Renci izgubio ključni referendum, raste strah za italijanske banke\nPmerijer Italije Matero Renci (AP Photo/Gregorio Borgia)\nItalija se, čini se, kreće ka nedeljama političke nestabilnosti nakon što su glasači na referendumu u nedelju odbili predloženi paket ustavnih reformi koje je predložila vlada Matea Rencija, koji je najavio ostavku, kada je postalo jasno da je njegova inicijativa poražena.\nNa kratkoj konferenciji za štampu održanoj dva sata nakon zatvaranja glasačkih mesta, 41-godišnji Renci priznao je poraz: "Izgubio sam, i kažem to glasno". Rekao je da će ponuditi svoju ostavku predsedniku Italije Serđu Matarelu u ponedeljak.\n"Odlazimo bez žaljenja. Moja vlada se završava ovde", rekao je on. Ranije, tvitovao je svojim sledbenicima: "Hvala vam svima, u svakom slučaju. Živela Italija!".\nNakon prebrojanih glasova u 20 regiona, rezultat je bio 59,3 odsto protiv Rencovog predloga, dok je samo 40,7 odsto podržalo premijera. Lideri opozicionih partija, uključujući Bepea Grila, lidera populističkog Pokreta pet zvezda, pozvali su predsednika Matarela da raspiše prevremene parlamentarne izbore.\n"Treba da glasamo što je pre moguće", rekao je Grilo. U Rimu se spekuliše da će predsednik predložiti privremenu vladu na čelu sa aktuelnim ministrom finansija Pijerom Karlom Padoanom.\nRenci je do poslednjeg trenutka vodio energičnu kampanju, moleći Italijane da podrže predložene ustavne promene.\nAli, nacija je odlučila da odbije njegove apele, usmeravajući zemlju koju pogađa nedostatak novca na kurs koji u narednim mesecima verovatno donosi političku nestabilost i doprinosi strahu od moguće nove evropske finansijske krize.\nBrisel: Referendum ne menja poziciju Italije u EU i NATO\nU evropskim institucijama vjeruju da se odbijanje Italijana da provedu ustavne reforme, iskazano većinskim NE na tek provedenom referendumu, a što se smatra pobjedom anti-evropskih snaga, neće odraziti na položaj Italije unutar Unije, niti će dovesti do evropske političke i finansijske krize. Sličnog stava su i u NATO, gdje vjeruju da će Italija nastaviti sa ulogom punopravne članice.\nReferendum u Italiji, gdje su odbijene promjene ustava koje je zagovarao premijer Renci, a koje bi trebale dovesti do boljeg funkcionisana zemlje, njene vitalnije uloge u Uniji, kao i do uštede od oko 500 miliona eura godišnje, dao je krila desnim populistima, anti-evropski i anti-imigrantski raspoloženim partijama. Medjutim, U Briselu na pitanje da ih je strah posljedica italijanskog NE po euro i samu Uniju, odgovaraju...\n"Ne, odgovor je ne. Ne smatramo da će se to desiti. Bili smo svjedoci potresa na tržištu više puta tokom proteklih godina. Time se bave odgovaravće evropske vlasti ali podsjećamo - to je bio referendum o ustavnim promjenama i samo o tome", kazao je portparol Evropske komisije, Margaritis Šinas:\nSlično su reagovali i u NATO, s obzirom da je sa ruske strane pozdravljen rezultat referenduma, koji su mnogi protumačili kao odmicanje Italije od zapadnog vojnog bloka. Ne i generalni sekretar Alijanse, Jens Stoltenberg:\n"Rezultat italijanskog referenduma je odluka italijanskih gradjana. NATO je alijansa 28 demokratija i italijanski referendum je dio demokratskog procesa. Rezultat referenduma ni na koji način ne mijenja poziciju Italije u NATO, ona ostaje ključna i posvećena članica Saveza. Italija igra ključnu ulogu na različite načine u NATO i očekujem nastavak uspješne saradnje..."\nMedjutim, jasno je da italijanski referendum otvara mnoga pitanja - pobjeda populističke opcije u trećoj evropskoj ekonomiji, skori izbori u mnogim evropskim članicama gdje takodje anti-evropski raspoloženi populisti rezultat italijanskog referenduma smatraju svojom pobjedom. Ukoliko je uspiju unovčiti na vlastitom terenu, to bi moglo da ima ozbiljne posljedice po ionako Brexitom i krizama uzdrmanu EU...


