društvu. Od tada je uspostavljen i Nacionalni dan davanja, to je 9. oktobar - rekla je direktorka Fondacije.\nJelena Avramović ispred Američke agencije za međunarodni razvoj - USAID-koja kao jedan od donatora pokriva projekat za unapređenje okvira za davanje u Srbiji, istakla je da je filantropija prisutna u Srbiji, ali da nažalost ne postoje zvanični podaci.\n- Prema nekim istraživanjima ove godine u Srbiji je prikupljeno blizu 28 miliona evra što se tiče donacija iz raznoraznih izvora i ka raznoraznim institucijama, pojedincima i različitim inicijativama - navela je Avramovićeva.


Desetine hiljada Iračana na ulicama Bagdada negoduju zbog navodnih izbornih neregularnosti\nViše od 10,000 Iračana danas je izašlo na ulice Bagdada protestujući zbog navodnih neregularnosti parlamentarnih izbora održanih 15. decembra.\nSunitski Arapi i sekularni šiitski političari traže medjunarodnu reviziju oko 15,000 žalbi na izborne nepravilnosti – kao i ponavljanje glasanja u delovima Iraka. Ti zahtevi su izneti nakon što su preliminarni rezultati pokazali veliku prednost šiitske koalicije Ujedinjeni irački savez.\nZa to vreme, poljska vlada saopštila je da namerava da zadrži svoje vojnike u Iraku do kraja 2006, čime je napušten plan prethodne vlade o brzom povlačenju, dok je Ukrajina danas završila povlačenje svojih trupa. Iračke vlasti su saopštile i da je u Karbali, šiitskom svetom gradu, pronadjena masovna grobnica sa najmanje 20 tela. Veruje se da je reč o žrtvama režima Sadama Huseina.\nŠest smrtnih kazni u Kuvajtu\nKuvajtski sud izrekao je istovremeno smrtnu kaznu šestorici islamskih radikala, za koje se vjeruje da su povezani s terorističkom mrežom Al Kaidom.\nŠestorica osudjenika su dio grupe u kojoj je 37 više od trideset osoba, a kojima se sudi zbog pripreme terorističkih napada na kuvajtske i američke snage u toj zemlji.\nJedan optuženi je osuđen na doživotnu robiju, sedmoro je oslobođeno, dok su ostali kažnjeni zatvorskim kaznama u trajanju od 4 mjeseca do 15 godina. Presuda za sada nije izrečena jedino supruzi vođe spomenute radikalne organizacije, Amera al Enezija, koji je nekoliko nedjelja po hapšenju preminuo u zatvoru.\nUhapšen al Suvailmi\nSaudijska Arabija je objavila da su njene snage, nakon okršaja u kojima je poginulo pet policajaca, uhapsile jednog od natraženijih osumnjičenih terorista u kraljevini, Mohameda bin Abdel-Rahmana al-Suvailmija.\nOn je prema navodima ministarstva unutrašnjih poslova u Rijadu, prije hapšenja ubio svih pet policajaca.\nSaudsijske vlasti objavile su da su al Suvailimija ubile još u septembru, ali je ovaj 23-godišnji komjuterski ekspert potom obznanio tonski snimak kako bi negirao navode saudijskih vlasti .


Rusija želi da zadrži navijače na stadionima uprkos porastu zaraze korona virusa - SPORTSKI ŽURNAL\n29 oktobar, 2020 2\nMinistar sporta Rusije Oleg Maticin rekao je da će se truditi da omogući da navijači i dalje prisustvuju sportskim događajima, uprkos porastu broja zaraženih korona virusom u Rusiji\nU sred pandemije Rusija je dozvolila velikom broju navijača da prisustvuju utakmicama. Gotovo 16.700 ljudi gledalo je prošle nedelje utakmicu fudbalera Zenita iz Sankt Peterburga i Briža u Ligi šampiona. Utakmicu fudbalera Krasnodara i Čelsija gledalo je 10.500 ljudi.\n"Uradićemo sve što je moguće da sport ne ostavimo bez gledalaca i da ova atmosfera ne napusti stadion i naše živote", rekao je Maticin, prenela je agencija Tas.\nOn je naveo da će osigurati da klubovi i regionalne vlade imaju svoj doprinos u donošenju odluka, ali i da će u obzir biti uzeta lokalna situacija.\nOsim fudbala, Rusija je dozvolila prisustvo gledalaca i na trci Formule 1 u Sočiju prošlog meseca, gde je bilo oko 30.000 ljudi dnevno. To je najveći broj gledalaca ove sezone u Formuli 1. Međutim, neki regioni su nametnuli svoja ograničenja ili zabranili publiku.\nZdravstvene vlasti u Moskvi su smanjile broj navijača na utakmicama fudbalera Spartaka zbog zabrinutosti jer se oni okupljaju blizu. Takođe, nadležni tvrde da je stvarna posećenost navijača jednoj utakmici bila veća nego što je zvanično zabeleženo.\nPrekinuta istraga o meču PSŽ - Zvezda! Terzić: Velika pobeda za čast kluba i fudbala\nPortugalija izvesni domaćin finala Lige šampiona\nmister no · 29 oktobar, 2020 18:23\nPedja · 29 oktobar, 2020 23:10


✔ Postoje li posebne ponude za letove Moskva Šeremetjevo na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta Moskva Šeremetjevo?\n✔ Ako rezerviram let Moskva Šeremetjevo, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove Moskva Šeremetjevo?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova Moskva Šeremetjevo uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.\nJeftini letovi za Rotterdam Jeftini letovi iz Rotterdama Jeftini letovi za Fidži Jeftini letovi sa Fidžija Jeftini letovi do Wilmington Airborne Airpark Jeftini letovi od Wilmington Airborne Airpark


APM Terminals ističe prednosti API interfejsa u razmeni podataka\nMarch 18, 2021 March 18, 2021 adminR\nJedan od najvećih globalnih lučkih i terminaskih operatera, APM Terminals (APMT), sa sedištem u Holandiji, lansirao je još dva API programska interfejsa, čime je povećao broj terminala koji pružaju podatke u realnom vremenu na svojim čvorištima.\nU izjavi, kompanija je istakla da veruje da bi, ako bi i drugi partneri u lancu snabdevanja sledili njenu inicijativu, mogla znatno poboljšati konkurentnost slivnih područja podržanih njenim terminalima.\nPokretanjem API-ja za povraćaj praznih kontejnera ranije u martu ove godine, kontejneri koji prolaze kroz objekte APMT-a mogu se pratiti u realnom vremenu tokom celog terminalnog ciklusa.\nAPM terminali Maasvlakte II u Roterdamu i SFCT u Majamiju takođe su ovog meseca započeli sa deponovanjem API interfejsa podacima u realnom vremenu, dostižući ukupan broj od 13 terminala, planirajući i dodatne terminale tokom godine.\nTokom poslednjih godina, APM terminali su uložili puno u tehnologije koje su TOS podatke učinile još tačnijim i još „realnijim u vremenu“, poput radio-frekvencijske identifikacije (RFID), optičkog prepoznavanja karaktera (OCR), GPS sistema za otkrivanje položaja i 4G LTE mreža.\nZahvaljujući pouzdanim podacima koji se sada automatski unose u sopstvene sisteme za upravljanje prevozom kupaca putem API-ja APM terminala, lanci snabdevanja kupaca postaju sve efikasniji.\nTransferi između različitih načina prevoza dešavaju se sa minimalnim kašnjenjem ili prekidima.\nOvo značajno poboljšava konkurentnost kompanije, roba brže stiže do kupaca, troši se manje vremena i goriva na transport i poboljšava pouzdanost i predvidljivost, što smanjuje nepotrebno držanje otpada i zaliha.\nDavid Francis, šef digitalnih proizvoda na APM terminalima, rekao je da bi lokalne ekonomije mogle imati znatno veću korist ako bi ova vrsta tehnologije bila dostupna za sve modalitete lanca snabdevanja u regionu ili šire.\n„To bi podrazumevalo objedinjavanje podataka ne samo iz API-ja APM terminala, već i iz svih transportnih modaliteta, u jedinstveni regionalni sistem, kako bi se obezbedila potpuna vidljivost od početka do kraja.“\nVFS pridružuje se inicijativi „digitalna zelena traka“ aerodroma u Briselu\nPokretanje isporuke dronova spremno je da proširi američke operacije novim sredstvima\nKatarske luke Mwani, zabeležile su značajno povećanje broja plovila koja su pristala tokom prošlog meseca. U...\nJuly 2, 2022 adminR\nPrema Konferenciji Ujedinjenih nacija o trgovini i razvoju, pomorska industrija je zabeležila povećanje globalne potražnje za...\nNovi zahtevi EU za vazdušni transport od marta 2023.\nOd 1. marta 2023., svi špediteri, avioprevoznici i poštanski operateri koji prevoze robu u ili kroz...


FSB: Teroristi stvaraju novu mrežu - 04.10.2017, Sputnik Srbija\nNakon poraza u Siriji i Iraku, vođe militanata su se preorijentisale na stvaranje nove svetske terorističke mreže izvan Bliskog istoka, izjavio je direktor... 04.10.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, aleksandar bortnikov, fsb\n12:20 04.10.2017 (Osveženo: 16:37 04.10.2017)\n© Sputnik / Sergej Gunjejev / Uđi u foto-galerijuAleksandar Bortnikov\n4 Oktobar 2017, 11:42\nPrema rečima Bortnikova, teroristi trpe značajne gubitke, zahvaljujući efektivnim akcijama sirijskih snaga i Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije, kao i koalicionih snaga u Iraku. Grupe su izgubile kontrolu nad velikim delom teritorija i naftnih područja. Smanjena je ekonomska baza koja omogućava finansiranje ne samo velikih formacija militanata, već i njihovih pristalica izvan Sirije i Iraka.\n„Svi navedeni faktori i shvatanje da im preti potpuno uništenje u tim zonama ranije dominacije naterali su vođe terorističkih organizacija da promene strategiju daljih akcija“, izjavio je direktor FSB.\n„Ove godine imamo na stotine žrtava napada u Avganistanu, Siriji, Iranu, Iraku, Egiptu, Maliju, Turskoj, Rusiji, Velikoj Britaniji, Španiji, Švedskoj, Finskoj i drugim državama“, dodao je Bortnikov.\nOn je dodao da su teroristi postavili izazov čitavom civilizovanom čovečanstvu, kao i da žele da poseju paniku u najrazličitijim tačkama sveta i da zaplaše države koje sa njima vode rat. Ekstremisti žele da pokažu pristalicama i sponzorima „žilavost i mogućnost vođenja daljih akcija“.\n„U ovo vreme vođe međunarodnih terorističkih organizacija preraspodeljuju snage i sredstva koje poseduju. Militanti se ciljano šire izvan Bliskog istoka, koncentrišu se na nestabilne regione sa nišanom na stvaranje novih žarišta napetosti i oružanih konflikata“, rekao je Bortnikov.\nOn je saopštio da DAEŠ planira da stvori novu terorističku mrežu u svetu.\n„Praktično, izgubivši bitku u stvaranju kalifata na teritoriji Sirije i Iraka, vođe DAEŠ-a i drugih njima bliskih terorističkih grupa kao strateški zadatak odredili su stvaranje nove svetske terorističke mreže“, rekao je Bortnikov.


VUČIĆ: Nemam vremena da se bavim Sergejom Trifunovićem\nOktobar 5, 2018 Oktobar 5, 2018 ŽURNAL\nBeograd — Svi u državi treba da rade svoj posao, odgovor je predsednika Aleksandra Vučića na pitanje o navodnim malverzacijama Fonda za ulaganje u lečenje bolesne dece.\nReč je o fondaciji “Podrži život” koju vodi glumac Sergej Trifunović.\nUpitan da prokomentariše “tvrdnje da je Trifunović novac za lečenje bolesne dece ulagao u investicione fondove i tako se praktično kockao”, Vučić je rekao da nema vremena da se bavi baš svim temama u društvu.\n“Ako mislite da je moguće da imam vremena i za to, stvarno je nemoguće. A u ovoj zemlji neka svi rade svoj posao”, rekao je Vučić.\nNovac koji se prikuplja u fondaciji “Podrži život” se ne zloupotrebljava, već se isključivo koristi za lečenje bolesne dece, rekao je za N1 osnivač fondacije Sergej Trifunović On je za N1 naveo da jedan tabloid ima za cilj diskreditovanje humanitarne organizacije, čiji je rad, kako je rekao, u potpunosti legalan.\nTrifunović je podsetio da su glavni izvor prihoda u organizaciji SMS poruke koje se šalju na 5757, a na nadležne je apelovao da dođu i ispitaju rad fondacije.\nMajka Anđele Janković, kojoj je lečenje u inostranstvu omogućila fondacija “Podrži život“, demantovala je navode pojedinih medija.\nKako je Danijela Janković navela, njena ćerka se nalazi na lečenju u turskoj u bolnici Adžibadem, iako mediji tvrde drugačije.\n”Ovo što pišete da sam ja dala izjavu da moje dete nema lečenje i da moje dete čeka lečenje, baš ste se grdno prevarili. Moje dete ima lečenje, u dobroj je bolnici i to sve zahvaljujući Sergeju Trifunoviću, koga pozdravljamo i ja i moja ćerka, kao i čelnike fondacije”, navela je Danijela.\nOna je apelovala da se prestane sa hajkom na Trifunovića.


ChamSys DMX kontrole i konzole za svetlo, prodaja\nChamSys konzole za rasvetu\nChamSys je ime koje je za samo deset godina među specijalistima za svetlosne efekte postalo sinonim za inovativan pristup i integraciju softverskih i hardverskih rešenja u jedinstven sisitem.\nKao i većinu uspešnih tehnoloških kompanija, britanski ChamSys su formirali eksperti (u ovom slučaju dizajneri svetla, programeri i inženjeri) koji nisu bili zadovoljni ograničenjima na polju na kome rade i vrlo brzo uspeli su da ponude potpuno alternativni pristup izazovima dizajna svetla na kompleksnim događajima, poput koncerata, baleta i proslava. Prva MagicQ konzola za kontrolu svetla pojavila se u prodaji 2004. godine, i, uz redovne tehnološke apdejte, od tada se uspešno prodaje širom sveta za potrebe filmske i muzičke industrije, pozorišta, revija i fiksnih instalacija. Od 2006. u prodaji je sada već čuvena PC Wing kontrola (već naredne godine obezbeđena je podrška za Mac i Linux), a od 2008. na tržištu je i Pro serija konzola. Chamsys je brzo prepoznao rastuću važnost mobilnih uređaja i 2010. kreirane su prve aplikacije za daljinsku kontrolu konzola putem iPhone i Android telefona. Razvoj revolucionarnih novih uređaja i platformi nastavljen je 2012., uvođenjem prvih ultrakompaktnih konzola za majstore svetla koji su stalno na putu, a pravac daljeg razvoja fiksiran je iste godine predstavljanjem prve verzije MagicVis programa za vizuelizaciju svih aktivnih efekata na sceni. Ove godine lansiran je i ključni novi softver, MagicHD media player koji je takođe dostupan na svim operativnim sistemima. Pored veoma malih platformi za upravljanje svetlom, kao što su mini konzole i interfejsi za mobilne uređaje, ChamSys je tokom 2014. godine uspešno okončao razvoj i prve zaista velike konzole MQ1000 Stadium, čije ime sve govori.\nLinija ChamSys proizvoda uključuje:\n- MagicQ Pro serija\nMagicQ Pro konzole su najmoćnije portabilne konzole koje su dizajnirane da izvrše svaki zadatak koji dizajneri svetla osmisle, koliko god kompleksan bio. Već stotinama puta testirane su na koncertima svetskih muzičkih zvezda i na najvećim mogućim svečanostima, poput proslave Nove godine u Londonu. Podržavaju po 64 univerzuma putem ArtNet, ACN ili Pathport veze, pri čemu se podaci za sva 64 univerzuma obrađuju u samoj konzoli, ukupno 32.768 kanala u jednom uređaju, pri čemu svi garantovano rade punom brzinom u svakom trenutku. Ove konzole pored integrisanog Ethernet sviča imaju i po četiri Neutrik Ethercon konektora kako bi se lakše povezale sa računarima, medija serverima i medija plejerima.\n- MaqicQ kompaktne konzole\nOve konzole specijalno su dizajnirane za unošenje u avion kao ručni prtljag, tako da ne postoji rizik od oštećenja niti potreba za glomaznim zaštitnim koferima. Podržavaju 12 univerzuma putem ArtNet ili Pathport veze, ili uz ACN striming. Sa zadnje strane su četiri DXM izlaza. I ove manje konzole, koje PSP Elektronik najtoplije preporučuje svim kupcima koji rade na režiji svetla i sa svetlosnim efektima, jednako se lako mogu povezati na medija servere i imaju pixel mapere kao u MagicQ Pro konzolama, uz korišćenje istog softvera i istog formata za šou zapise, tako da se sa lakoćom možete prebacivati sa jednog na drugi MagicQ uređaj i sa jednog na drugi PC operativni sistem ako konzolu koriste zajedno sa računarom.\n- MagicQ Wing kontrole\nSvaki VJ i majstor svetla zna prednosti programiranja sekvenci putem računara ali i dalje potiže veću preciznost kada manuelno kontroliše nivoe putem fejdera i enkodera. ChamSys Wing kontrole objedinjuju najboje iz oba pristupa jer su projektovane da koriste resurse računara dok su sam ekomande na konzoli, a povezivanje se jednostavno obavlja USB konekcijom. Najveća konzola iz ove serije, Maxi Wingm ima isti broj tastera, fejdera i enkodera kao i stand-alone ChamSys konzole. Wing modeli takođe raspolažu sa po četiri DMX izlaza kao i kompaktne konzole, a prepoznaju ih jednako Windows, Linux i iOS operativni sistemi. Pored MagicQ Maxi Wing modela i sličnog ali nešto drugačije dizaniranog Wing Compact modela tu su i Mini Wing bez enkodera, sa 10 fejdera i jednim DMX izlazom i specijalni Extra Wing Compact bez enkodera ali sa 12 fejdera i 12 execute tastera u dve sekcije, obe sa previous/next selekcijom.\nSve ChamSys konzole stižu sa MagicQ softverom koji uključuje 9000 personalitija i jednostavnu selekciju atributa i programiranje, zajedno sa veoma moćnim piksel maperom. Putem računara mogu se vizuelizovati sva 64 univerzuma korišćenjem MagicVis programa za vizuelizaciju, a konzole se lako povezuju i sa MagicHD Box robusnim plejerom za video projekcije koji koristi MagicHD video plejer softver. Ovaj softver takođe se može pokrenuti sa bilo kog računara i omogućava simultani plejbek čak osam lejera HD medija.\nPogledajte sve ChamSys proizvode u ponudi PSP Elektronika.


Tegeltija: Komšić sahranjuje BiH uz aplauz "Probosanske" javnosti - Glas Srpske\nSrna 23.09.2021 13:32\n"Čemu je aplaudirala i oduševljavala se ta probosanska javnost, shvatiće, kako to obično biva, tek poslije, kada se suoči sa posljedicama takvog čina, koji je srušio temelj funkcionisanja institucija BiH - konsenzus, kompromis i ravnopravnost naroda i entiteta", ukazao je Tegeltija.\nOn je naglasio da političko Sarajevo i bošnjačke političke lidere interesuje prisvajanje BiH i njena transformacija u bošnjačku nacionalnu državu i to pod maskom građanske države. "To je ono što sahranjuje BiH, jer to Republika Srpska, Srbi i Hrvati niti mogu, niti hoće ikada prihvatiti. Prema tome, političko Sarajevo samo nek nastavi da uzurpira i prisvaja institucije, pretvarajući ih u bošnjačke.\nSamo nek ne poštuju procedure i nadležnosti. Samo nek se ponašaju bahato i osiono, otimajući prava Srba, ali i Hrvata. Samo nek se ponašaju kao samostalni vlasnici BiH", navodi Tegeltija i ističe da je baš to dobro za dugoročne političke ciljeve Republike Srpske. Prema njegovim riječima, Komšić je pokazao svima u Republici Srpskoj, čak i onim najnaivnijim, da svaka priča o ravnopravnosti i uvažavanju predstavlja tek šarenu lažu za lakovjerne iza koje se krije sad i neskrivena želja za dominacijom političkog Sarajeva u BiH.\n"Riječ je o klasičnom prisvajanju i uzurpaciji institucije Predsjedništva BiH, uzurpaciji spoljne politike i pretvaranju BiH institucije u bošnjačku instituciju", naveo je Tegeltija. On je konstatovao da je Komšić pokazao da su za njega Srbi i Hrvati tek obični dekor, koji ne treba ništa da se pita u BiH.\nOn je napomenuo da posljedice Komšićevog jučerašnjeg istupa njemu donose kratkotrajne aplauze, a BiH dugoročni i sad već teško rješiv problem. "Ništa Republika Srpska juče nije izgubila, izgubila je BiH, i to je izgubila puno. Rekao bih da se radi o nenadoknadivom gubitku", smatra Tegeltija. Tegeltija je naveo da je i ono malo ljudi u Republici Srpskoj što je imalo kakvu-takvu vjeru u mogućnost postojanja BiH, juče shvatilo da u BiH, kakvu zagovara Komšić i političko Sarajevo, Republika Srpska, Srbi i Hrvati nemaju mjesta.\nOn je dodao da svi koji se iole razumiju u politiku shvataju da BiH, ako je ikako moguća, moguća jedino kao zemlja konsenzusa i kompromisa, koji su ugrađeni u temelje i sve mehanizme i institucije Dejtonskog mirovnog sporazuma. "Srbi i Republika Srpska imaju svoje političke ciljeve koji su izraz većinske narodne volje u Srpskoj, koji su kao takvi legitimni, čak i ako su u konačnici samostalnost i nezavisnost Republike Srpske", napomenuo je Tegeltija.\n"Na taj način Republika Srpska se, bez obzira na svoje legitimne i dugoročne političke ciljeve, ponaša odgovorno prema Dejtonskom mirovnom sporazumu i institucijama i procedurama koje su njim uspostavljene.\nMeđutim, upravo političko Sarajevo i bošnjački politički lideri, prisvajanjem i uzurpacijom tih zajedničkih institucija pokazuju da ih BiH, kao zemlja dva entiteta i tri konstitutivna i ravnopravna naroda, ne interesuje", poručuje Tegeltija.