Početak/Ekonomija/Objavljena preliminarna lista građana koji su dobili subvencije za energetsku efikasnost\nOlivera Sašek9. decembra 2021.\nFoto: V.M. Ilustracija\nNajveće interesovanje Nišlija, vlasnika stanova i porodičnih kuća bilo je za meru „nabavka i ugradnja spoljnih prozora i vrata sa pratećim građevinskim radovima“, pa je na toj listi i najviše onih koji su ostali „ispod crte“. Za ovu meru je KLERP-u stiglo blizu 400 prijava.\nU konkursu Grada Niša i Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte (KLERP) za subvencije u iznosu od 50 odsto utvrđene cene, građani su se prijavljivali za nekoliko mera enregetske efikasnosti: nabavku, ugradnju prozora i vrata, ugradnju i nabavku materijala za termičku izolaciju spoljnih zidova i krovova i nabavku i instalaciju solarnih kolektora za grejanje sanitarne tople vode.\nOsim za vlasnike stanova i porodičnih kuća, ovaj konkurs odnosio se i na stambene zajednice.\nKomisija za realizaciju mera energetske efekisanosti pregledala je sve pristigle prijave, a svaka prijava bodovala se po ranije utvrđenom pravilniku. Tako su, na primer, najviše bodova dobijali stanovi i porodične kuće koje su imale jednostruke, drvene prozore, a stambeni prostor u celini nije energetski efiksan.\nGrađani su se prijavljivali kako za zamenu celokupne stolarije u stambenoj jedinici, tako i za zamenu jednog ili nekoliko prozora i vrata u stanu, ili kući.\nPo premilinarnoj listi koja je objavljena 8. decembra na sajtu Grada Niša, za nabavku i ugradnju spoljnih prozora i vrata sa pratećim građevinskim radovima odobrene su 222 prijave, a 144 prijave nisu prihvaćene.\nZa nabavku i instalaciju solarnih panela prihvaćeno je 6 prijava, a odbijeno 10.\nZa ugradnju i nabavku materijala za termičku izolaciju spoljnih zidova i krovova prihvaćeno je 15 prijava, a odbijeno 19.\nPreliminarna lista se može videti ovde.\nPodnosioci prijava imaju pravo uvida u priložene prijave i dokumentaciju u roku od tri dana od dana objavljivanja preliminarne rang liste, a pravo prigovora Komisiji podnosi se osam dana po objavljivanju.\nPrigovor se može podneti poštom ili neposredno na pisarnici Grada Niša u ulici Nikole Pašića 24, sa naznakom Komisiji za realizaciju mera energetske sanacije.\nDa podsetimo, za ovaj pilot projekat Ministartvo energetike Srbije obezbedilo je 9, a Grad Niš 10 miliona dinara. Konkurs je objavljen 1. okrobra sa rokom do 21. oktobra, koji je zbog velikog interesovanja građana bio produžen do 1. novembra.\nGrad Niš KLERP ministar ministarstvo solarni paneli zamena stolarije


Dekanu FON-a javna opomena zbog spornog doktorata Siniše Malog | BIRN\nZbog neakademskog ponašanja prilikom odlučivanja o doktoratu Siniše Malog, aktuelnog ministra finansija, dekanu FON-a Miliji Suknoviću preti izricanje javne opomene zbog kršenja Kodeksa profesionalne etike.\nPrvostepenu odluku o izricanju javne opomene doneli su članovi Odbora za profesionalnu etiku Univerziteta u Beogradu 11. septembra 2020. godine, postupajući po prijavi koju je podnelo dvadesetak profesora Beogradskog univerziteta 25. maja ove godine.\nDekan i podnosioci prijave imaju pravo žalbe u roku od osam dana, nakon čega će Etički odbor Univerziteta u Beogradu doneti konačnu odluku. Rok za donošenje odluke je 120 dana.\nGrupa od dvadesetak profesora Beogradskog univerziteta tražila je da se utvrdi odgovornost dekana FON-a i članova Etičkih komisija fakulteta koji su tvrdili da doktorat ministra finansija nije plagijat, o čemu je BIRN pisao.