Stupio na snagu nov železnički red vožnje\nIzmene u redu vožnje železničkog saobraćaja trajaće do 9. decembra 2017. godine.\nNovi železnički red vožnje na srpskim prugama počeo je da se primenjuje od nedelje, 11. decembra 2016. godine i važiće do 9. decembra 2017. godine - saopšteno je u Društvu za železnički prevoz putnika “Srabija Voz”.\nZa novi red vožnje putnici iz Srbije će i dalje direktnim međunarodnim vozovima moći da putuju do brojnih evropskih destinacija u: Austriji, Mađarskoj, Sloveniji, Hrvatskoj, Grčkkoj, Makedoniji i Crnoj Gori.\nKao i u dosadašnjem redu vožnje na relaciji Beograd - Budimpešta - Beograd i dalje saobraćaju večernji vozovi iz Beograda za Budimpeštu sa polaskom iz našeg glavnog grada u 21:50 sati, a iz stanice Budimpešta Keleti u 22.25 sati. Planiran je, takođe i saobraćaj voza “Ivo Andrić” koji iz Beograda za Budimpeštu polazi u 11.35 sati, a iz Budimpešte u 08.05 sati\nOd Beograda do Beča putnici će se prevoziti vozom “Avala”, sa polaskom iz Beograda u 07.36 sati, a iz Beča za Beograd u 08.39. sati.\nZa Sofiju, po novom redu vožnje saobraćaće voz „Balkan“ iz Beograda u 09.25 sati, a iz Sofije i 09.40 sati.\nNa relaciji od Beograda do Zagreba i Ljubljane, svakodnevno će saobraćati voz koji iz Beograda polazi u 10.55 sati. Voz, sa polaskom iz našeg glavnog grada u 21.20 sati za Ljubljanu, kao i iz Ljubljane u 21.05 sati za Beograd, saobraćaće samo u zimskoj i letnjoj sezoni, odnosno od 23. decembra 2016. do 15. januara 2017. godine i od 25. juna do 11. septembra 2017. godine\nZa putnike koji putuju do Vilaha i Švarcaha, po novom redu vožnje voz polazi iz Beograda u 10.55 sati, a iz Švarcaha u 04.23 sati.\nU saobraćaju sa Grčkom do Soluna je planiran jedan par vozova „Helas“ i to iz stanice Beograd u 18.35 sati, a iz Soluna za Beograd u 18.30 sati. Zbog građevinskih radova na pruzi Niš –Preševo, voz „Helas“ trenutno ne saobraća do završetka radova.\nIzmeđu Srbije i Crne Gore saobraćaju dva para vozova. Polazak dnevnog voza “Tara” iz Beograda za Bar je u 09:10 sati, a iz Bara u 07.10 sati. Večernji voz “Lovćen” iz Beograda polazi u 21:10 sati, a u povratku iz Bara za Beograd u 19.00 sati.\nZa letnju sezonu od 2.juna do 4. septembra 2017. godine, na relaciji Subotica – Novi Sad – Bar –Novi Sad – Subotica saobraćaće i sezonski voz „Panonija“. Polazak iz Subotice planiran je u 18:37 sati, a iz Bara u 16:50 sati.\nZbog radova na barskoj pruzi, koji su počeli 1. decembra i trajaće do 15. jula 2017. godine, vozovi za Crnu Goru trenutno voze po izmenjenoj organizaciji saobraćaja na deonici Beograd-Lajkovac-Beograd.


Reč je o 11 domaćih i 11 stranih kompanija koje će u naredne tri godine otvoriti oko 5.000 novih radnih mesta i uložiti oko 120 miliona evra širom Srbije.\n“Prioritet Vlade je borba protiv nezaposlenosti i privlačenje investicija. Najveća investicija u ovom krugu, ako zanemarimo Geoks sa kojom smo već prošle nedelje potpisali ugovor, jeste investicija veoma poznate američke kompanije „Cooper Standard Automotive“ koja će u Sremskoj Mitrovici investirati više od 20 miliona evra i zaposliti 500 novih radnika. Radi se o ogromnoj kompaniji čiji je godišnji promet 2,4 milijarde dolara“, izjavio je Dinkić i dodao da je ovo još jedan pozitivan signal da naša automobilska industrija nastavlja da se razvija jako brzim tempom.\nOn je izrazio zadovoljstvo što se nakon pokretanja Fijatove proizvodnje novog modela u Kragujevcu, sve više kompanija iz oblasti auto-komponenti interesuju za proizvodnju u Srbiji i dodao da je siguran da će „Cooper Standard Automotive“ izazvati veliku pažnju i drugih američkih investitora iz oblasti automobilske industrije.\nMinistar Dinkić je izjavio danas da se nada uspešnom završetku tendera za privatizaciju smederevske Železare i da će njenim pokretanjem, uz proizvodnju Fijata i proizvodnju novih kompanija koje stižu u našu zemlju, Srbija povećati izvoz i industrijsku proizvodnju, i ostvariti rast bruto domaćeg proizvoda u iznosu od najmanje 2 odsto u 2013. godini.\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA), Božidar Laganin, rekao je da su u ovom krugu odobreni projekti u visini od 119 miliona evra, sa rokom realizacije od tri godine, dok je iznos odabrane pomoći oko 32 miliona evra. On je istakao da je od 2006 godine, od kada SIEPA implementira ovaj program, objavljeno ukupno 16 javnih poziva i da je u programu skoro 248 projekata koji su omogućili da se privuče ukupno 1,4 milijarde evra investcija i kreira više od 45 hiljada direktinih novih radnih mesta.\nDirektor kompanije Lenada Slobodan Stefanović, koja planira da u Pirotu investira oko 2,5 miliona evra i otvori 143 novih radna mesta, izrazio je zahvalnost Ministarstvu finasija i privrede i SIEPA-i što su u njegovoj kompaniji prepoznali kvalitet i partnera za neku buduću saradnju.


Nakon funkcionera MUP-a, ni OJT u Nišu ne vidi išta sporno u snimcima nesreće kod Doljevca\nOsnovno javno tužilaštvo u Nišu demantovalo je da na snimku teške saobraćajne nesreće na naplatnoj rampi Doljevac koju je 31. januara ove godine izazvalo službeno vozilo u kojem je bio v.d. direktora Koridora Srbije Zoran Babić “nedostaju dva minuta koja su ključna za postupak”, o čemu je pisao „Insajder“, a tekst preneli drugi mediji\nU saopštenju objavljenom na sajtu niškog OJT naglašava se da ono nakon svih pribavljenih izveštaja „nema nikakve sumnje u pogledu autentičnosti snimka”, a da je javnost “pogrešno informisana da na njemu nedostaju dva minuta”\nSaobraćajna nesreća kod Doljevca je od samog početka izazivala kontroverze u delu javnosti, među kojima je i sumnja da vozilom nije upravljao optuženi Babićev vozač Dejan S, već sam Babić\nOsnovno javno tužilaštvo u Nišu (OJT) demantovalo je danas da na snimku teške saobraćajne nesreće na naplatnoj rampi Doljevac koju je 31. januara ove godine izazvalo službeno vozilo u kojem je bio v.d. direktora Koridora Srbije Zoran Babić “nedostaju dva minuta koja su ključna za postupak”, o čemu je pisao „Insajder“, a tekst preneli drugi mediji.\nU ovoj nesreći je poginula Stanika Gligorijević, a još pet osoba je teže i lakše povređeno.\nU saopštenju objavljenom na sajtu niškog OJT naglašava se da ono nakon svih pribavljenih izveštaja „nema nikakve sumnje u pogledu autentičnosti snimka, kao i da je snimak u potpunosti veran, nekompromitovan i bez nedostajućih delova“, a da je javnost “pogrešno informisana da na snimku nedostaju dva minuta”.\nU njemu se navodi da je zamenica tužioca OJT Jelena Kocić „Insajderu“ dostavila odgovor u vidu hronološkog postupanja OJT Niš vezanog za pribavljanje snimaka sa naplatnih rampi, a zatim i “rada na tome da se raščisti okolnost oko toga da na snimku nije ništa zabeleženo za period od 8.30 do 8.32 časova”.\n– Kao zaključak iz odgovora zamenice Jelene Кocić upućenog novinarki ‘Insajdera’ se jasno može utvrditi da je preduzeće za računarski inženjering ‘Telix’ DOO Novi Sad, koje je nadležno za održavanje sistema video nadzora, pregledalo hard disk i utvrdilo da nisu pronađena nikakva oštećenja podataka da su svi video snimci konzistentni, da nema nedostajećih snimaka, a da su prekidi u snimanju rekordera (od dva minuta, p.a.) nastali jer je uključena opcija detektora pokreta, kojih u tom period nije bilo- dodaje se.\nU saopštenju se još kaže da je suština odgovora Kocićke bila da “transparentno ukaže da je OJT u Nišu učinilo sve napore da otkloni svaku nedoumicu u pogledu relevantnosti dostavljenih snimaka, i da je na kraju to i učinjeno putem analize koju je obavilo preduzeće ‘Telix’”.\nSaopštenje niškog OJT usledilo je nakon što su ministar policije Nebojša Stefanović i načelnik Uprave saobraćajne policije MUP Nebojša Arsov, regujući na pisanje “Insajdera” i drugih medija, kazali da je snimak nesreće kod Doljevca “autentičan”, da ne nedostaje neki njegov deo i da se na njemu „jasno vidi trenutak saobraćajne nezgode, kao i trenutak kada vozač izlazi iz vozila, obilazi oko vozila i otvara suvozačeva vrata“.\nOJT u Nišu je temeljno i iscrpno sprovelo pretkrivični postupak i obavilo sva saslušanja, medicinska veštačenja, a između ostalog i veštačenja povreda nastalih kod vozača i putnika u vozilu marke „škoda superb“ sa posebnim zadatkom da se prema nastanku povreda utvrdi ko se u tom vozilu u vreme nesreće nalazio na mestu vozača, odnosno putnika, navodi se u današnjem saopštenju tužilaštva.\nNakon sprovedenog postupka “nije bilo ikakve sumnje” da je vozilom upravljao okrivljeni Dejan S. protiv koga je OJT 9. septembra ove godinje podnelo optužni predlog, na osnovu kojeg se pred Osnovnim sudom u Nišu vodi postupak, precizira se u saopštenju.\n– U toku celog postupka, sve do današnjeg dana, niko nije ukazao ni na jednu činjenicu koja bi mogla biti predmet provera, a koja bi išla u prilog tvrdnje da je vozilom ‘škoda superb’, upravljalo neko drugo lice osim optuženog- zaključuje niški OJT.\nPredsednik Srbije i SNS-a Aleksandar Vučić je u saoptembru kazao da je video snimak nesreće, koji je “jeziv”, ne objašnjavajući po kom osnovu je ostvario takav uvid. On je tada kazao da vozilom nije upravljao Babić I pozvao Velimira Gligorijevića, supruga poginule Stanike, da pogleda snimke.\nNesreću na naplatnoj rampi Doljevac su, inače, od samog početka u delu javnosti pratile kontroverze, među kojima i ona da je za volanom automobila koji je izazvao nesreću bio sam Babić. Predsednik Pokreta slobodnih građana Sergej Trifunović je kazao da je, prema saznanjima koje ima, posle nesreće „šest ili sedam ljudi vadilo Babića sa mesta vozača i prebacivalo ga na zadnje sedište“.\nTrifunović je kazao da su snimci sa naplatne rampe Doljevac, na kojima se vidi da nakon nesreće sa vozačevog mesta izlazi Dejan S, a koje su objavili pojedini mediji, „samo loša montaža iza koje stoji BIA“.


Zoflora hemofarm - Žena.rs\nJedno od vodećih sredstava za dezinfekciju Zoflora, za koje je laboratorijskim testiranjem potvrđeno da efikasno eliminiše aktuelni korona virus, postalo je dostupno i građanima Srbije zahvaljujući kompaniji Hemofarm. Ovaj britanski proizvod sa stogodišnjom tradicijom, idealan je partner za higijenu prostora u kojem boravite.\nPiše: promo 08.03.2021. 17:19\nMagistar farmacije Branislava Daskalović, menadzer CHC tima za Zapadni Balkan iz Hemofarma Foto: Ustupljena fotografija\n- Zoflora može bezbedno da se koristi u celoj kući na podovima, radnim površinama, pločicama, kadi, slavinama, odvodnim cevima, toaletima… Razblažite, poprskajte, natopite, obrišite krpom ili koristite nerazblaženo u cevima i odvodima. Zofloru možete koristiti i za higijenu svog automobile i radnog prostora. Ukoliko je koristite kao deo svakodnevne rutine čišćenja, Zoflora je idealno sredstvo da se bezbedno i efikasno održava higijena i očuva zdravlje u vašem domu. - objašnjava farmaceut Branislava Daskalović\nZoflora Hemofarm pravi izborFoto:Ustupljena fotografija\nzdravo telo Hemofarm Zoflora sredstvo za dezinfekciju


Naveo je da je sektor javnih preduzeća, uprkos napretku, i dalje prilično velik i predstavlja ozbiljan rizik kako za fiskalnu poziciju, tako i za ukupno poslovanje privrede.\n"Imali smo situaciju da su javna preduzeća ponovo generisala gubitke posle nekoliko godina uslovno govoreći pozitivnog poslovanja i to je ciklus kroz koji smo nekoliko puta prošli", rekao je Vasiljević u onlajn uključenju na konferenciju "Zašto su javna preduzeća u Srbiji na gubitku".\nNaveo je da su u prethodnih nekoliko godina u nekoliko velikih javnih preduzeća u manjoj ili većoj meri započete reforme, kao na primer, u Železnici gde je, napominje, dosta toga urađeno oko restrukturiranja, reorganizacije i racionalizacije samog preduzeća i očekuju se da se vide pozitivni efekti tih mera.\nVasiljević kaže da su određene reforme sprovedene i u drugim većim preduzećima, poput EPS-a i Srbijagasa.\n"Mada, moj utisak je da je još mnoga toga ostalo da se uradi", rekao je Vasiljević.\nNaveo je da je nedavna analiza MMF među 20 zemalja srednje i istočne Evrope pokazala da u svim tim zemljama, bez izuzetka, učešće javnog preduzeća podrazumeva nižu produktivnost i veće troškove i fiskalne rizike za privredu.\nKaže da međunarodna iskustva pokazuju da je tu ključan dobar i transparentan okvir za korporativno upravljanje javnim preduzećima.\n"Tu Srbija ne stoji sjajno. U izveštaju MMF među 20 zemalja srednje i istočne Evrope, Srbija je tek na 15. mestu po kvalitetu okvira korporativnog upravljanja u javnim preduzećima. Očigledno dosta prostora ima za napredak", rekao je Vasiljević.\nNaveo je da je Zakon o javnim preduzećima usvojen pre nekoliko godina rešio neke probleme, ali da i dalje u tom propisu ima dosta manjkavosti. Jedna od njih se, kaže Vasiljević, upravo odnosi na način imenovanja upravnih tela u javnim preduzećima koja je u srži korporativnog upravljanja.\nPostojećim zakonom, navodi, nadzorne odbore i direktore u javnim preduzećima bira i postavlja Vlada i praktično nadzorni odbor ne može da vrši svoju funkciju, jer za to nema glavnu polugu, a to je postavljanje i smenjivanje menadžmenta.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Milorad Filipović kaže da neka javna preduzeća zaslužuju da idu u privatizaciju, neka traže privatne partnere zbog nedostatka investicija, dok neka sasvim dobro mogu da funkcionišu ukoliko država ne bi imala prevelike apetite prema njima.\nSmatra da ne treba na brzinu ulaziti u čistu privatizaciju velikih javnih preduzeća, bez transparentne i vrlo detaljno proučene porblematike.\nNaveo je da mnoga javna preduzeća u drugim zemljama funkcionišu u državnom vlasništvu na izvanredan način i ostvaruju profit, pogotovu u telekomunikacijama i elektroprivredi, kao na primer u Nemačkoj i Češkoj.\nProfesor na Tehnološko-metalurškom fakultetu Petar Djukić smatra da bi delimična privatizacija javnih preduzeća uvela nekakav red u tom sektoru, ali da je tu potreban oprez kako se ne bi ugrozio javni interes.\nNaveo je da javni sektor "vuče" ogroman deo privrede u nisku produktivnost, nedovoljno investiranje i odsustvo modernizacije, te da se mnoge kompanije u svetu privatizuju da bi se pospešila njihova produktivnost.


Naši eksperti razvili domaći test za detekciju antitela u krvi – NS Reporter\nNaši eksperti razvili domaći test za detekciju antitela u krvi\nNOVI SAD – Najjeftiniji i najjednostavniji lek protiv Kovida-19, koji je paralisao ceo svet, proizvodi sam čovek – tvrde stručnjaci, koji su, najpre u Kini, a potom i u pojedinim evropskim zemljama, krvnom plazmom sa antitelima pacijenata koji su preležali koronu, lečili obolele. Slične poduhvate najavljuju i naši eksperti do kraja meseca, a otišli su i korak dalje – razvili su domaći test za detekciju antitela u krvi. Prva inicijativa za masovnu proizvodnju domaćih Elisa testova, potekla je iz Instituta za primenu nuklearne energije u Zemunu, koja ima više od 50 godina iskustva u proizvodnji imuno-dijagnostičkih testova.\nZa taj poduhvat, kako su nam potvrdili u toj naučnoj ustanovi, dobili su “zeleno svetlo” od Kriznog štaba i Vlade Srbije, i čim im stigne nedostajuća komponenta iz Nemačke, njihovi istraživači počeće sa prvim serološkim testiranjima.\n“Kroz ta masovna testiranja mogu se otkriti i oni pojedinci koji se nalaze u akutnoj fazi infekcije a koji nisu podvrgnuti testiranju primenom PSR testa jer su asimptomatski slučajevi, odnosno nisu razvili kliničku sliku bolesti a mogu dalje da prenesu bolest”, kaže dr Marija Gnjatović, rukovodilac razvoja u Institutu za primenu nuklearne energije.


CIK BIH POČEO S PRIPREMOM IZBORA: I bez novca objavljuju poziv za nabavku izbornog materijala | Slobodna Bosna\nOpći izbori u Bosni i Hercegovini trebaju biti održani u oktobru 2022. godine, ali bh. vlasti još uvijek nisu ispunile svoju zakonsku obavezu koja se odnosi na osiguravanje novčanih sredstava.\nPrema ranije utvrđenim propisima, opći izbori u Bosni i Hercegovini trebaju biti održani u oktobru 2022. godine, ali bh. vlasti još uvijek nisu ispunile svoju zakonsku obavezu koja se odnosi na osiguravanje novčanih sredstava.\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine 30. decembra prošle godine usvojilo je odluku o privremenom finasiranju koja bi, između ostalog, trebala omogućiti i nesmetano funkcionisanje CIK-a BiH te pripremne aktivnosti za održavanje općih izbora.\nMeđutim, Ministarstvo finansija i trezora BiH, koje predvodi HDZ-ov ministar Vjekoslav Bevanda, odbilo je zahtjev CIK-a za onaj dio sredstava predviđenih privremenim finansiranjem, a koji se odnose na posebne namjene, odnosno pripremne radnje za organizaciju izbora.\nKako su naveli u obrazloženju iz tog ministarstva, u dopisu CIK-a uočene su određene nelogičnosti i nezakonitosti u planu rashoda za prvo tromjesečje ove godine, na što je ministarstvo skrenulo pažnju, zatraživši od ove institucije da izmijeni operativni plan kako bi ispoštovali zakon i važeće podzakonske akte koji reguliraju ovu oblast.\nIz CIK-a BiH za Klix.ba su kazali da vjeruju da će im novac biti osiguran, ocijenivši tehničkim propustom nelogičnosti u zahtjevu koji im je odbilo državno resorno ministarstvo.\nMi smo se u zahtjevu pozvali na lokalne izbore koji su održani, a s obzirom na to da u finansijama postoje određene šifre, nama je zahtjev vraćen na doradu. Novac za izbore mora biti obezbijeđen jer je to zakonska obaveza svih koji obavljaju javne funkcije. Prema tome, mi smo sigurni da će izbori biti održani te da će biti osigurana novčana sredstava za tu namjenu”, kazao nam je član CIK-a BiH Jovan Kalaba.\nIako CIK BiH u ovom trenutku nema osigurana novčana sredstva za realizaciju predstojećih općih izbora, pripreme su već počele.\n"CIK BiH je već uradila i predala svoj nacrt izmjena i dopuna zakona koji smo postavili na našu internet stranicu, a poslali smo ga i svim relevantnim institucijama u BiH. To je bila naša zakonska obaveza, uz ukazivanje anomalija koje smo imali u dosadašnjim izborima", dodao je Kalaba.\nOn navodi i da su članovi CIK-a BiH daleko odmakli i u pripremi podzakonskih akata koji se tiču predstojećih općih izbora.\nOvih dana trebamo raspisati konkurse za nabavku papira i svega onoga što nam je potrebno za realizaciju izbora. S obzirom na to da još uvijek nismo dobili finansijska sredstva, mi ćemo praviti okvirne sporazume, a nakon što dobijemo novac ići ćemo u konkretno zaključivanje ugovora”, pojasnio je Kalaba.\nKonkretna aktivnost na terenu koja predstavlja uvertiru u održavanje općih izbora je “Trening trenera”, odnosno obuka nominovanih članova izbornih komisija koju prema programu rada CIK BiH realizira u saradnji sa Vijećem Evrope. Nakon Sarajeva, Banje Luke i Teslića, obuka se ovoga vikenda održava u Tuzli.\nKroz ‘Trening trenera’ mi obučavamo članove gradskih i općinskih izbornih komisija, kako bi oni nakon ovoga programa mogli obučavati članove biračkih odbora. Fokus rada u naredna dva dana će biti na članovima koje su delegirale lokalne izborne komisije i oni će proći obuku kako obučavati članove biračkih odbora za naredne izbore”, pojasnio je Kalaba.\nNakon Tuzle, obuka nominovanih članova izbornih komisija će biti održana u Mostaru i Zenici.\nU PROPISANOM ROKU: Centralnoj izbornoj komisiji BiH predato 108 prijava političkih subjekata\nPOČELI PRVI PROBLEMI ZBOG NERIJEŠENOG FINANSIRANJA: Poništeni pojedini tenderi za Opće izbore jer novac nije osiguran\nČOVIĆEV PLAN "B": Danas ističe rok, zbog blokada i nedostatka novca CIK BiH poništava dio javnih nabavki za izbore...


Malina o učinku Olimpije - Ozonpress :: internet portal\nTag: Marko Marinović, Olimpija\nPorazom od Crvene zvezde (81:91) košarkaši Olimpije nastavili su negativan niz u ABA ligi. Srbin u timu iz Ljubljane Marko Marinović kaže da njegova ekipa ponovo nije imala dovoljno sreće i koncentracije.\n„Vredno treniramo, ali smo zabeležili četiri uzastopna poraza od Krke, Cibone, Cedevite i sad Zvezde“, kaže Marinović i nastavlja. „Sa Beograđanima smo odigrali jednu dobru utakmicu, ali su se ponovile stare greške, pali smo u poslednja dva, tri minuta meča“.\nPred vama je utakmica sezone, očekuje vas duel sa Partizanom.\n„Odigraćemo četiri uzastopne utakmice sa srpskim ekipama. Naravno najvažniji je duel sa crno-belima. To je meč koji direktno odlučuje o četvrtoj poziciji, pa bih rekao da je to derbi cele ABA lige. Ukoliko Partizan pobedi imao bi dve pobede više od Olimpije. Ipak, istakao bih da je liga čudna i da više ekipa konkuriše za tu četvrtu poziciju“.\nZa vas nema predaha, nastavljate u ritmu sreda-subota.\n„Nastavljamo takmičenje u Evrokupu i prvi rival u K grupi je nemački Bamberg. Dobili su Albu i Bajern pa se iz toga vidi njihova snaga. Daćemo sve od sebe da izborimo pozitivan rezultat mada će biti veoma teško“, zaklkjučio je Marinović.\nNemanja Protić prešao u Metalac\nNekadašnji igrač Borca prešao u Bolton\nBorac nezaustavljiv, još jedna pobeda (FOTO)


Priznanje The Banker 2012 za Banca Intesa\nBanca Intesa osvojila je petu godinu za redom nagradu za banku godine u Srbiji koju dodeljuje vodeći svetski časopis iz oblasti finansija i bankarstva The Banker. Pored priznanja za Srbiju, Intesa Sanpaolo, matična grupacija Banca Intesa, dobila je i nagrade za banku 2012. godine u Italiji i Hrvatskoj. Tradicionalno priznanje za banku godine dodeljuje se na osnovu kvantitativnih kriterijuma, kao što su bilansna aktiva i adekvatnost kapitala, ali i stepena razvoja novih tehnologija, nivoa podrške pružene preduzećima i inicijativa preduzetih u odnosu sa klijentima.\nPrema rečima organizatora, The Banker nagrade za banku godine odaju priznanje onim institucijama koje su odgovorile na izazove nametnute jednim od najzahtevnijih poslovnih okruženja koja se pamte, demonstrirajući inovativnost, efikasnost i oprezno upravljanje, i tako donele dobrobit svojim klijentima i privredama u kojima posluju.\n„Počastvovana sam što je Banca Intesa i ove godine ponela jedno od najznačajnijih međunarodnih priznanja koje vrednuje kvalitet i domete poslovnih strategija u bankarskoj industriji. U uslovima usporene privredne aktivnosti i snažnih recesionih pritisaka u čitavoj Evropi, koji su se tokom prethodne godine prelili i na naš ekonomski prostor, Banca Intesa je nastojala da pruži aktivnu podršku privredi i prati potrebe stanovništva. Dobri poslovni rezultati, očuvani kvalitet kreditnog portfolia, kao i stabilna kapitalna pozicija čine zdrave osnove koje će nam omogućiti da i u narednom periodu ostanemo pouzdana i profesionalna podrška svim našim klijentima i celokupnoj društvenoj zajednici“, izjavila je Draginja Đurić, predsednik Izvršnog odbora Banca Intesa, koja je na sinoćnoj svečanosti u Londonu primila priznanje u ime banke.


Majmunske boginje u poèetku lièe na varièelu, a prvi simptomi su povišena temperatura, glavobolja, oticanje limfnih žlezda i posle tri dana se pojavljuju ospe.\nSmrtnost je jedan do deset odsto zaraženih, a prvo oboljevaju deca i osobe slabijeg imunog sistema. Kao svaka virusna bolest leèi se simptomatskom terapijom, preveniraju se i leèe bakterijske infekcije.\n"Od 17. septembra nema novih sluèajeva, ali se prati situacija. To je bolest životinja nastala u Africi. Prenosi se sa životinje na ljude ujedom i telesnim teènostima. Sa èoveka na èoveka je teoritski moguæe, ali se retko dešava", rekla je u emisiji "150 minuta" epidemiolog Instituta za javno zdravlje Srbije Dragana Dimitrijeviæ.\nOna je pojasnila da se svi putnici koji dolaze u Srbiju iz Nigerije, gde se pojavila epidemija, stavljaju pod zdravstveni nadzor u dužini inkubacije bolesti.\n"Uruèuje im se rešenje i prati zdravstvemo stanje. Njihova obaveza je da se prijave okružnom zavodu za javno zdravlje i prati im se zdravstveno stanje. Inkubacija od 6 do 16 dana, a može biti i od 5 do 21 dan. Od avgusta prošle godine do septembra ove godine imamo 113 potvrðenih sluèajeva ove bolesti sa sedam smrtnih ishoda. Od januara dva smrtna ishoda", rekla je doktorka i pojasnila da sveže informacije stižu iz Svetske zdravstvene organizacije.


Vigemark: Odluka o akcizama važna za ulaganja i budućnost ekonomije\n15.12.2017. 19:00 > 19:00\nZakon o akcizama veoma značajan korak i odluka koja će omogućiti ulaganje u infrastrukturu, pre svega u ceste, s tim da su "neke od tih cesta i na području Tuzle", rekao je šef Delegacije EU u BiH i specijalni predstavnik EU ambasador Lars Gunar Vigemark.\nNakon posete i razgovora sa studentima Ekonomskog i Pravnog fakulteta u Tuzli dodao je da je odluka o akcizama važna za ulaganja i povoljniju ekonomsku klimu i budućnost ekonomije u celini, te stvaranje povoljnije investicijske klime.\nVigemark je mišljenja da Bosna i Hercegovina treba više javnih investicija, jer nema dovoljno privatnih i direktnih stranih ulaganja.\nVigemarka su direktno prozvali neki poslanici BiH, pre svih Aleksandra Pandurević iz SDS i Damir Bećirović iz DF, a neki su čak tražili da se švedski diplomat proglasi nepoželjnim u BiH, piše Radiosarajevo.\nVigemark: Akcize na sto stavljaju 500 MILIONA EVRA\nVigemark: Usvajanjem akciza javna preduzeća će LAKŠE DO KREDITA\nVigemark: Bez zakona o akcizama nema realizacije projekata vrednih 200 miliona evra


CIKOTIĆ-BERGER: OD IZUZETNE VAŽNOSTI UNAPREĐENJE SIGURNOSTI NA ZAPADNOM BALKANU | Hayat.ba\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Selmo Cikotić sastao se danas u Sarajevu s državnim sekretarom Ministarstva vanjskih poslova Njemačke Miguelom Bergerom, s kojim je razgovarao o sigurnosnoj situaciji i jačanju odnosa između dvije države.\nIstaknuto je da je od izuzetne važnosti unapređenje sigurnosti na zapadnom Balkanu, ekonomski razvoj i napredak zemalja ove regije i stvaranje daljih preduslova za približavanje i integraciju u Evropsku uniju, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH.\nMinistar Cikotić je naglasio spremnost Bosne i Hercegovine za nastavak stvaranja sigurnog okruženja, kroz unapređenje sigurnosnog sistema u BiH, ali i saradnju s partnerskim državama i zajednički odgovor na sigurnosne prijetnje i izazove.\nPosebno ja naglašena važnost podrške u borbi protiv organiziranog kriminala, gdje su institucije Bosne i Hercegovine i Njemačke do sada imale izuzetno dobru i uspješnu saradnju.\nMinistar Cikotić je upoznao sekretara Bergera i sa mjerama koje BiH poduzima u borbi protiv ilegalnih migracija i krijumčara ljudima te zbrinjavanjem migranata koji borave na teriororiji BiH.\nIstakao je da je napravljen značajan iskorak u ovoj oblasti, što je rezultiralo smanjenjem broja migranata na teritoriji BiH, uz istovremeno izgradnju kapaciteta za adekvatan smještaj osoba koji se nalaze u privremenim prihvatnim centrima u BiH.


Heliant telemedicina: Zdravlje na daljinu | PC Press\nPlatforma kompanije Heliant za telemedicinski pregled omogućava da se konsultacije sa lekarom specijalistom, kad god on proceni da je to moguće, obavljaju onlajn, putem video poziva, bez obzira na to gde se geografski nalaze lekar i pacijent.\nPregled pacijenta kroz platformu Heliant Telemedicina odvija se u četiri koraka:\npopunjavanje stručnog upitnika o zdravstvenom stanju pre pregleda,\nvideo pregled i\ndobijanje Izveštaja lekara specijaliste.\nPročitajte i: Uspešno presađeno genetski modifikovano svinjsko srce\nDigitalna platforma dalje preuzima kreirani Izveštaj i obaveštava pacijenta elektronskim putem, na imejl adresu koju je naveo prilikom davanja saglasnosti za telemedicinski pregled, i/ili preko SMS‑a, kroz koje se šalje link za preuzimanje Izveštaja.\nHeliant: Izazovi telemedicine\nU izazovnom trenutku kada to postaje imperativ, kompanija Heliant se trudi da unapredi digitalni pristup medicini. Dr Nevena Veljković, menadžer za inovacije, odgovara nam na aktuelna pitanja.\nTelemedicina je poznata još od početka 20. veka. Šta se promenilo do danas i šta sve obuhvata moderna telemedicina?\nRazvoj različitih oblika lečenja na daljinu potekao je iz potrebe za pravovremenim pristupom stručnoj zdravstvenoj zaštiti. Svaki napredak u telekomunikacionim tehnologijama (od telegrafa, preko telefona, pa i televizije) čovečanstvo je koristilo da zdravstvenu zaštitu učini dostupnijom. Kao i u svim oblastima života, i u telemedicini ključni napredak je došao sa Internetom, koji je drastično ubrzao komunikaciju i otvorio nove kanale za njeno odvijanje. Telemedicina danas obuhvata savetovanje putem mejla i aplikacija, virtuelne preglede dokumentacije, održavanje konzilijuma i virtuelne preglede pacijenta.\nKoliko je napredak ICT‑ja uticao na ubrzan razvoj telemedicine i možemo li već da zamislimo robote‑hirurge ili ML i AI koji u velikoj meri sam dijagnostikuje, pa čak i predlaže terapiju „na daljinu“?\nUnapređenja koja poslednjih godina omogućavaju transfer i obradu velike količine podataka tek će dobiti svoju primenu u lečenju na daljinu. Već se intenzivno razvijaju softverska rešenja za ranu dijagnostiku bolesti na osnovu crta lica, robotska ruka koja će daljinski operisati pacijenta, kao i virtuelni psihijatrijski tretmani. Međutim, nove mogućnosti koje dobijamo zahvaljujući veštačkoj inteligenciji stavljaju nas pred nove izazove. Jedan od najvećih je kako da izgradimo poverenje i prihvatimo predloge za terapiju i dijagnozu, ako su oni potekli od mašine, a ne od iskusnih lekara u čiji sud i zaključivanje verujemo. Zbog toga danas moramo da razmišljamo kako da uključujemo principe etičkog dizajna u razvoj algoritama, što znači da oni moraju da budu nepristrasni, transparentni, a njihovi zaključci objašnjivi i razumljivi.\nPročitajte i: Tele-health aplikacije dominirale na Web Summit-u\nDa li su u toku i neki drugi projekti iz oblasti telemedicine i da li je COVID‑19 pospešio korišćenje virtuelnih pregleda kod nas?\nIako je upotreba telemedicine u Srbiji pre COVID‑19 bila minimalna, interesovanje se povećalo tokom krize, jer zdravstveni sistem traži načine da pruži negu pacijentima, a da pritom ograniči prenošenje novog koronavirusa. Poslednjih godinu dana, pored telemedicinskog pregleda pacijenata obolelih od inflamatornih bolesti creva, Heliant razvija digitalno rešenje za virtuelne konsultacije lekara i pregled dokumentacije pacijenata obolelih od dijabetesa. Projekat koji smo nazvali eDiabetes olakšava lečenje pacijentima koji, zahvaljujući ovom programu, ne moraju da odlaze na kontrolu u bolnicu ili kliničko‑bolnički centar, onda kada lekar iz doma zdravlja proceni da nije neophodno da pacijent bude lično prisutan.\nIako Telemedicina možda nije idealna za rešavanje svih zdravstvenih problema, svakako postoji mnogo primera gde će učiniti rad lekara bezbednijim i sačuvati njihovo zdravlje\nLekar iz primarne ustanove tada pošalje pacijentovu dokumentaciju putem Heliant platforme i istim putem dobije mišljenje i nalaz kolege o eventualnoj modifikaciji terapije. Kao i u slučaju telemedicinskog pregleda, lekari posao obavljaju na računarima na kojima svakodnevno rade i konsultacije u eDiabetes‑u ne menjaju ništa u njihovoj poslovnoj rutini. Preduslov za ovaj, kao i svaki drugi telemedicinski pregled, jeste saglasnost pacijenta za razmenu ličnih podataka, što smo mu omogućili da uradi u okviru aplikacije i time u potpunosti usaglasili poslovni proces s važećom regulativom.\nKoliko je rad u oblastima telemedicine izazovan i koliko se razlikuje od klasičnog pristupa i odnosa lekar‑pacijent koji nam je poznat već vekovima?\nSuština tehnološkog izazova za Heliant bila je da se lekar tokom telemedicinskog pregleda nalazi u svom uobičajenom poslovnom okruženju, odnosno u aplikaciji u kojoj radi u svojoj ordinaciji, a da pritom komunikacija s pacijentom bude prirodna i da kvalitet zdravstvene usluge ne zaostaje za onim koji se pruža uživo. Da smo u tome uspeli, govore utisci s prvih pregleda, koje možete pročitati na sajtu naše kompanije u intervjuu dr Markovića, gastroenterologa u Kliničko‑bolničkom centru Zvezdara.\nVeliki izazov bio je i razviti intuitivnu aplikaciju koju će uspešno koristiti pacijenti svih starosnih doba i različitih nivoa informatičke pismenosti. To nam je bilo posebno važno, jer smatramo da telemedicina nije privilegija, već da na nju svi imaju pravo. U razvoj smo uključili brojne korisnike i, kao i toliko puta do sada, potvrdili da su ljudi koji koriste naše aplikacije i unapređuju ih svojim sugestijama značajni partneri našim dizajnerima i inženjerima.\nUz poziv na pregled, pacijen će dobiti i link ka upitniku koji treba da popuni pre telekonferencijskog pregleda\nOvde treba naglasiti da su pored pacijenata i lekara Kliničko‑bolničkog centra Zvezdara, koji su odgovorno i odvažno prihvatili ovu inovaciju, za uspeh projekta zaslužni Ministarstvo zdravlja, Jedinica za implementaciju strateških projekata u kabinetu predsednice Vlade i Republički fond za zdravstveno osiguranje, koji su stvorili pravni okvir za primenu telemedicine. Japanska farmaceutska kompanija Takeda je logistički i finansijski podržala projekat. Ovakav javno‑privatni sinergizam je recept za uspeh u našoj kompleksnoj svakidašnjici. Prema istraživanjima koji je tim kompanije Takeda sproveo, danas u Evropi veoma mali broj zemalja pruža pacijentima mogućnost lečenja putem telemedicine u državnom sistemu. Mi smo veoma srećni što možemo da najavimo da se planira primena eKonsultacija i u drugim internističkim granama medicine i velika nam je čast što učestvujemo u ovim inovativnim projektima koji unapređuju brigu o zdravlju za sve naše građane.\nTagovi: heliant, telemedicina, zdravstvene usluge, zdravstvo\n← Twitch testira novu paid boost funkciju\nSynology RS1221+ – Kad 4K i 8K video-snimci dođu na naplatu →


Centralizovani prisup Evropske komisije u nabavci vakcina prizvao je poređenja sa Sovjetskim Savezom\nUsred nezadovoljstva sporom imunizacijom stanovništva u Evropskoj uniji (EU) na korona virus, Evropska komisija i njena šefica Ursula fon der Lajen (von der Leyen) suočili su se i sa snažnim kritikama zbog ograničenje izvoza vakcina, a posebno zbog u međuvremenu napuštenog plana za suspenziju dogovora o Bregzitu u vezi sa Severnom Irskom kojim bi se onemogućile isporuke doza u Veliku Britaniju, pišu svetski mediji.\nZbog odluke da iskoristi vanredne mere po sporazumu o Bregzitu za blokadu isporuka COVID-19 vakcina u Veliku Britaniju preko irske granice, EU se našla pod oštrim kritikama iz Velike Britanije, Irske i Svetske zdravstvene organizacije (SZO), piše Njujok tajms (The New York Times), ukazujući da su Evropska komisija i njena predsednica već pod pritiskom zbog spore distribucije vakcina, posebno u poređenju sa SAD i Velikom Britanijom.\nEU je rano u subotu, 30. januara, kako piše američki list, napravila "nagli i ponižavajući zaokret" odustajući od ograničenja izvoza vakcina u Veliku Britaniju preko Severne Irske.\nDrama u Briselu se odvijala kako su se raspadali planovi EU da do leta vakciniše 70 odsto stanovništva. Već spora u naručivanju i isporučivanju vakcina, EU je doživele razoran udarac kada je Astrazeneka (AstraZeneca) najavila da će smanjiti isporuke vakcina zbog problema u proizvodnji.\nPokretanje vanrednih mera po sporazumu o Bregzitu tako brzo pošto je Velika Britanija izašla krajem 2020. čini se da dovodi u pitanje iskrenost EU u sprovođenju dogovora o Irskoj, što je bila jedna od najvećih prepreka za postizanje dogovora, ocenjuje list, dodajući da su fon der Lajen i Komisija brzo odustali, insistirajući da je napravljena greška i da sporazum o Bregzitu, koji jamči da neće biti novih graničnih provera između Irske i Severne Irske, neće biti ugrožen.\nEU i dalje namerava da spreči izvoz vakcina u zemlje van Unije, ali bez uključivanja Severne Irske, navodi Njujork tajms, dodajući da se kritikama EU zbog kontrole izvoza vakcina pridružila SZO koja je navela da takve mere rizikuju produženje pandemije. Generalni direktor organizacije Tedros Adhanom Gebrejesus rekao je u petak da bi "nacionalizam vakcina" mogao dovesti do "dužeg oporavka".\n'Fijasko' u Severnoj Irskoj kao simptom\nEvropska komisija je zbog "fijaska" sa suspenzijom dela Bregzit dogovora o Severnoj Irskoj i pod pritiskom iz same EU, ukazuje BBC, dodajući da se od insajdera u EU mogu čuti reči poput "loša procena", "loše upravljanje", "nesmotrenost", ali i daleko snažnije reči.\nPredstavnici članica s kojima je razgovarao BBC kažu da su bili zatečeni potezom Evropske komisije, a što je još gore s obzirom na ogromnu osetljivost severnoirskog poglavlja sporazuma o Bregzitu, ni Irska nije bila konsultovana pa čak ni obaveštena o nameri Komisije. BBC ističe da je EU držala lekcije Londonu o značaju mira u Severnoj Irskoj, ali da je u petak ostavila utisak da se te zabrinutosti mogu odbaciti u trenutku.\n"Kako sada izgledamo? To je bila katastrofa. To ide na ruku onima koji mrze EU i protivnicima dogovora o Bregzitu u Velikoj Britaniji", rekao je za BBC predstavnik istaknute članice Unije.\nIpak, "fijasko u Severnoj Irskoj" nema istaknuto mesto u medijima u EU, ukazuje britanski servis i ističe da su političari iz EU sve više iznervirani, kako deluje, nesposobnošću na najvišim nivoima Komisije – haos prošle nedelje oko dela Bregzit dogovora o Severnoj Irskoj opisuje se kao "simptom" lošeg vođenja šireg programa vakcinisanja.\nPored gneva širom EU usmerenog na farmaceutske kompanije, a posebno na Astrazeneku, zbog odlaganja isporuka vakcina, vlade članica Unije – kada vide koliko su u vakcinisanju napredovali Velika Britanija i SAD – krivicu svaljuju na fon der Lajen, dok, ističe BBC, neki u EU privatno kažu da bi mogla biti pod pritiskom da podnese ostavku.\nEU kao SSSR\nCentralizovani pristup Evropske komisije trebalo je da podvuče evropsku solidarnost, ali je imao suprotan efekat, ističe urednik ekonomije u Gardijanu (The Guardian) Leri Eliot (Larry Eliott) uz ocenu da je EU napravila opštu papazjaniju u nabavci vakcina zbog čega su centri za imunizaciju ostali bez zaliha, dok traje potraga za žrtvenim jarcima.\nProtekcionističkim planom za zabranu izvoza vakcina i sada napuštenim planom zatvaranja granice između Severne Irske i Irske, EU je pokazala da je nesposobna, što nikakva nasilnička taktika ne može da sakrije, navodi se u tekstu i ukazuje da je u Velikoj Britaniji vakcinisano oko 12 odsto ljudi naspram dva odsto u EU.\nNemački list Cajt (Die Zeit) je rezimirao je gnev jednostavnom izjavom "Najbolja reklama za Bregzit", što je popriličan zaokret od opisa Velike Britanije kao "ostrva kuge" pre nekoliko nedelja, ali je i razumljivo, ističe Eliot, s obzirom na način na koji je Evropska komisija stvorila neku vrstu centralizovanog plana koja miriše na Sovjetski Savezu u njegovim poslednjim godinama, sve do aparatčika koji jure menadžere fabrika koje bi okrivili za fijasko koji su sami napravili.\nTo se, ipak, nije očekivalo, navodi urednik ekonomije u Gardijanu, ukazujući i da je u samom tom listu iznošene kritike britanske vlade zbog odluke da ne učestvuje u kolektivnom planu EU za nabavku vakcina, dok se pretpostavljalo da će Brisel moći da sklopi bolje poslove kupovinom vakcina na veliko. Međutim, zapravo nije bila važna cena već brzina i širina ponude.\nBritanski pristup je bio da se rano potpišu ugovori s više farmaceutskih kompanija u nadi da će neke od njih imati efikasne vakcine, ukazuje Eliot, dodajući da bi to bila opcija i drugih evropskih zemalja da su bile prepuštene same sebi, ali da su se članice EU oslonile na Brisel u kolektivnom poduhvatu koji je odložio naručivanje vakcine od Astrazeneke za tri meseca.\nEU je vakcine Fajzer-Biontek (Pfizer-BioNTech) naručila tek jesenas, a još kasnije od Moderne. Prošle nedelje kompanija Novavaks (Novavax) je saopštila da ima efikasnu vakcinu za COVID-19 – Velika Britanija je naručila 60 miliona doza, a EU nijednu.\nEU se suočava sa globalnim kritikama zbog ograničavanja izvoza vakcina, piše Fajnenšl tajms (The Financial Times), ukazujući da su Kanada i Japan izrazili zabrinutost zbog novih pravila Brisela koja nalažu da proizvođači dobiju dozvolu prije nego što vakcine za COVID-19 isporuče u zemlje izvan Unije.\nKontrole izvoza su odgovor na neuspeh Astrazeneke da ispuni svoj plan isporuka vakcina u EU, za šta ta kompanija insistira da nije obavezujući. Ograničenje je, kako biše britanski list, uvedeno u nedelji u kojoj je raslo nezadovoljstvo u evropskim prestonicama i na najvišim nivoima Komisije zbog posrnule distribucije vakcina. I Fajzer i Moderna su nedavno smanjile isporuke u EU.\nU mere ograničenja izvoza EU nisu uključene evropske zemlje van Unije, kao i države širom Bliskog Istoka i severne Afrike i 92 države s niskim i nižim srednjim dohotkom. Iz mera nisu izuzete bogate zemlje poput Velike Britanije, Japana, SAD, Južne Koreje, Kanade, Singapura, Australije, Novog Zelanda i zalivskih država, kao i mnoge države sa srednjim prihodima, uključujući Brazil, Meksiko, Južnu Afriku i Tursku.\nEvropska komisija je naručila do 2,3 milijarde doza vakcina, što je preko dva puta više od potrebnih za 446 miliona stanovnika. Fon der Lajen je sugerisala da će EU podeliti vakcine koje joj ne budu potrebne, dok je zvaničnik EU insistirao da će veliki broj izvoza vakcina na kraju biti izuzet iz mehanizma, imajući u vidu dogovore drugih zemalja s proizvođačima.\nKanadska ministarka trgovine Mari Ng (Mary Ng) u razgovoru s komesarom EU za trgovinu Valdisom Dombrovskisom naglasila je da je od ključnog značaja da lanci isporuka zdravstvenih i medicinskih proizvoda ostanu otvoreni, dok je japanski ministar zadužen za pandemiju Taro Kono rekao da je zabrinut da bi EU mogla pokušati da blokira izvoz vakcina i upozorio na nacionalizam zbog vakcina.\nJužnokorejska ministarka spoljnih poslova Kang Kjung-hva postavila je pitanje zašto neke vlade nastoje da obezbede zalihe vakcina koje daleko nadmašuju potrebe svog stanovništva, upozoravajući da bi to moglo podstaći "globalno nejedinstvo".


"E-stranac" u Srbiji: Dozvole za rad elektronskim putem, a evo ko će moći da ih dobije - Infobrif\n„E-stranac“ u Srbiji: Dozvole za rad elektronskim putem, a evo ko će moći da ih dobije\nObjavljeno 16.11.2019. u 11:25 poslednja izmena 16.11.2019. u 11:09\nOd 1. januara se u Srbiji uvodi „e-stranac“ – elektronsko apliciranje u nacionalnim službama, kako bi i pre dolaska radnika u Srbiju dozvola za rad bila odobrena, rekao je ministar za rad, zapošljavanje, boračku i socijalnu zaštitu Zoran Đorđević.\nSvaki građanin Srbije, Severne Makedonije i Albanije moći će da pređe granicu uz ličnu kartu ili pasoš. Ukoliko pronađe posao, moći će da elektronski aplicira za produženje boravišnog roka od 90 dana i biće prijavljen u Centralni registar.\nZa stranog državljanina tada će važiti ista pravila i procedure kao i za domaće radnike.\nNa redu je usaglašavanje propisa sa resornim ministrima Severne Makedonije i Albanije. Ministar Đorđević kaže da očekuje da će to vrlo brzo ući u zvaničnu proceduru.\n„Želimo da budemo atraktivni, da nemamo neki limit kada je u pitanju radna snaga“, istakao je Đorđević.\nNaveo je da prvenstvo prilikom zapošljavanja u Srbiji imaju naši građani.\nŠto se tiče procenta nezaposlenosti, prema Đorđevićevim rečima, trenutno je ispod 10 odsto, ali da se čeka kraj trećeg kvartala, jer su tada bolji rezultati.\n„Nama nije cilj da procenat bude nula, to je već problem za državu. Najzdravije je da bude negde oko dva-tri odsto nezaposlenih. Mi ćemo gledati da u narednim godinama to spustimo“, istakao je ministar.\ndozvole za rade-stranacsrbija\nZakup prodavnica u Knezu među najvišima u Evropi\nVulin o Vučićevom zdravlju\nLončar: Apsolutno nema mesta za paniku zbog koronavirusa


RTS :: Vujadinović: Nastavlja se hajka Saveza za Srbiju\nPolitika Vujadinović: Nastavlja se hajka Saveza za Srbiju\nutorak, 17. dec 2019, 15:47 -> 17:13\nPoslanik Srpske napredne stranke Milimir Vujadinović ocenio je da se nastavlja hajka koju, kaže, Savez za Srbiju vodi protiv vlasti, Srpske napredne stranke i njenog predsednika Aleksandra Vučića.\nMilimir Vujadinović je konferenciju za novinare funkcionerke Stranke slobode i pravde Marinike Tepić u Skupštini Srbije ocenio kao nastavak "salvi laži i uvreda", ukazujući da nije važno samo to što se kaže, već i ko to kaže.\nU tom smislu podsetio je da je Tepićeva, kada je bila pokrajinski sekretar, sa 6,7 miliona dinara finansirala "izmišljeni projekat", a sredstva su, tvrdi, završila na renoviranju kuće jednog od visokih funkcionera Lige socijaldemokrata Vojvodine, čiji je član bila.\n"Skoro da nema projekata kojima se bavila Marinika Tepić a da nisu bili, u najmanju ruku, nejasni", rekao je Vujadinović.\nČudno je kaže i to što je Tepićeva kao "deklarisani antifašista" bliska sa Dverima, mada je, navodi, pitanje šta je tačno njena ideologija.\n"Tepić je 2014. godine zabranila da u zgradi u kojoj se tada nalazilo sedište njene partije bude sedište Romskog nacionalnog saveta. E, pa sad sami procenite da li se radi o antifašisti ili ne", rekao je Vujadinović.\nVujadinović je izneo niz uvreda na račun Marinike Tepić, a potom naveo da ona nastavlja da iznosi laži iz Tabloida Milovana Brkića.\nVujadinović je rekao i da je namenska industrija, za koju Tepićeva kaže da je oštećena, 2018. godine izvezla oružja vrednosti 1,4 milijardu evra, a da je u vreme "njihovog ministrovanja izvozila 500 miliona evra".\n"Problem je povećanje proizvodnje i izvoza. Danas namenska industrija radi punom parom i naoružava Vojsku Srbije. Povećavamo broj tenkova, pa čak i protivvazdušnih sistema za razliku od vremena kada smo ih uništavali", zaključio je Vujadinović.


M. K. 12. septembra 2016. 17:25\nHrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović poručila je danas da neće dozvoliti postizborno odugovlačenje i ultimatume, koji ne vode izgradnji stabilne hrvatske vlade.\nGrabar Kitarović je poručila da Hrvatska nema vremena za nova nadmudrivanja, te da joj je potrebno odlučno rukovodstvo koje će osigurati ekonomski rast zemlje.\n“Verujem da ću uskoro dobiti dokaz od natpolovičnoj većini za sastavljanje novog Sabora i vlade“, kazala je predsednica u svom obraćanju.\nPrema nezvaničnim rezultatima, koje je Državna izborna komisija objavila nakon 100 posto obrađenih biračkih mesta, HDZ je relativni pobednik vanrednih parlamentarnih izbora sa osvojenih 61 mandat, a SDP 54.\nGrabar Kitarović je rekla i da je ovim izborima Hrvatska još jednom dokazala da je država zrele demokratije, te da veruje da je iz izazova izašla još jača.\nOna je čestitala izbornu pobedu HDZ-u I Andreju Plenioviću\n“Ovo predstavlja značajan demokratski iskorak jer je kampanja bila fokusirana na egzistencijalne probleme građana, a ne na podele. No, slab odaziv na izbore moramo shvatiti kao upozorenje svima da moraju vratiti poverenje u političare”, rekla je hrvatska predsednica.\nizboriKolinda Grabar Kitarovićodugovlacenje


SBB krivi RTS i Telekom za sinoćni prekid „Dare” na EON-u - TeleSrbija\nM.K. 21 Feb 2021 2 min\nKompanija SBB je u saopštenju, koje je preneo N1, optužila RTS da je zabranio samo SBB-u da emituje kanal RTS 1 u periodu od 20:00 kad ase emmitovao film „Dara iz Jasenovca”. Podsećamo, korisnici SBB-a su sinoć bili onemogućeni da gledaju kanal RTS 1 na EON multiscreen platformi.\nSBB navodi da je „ispoštovao zahtev RTS-a i korisnicima ograničio gledanje filma na realno vreme, bez mogućnosti naknadnog i ponovljenog gledanja, kao i gledanje sadržaja putem EON aplikacije u realnom vremenu”.\nMeđutim, kompanija SBB optužuje RTS da je nezvanično dozvolio Telekomu i Supernovi da omoguće gledanje kanala uživo i na multiscreen i OTT platformama:\nKorisnici multiscreen aplikacija kompanije Telekom i Supernova, koja je u vlasništvu Telekoma Srbija, mogli su da prate film u realnom vremenu, a pojedini i uz mogućnost vraćanja sadržaja, zbog čega smo dobili upite korisnika kako je omogućeno gledanje filma putem aplikacija ovih kompanija i mogućnost vraćanja sadržaja, koja je jedno vreme bila dostupna. Očekujemo da se što pre utvrdi da li je rukovodstvo RTS-a dalo prećutnu saglasnost Telekomu da ne postupe po njihovom dopisu upućenom svim kablovskim operatorima ili je državna kompanija Telekom Srbija samostalno donela odluku da ne ispoštuje zahtev RTS-a, odnosno vlasnika prava i emitera.\nSBB dalje navodi da će „preduzeti sve zakonske mere radi utvrđivanja zbog čije odluke su samo korisnici naših servisa bili diskriminisani”.\nMeđutim, nejasno je iz kog razloga je SBB blokirao i live TV tj. linearni program kanala RTS 1 na svojim multiscreen platformama, kako je RTS od svih KDS/IPTV/OTT emitera zahtevano samo da se onemogući gledanje unazad odnosno da se program ograniči na linearni Live TV, tj. realno vreme.\nNa primer, operator Orion Telekom, kao i Make TV doo - pružalac usluga aplikacije „Orion TV”, sinoć su takođe linearno emitovali RTS 1, za vreme prikazivanja filma „Dara iz Jasenovca”, a u skladu sa Zahtevom RTS-a. Isto važi i za nekoliko drugih operatora sa licencom za distribuciju medijskih sadržaja, a koji nisu povezani sa Telekomom.\nOve činjenice ukazuju na to da je SBB pogrešno interpretirao Obaveštenje i primenio restriktivnije mere blokiranja sadržaja od onih koje su zahtevane. Svakako, jasno je da ne postoji tajni dogovor RTS-a sa Telekomom, i da isti ne može da postoji, jer bi on morao da uključi i sve ostale emitere u Srbiji, osim SBB-a, kao i operatore IPTV/OTT servisa i multiscreen platformi.\nŠifra za „admin” nalog na Orion Telekom Huawei ONT


- Ponosan sam na činjenicu sa koliko hrabrosti su svi to izveli BIA i MUP, da postave uređaje za praćenje, uradimo to potpuno samostano, i da nemate nijedan mafijaški pokušaj ubistva u prethodnih sedam meseci koliko je prošlo od njihovog hapšenja - rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nKako je dodao, nije znao šta znači laž i besmisao u policitii do 2014. godine, a onda se dogodilo da smo se borili sa poplavama, danonoćno smo radili, a onda su neki izašli sa pričom o tome kako neko krade na ispumpavanju vode iz Tamnave, i da je vrh vlasti u to nekako upleten, što je Svetska banka i demantovala.\n- Za mene je neverovatno da svi znaju šta je ova grupa, koja je potekla iz Crne Gore, radila i kakve je monstruozne zločine pravila u savremenoj srpskoj istoriji, a danima se vodi kampanja kako je država u to umešana. Onda slušate i da li će nas saslušati, kao da tužilac i sudije ne znaju šta je istina, i sve to slušate pet dana - rekao je Vučić.\n- Ja sam spreman da to sasušanje izvedem, da budem prikopčan na tu mašinu, poligraf, već sam jednom bio, da se vidi da li sam jedu reč slagao - rekao je Vučić, i dodao da veruje i da će ministar policije Aleksandar Vulin učiniti isto.\nDo te pozicije se, kaže, stiglo, "kada imate političke protivnike sa mnogo para i malo morala".\n"Ne znam šta piše u prijavi"\nNaveo je da danima sluša da je kriminalac, korumpiran, kriv za sve, da mora da bude saslušan u Tužilaštvu.\n- Kada kažete da hoćete da budete saslušani, i speman sam na to, da mi svaka reč bude proverena... To je ona sprava sa koje su bežali Pajtić, Hrkalović, Vuletić i Kokeza... - rekao je Vučić.\nDodao je da nije podneta ta krivična prijava, "onda biste govorili da smo uvezani sa kriminalcima".\n- Kada na lažima sve zasnivate, onda sve pada kao kula od karata - rekao je Vučić, dodavši da ne zna šta piše u prijavi.\nUpitan da li se čuo sa ministrom odbrane i bivšim ministrom policije Nebojšom Stefanovićem, odgovara da jeste pre dva dana, i navodi da ga je pitao kakvu je ulogu imao FBI u slučaju Belivuk.\n- On je rekao da nije govorio o konkretnom slučaju, nego uopšteno o saradnji - rekao je Vučić, dodavši da je ključnu ulogu u hapšenju kriminalne grupe takozvanog Velje Nevolje imao srpski MUP.\nTermini za izbore\nUpitan za izbore, navodi da se još ne zna precizan datum.\n- Ne mogu da ponižavam Srbiju i da nam stranci vode glavnu reč. Nemamo ništa protiv evroparlamentaraca, imamo korektan odos, ali pitanje održavanja izbora je ustavna i zakonska kategorija - kaže on.\nU skladu sa tim, navodi on, realno je da izbori budu održani u takvim terminima (kraj marta, početak maja).\nO novoj državnoj pomoći i " Geoksu"\nOdgovarajući na jedno od pitanja novinara, nakon obilaska KCS, predsednik Srbije dotakao se i teme Geoksa (Geox), italijanskog proizvođača obuće koji odlazi iz Vranja.\n- Danonoćno se borimo, nismo ni krivi ni dužni. Država daje sve što može, jer za svaki dan koji prođe bez primljene plate, osećamo kao da smo mi krivi, iako privatni vlasnik može da ode kad god hoće. Pokušavamo da ga ubedimo da nam ostavi halu, da ostavi radnike, pa ništa... Nije naša obaveza, ali obećavamo ljudima svaki dan da ćemo učiniti sve da ih zaposlimo. Gledaćemo da u roku od 10 dana zaposlimo prvih 200, 250 ljudi. Imamo 85 bračnih parova koji su prvi na redu, jer su zavisi od dve plate, naveo je.\nŠta je predsednik još govorio o Geoksu i novoj pomoći građanima možete pročitati OVDE.