\nDekan FON-a Milija Suknović u razgovoru za BIRN kaže da on nije dobio rešenje kojim mu se izriče javna opomena za neakademsko ponašanje, te da o tome ne može da govori već “da pitamo njih”.\nNa pitanje BIRN-a da li će uložiti žalbu na ovakvu odluku, dekan Suknović kaže da ne zna i da će o tome odlučivati kada dobije rešenje.\nDa li će podneti ostavku na mesto dekana ukoliko Etički odbor donese konačnu odluku da mu se izriče javna opomena – bilo je sledeće pitanje BIRN-a na koje je Suknović odgovorio rečima: “Ne znam ni kakvo će vreme, ni saobraćaj, biti sutra u Beogradu”.\nPredsednik Odbora za profesionalnu etiku profesor Vuk Radović sa Pravnog fakulteta je u prvom razgovoru za BIRN rekao da se ne oseća dobro te ne može da razgovara, nakon čega narednih dana više nije odgovarao na poruke i pozive BIRN-a.\nPrema Kodeksu profesionalne etike, mere koje se izriču onima koji ga prekrše su opomena, javna opomena i javna osuda. Dok se javna opomena čita na sednici Saveta i Nastavno-naučnog veća fakulteta na kome je zaposlen onaj kome je ova mera izrečena, javna osuda čita se na svim fakultetima Beogradskog univerziteta.\nOsim toga, u članu 65 Statuta Univerziteta u Beogradu piše da “dekan ne može biti lice … koje je prekršilo kodeks profesionalne etike”.\nProfesor Fakulteta organizacionih nauka Božidar Radenković smatra da je dekan Milija Suknović jedan od najodgovornijih prilikom odlučavanja o spornom doktoratu Siniše Malog i da kao takav treba da snosi sankcije.\n“Iako sam zadovoljan što je Odbor za profesionalnu etiku utvrdio neakademsko ponašanje dekana i doneo rešenje o izricanju javne opomene, nadam se da će mu u drugostepenom postupku ipak biti izrečena javna osuda”, navodi Radenković.\nAkademik Dušan Teodorović, prvi na listi potpisnika prijave kaže za BIRN da “ako dekan nema čestitosti da podnese ostavku, mi ćemo učiniti sve da on bude smenjen”.\n“Ja lično smatram da je časno da Milija Suknović da ostavku, jer je on, zajedno sa drugom grupom ljudi protiv koje smo mi takođe podneli prijave, učinio sve da se zataška čitava afera u vezi sa doktoratom Siniše Malog. To može da se vidi ako se analizira njegovo ponašanje”, objašnjava akademik Teodorović.\nTeodorović dodaje da je Milija Suknović profesor Univerziteta u Beogradu i da kao profesor on mora da “daje moralni primer ostalima”. On očekuje da će se dekan takođe žaliti na odluku Odbora “čime će pokazati nedostatak moralnosti”.\n“Ono gde se srpski univerziteti razlikuju od svetskih univerziteta, jeste što se u ovakvim situacijama više bavimo pravom nego moralom”, zaključio je akademik Teodorović.\nPodsetimo, Senat Univerziteta u Beogradu jednoglasno je poništio doktorat Siniše Malog sredinom decembra 2019. godine, šest godina nakon što su se pojavile sumnje da je u pitanju plagijat i nakon odlučivanja Etičkih komisija FON-a koje su tvrdile da ipak nije.\nPrijava se odnosi na dekana FON-a Miliju Suknovića i članove tih komisija, a to su profesori Milica Bulajić, Nevenka Žarkić Joksimović, Mladen Čudanov, Srđa Bjeladinović, Veroljub Nastić i Miloš Krstanović, kao i članovi Komisije za odbranu doktorata koju su činili profesor sa Ekonomskog fakulteta Dragan Đuričin, profesorka FON-a Slađana Barjaktarović Rakočević i mentor Siniše Malog, Jaško Ondrej.\nDekan FON-a jedan je od odgovornih i za saradnju FON-a sa Mokrogorskom školom menadžmenta, kao potpisnik ugovora sa ovom firmom. Kako je pokazalo istraživanje BIRN-a, Fakultet organizacionih nauka sprovodi svoj akreditovani master program “Upravljanje poslovanjem” zajedno sa Mokrogorskom školom menadžmenta, kao deo zajedničkog MBA programa, koja ga naplaćuje triput više.\nZbog ove saradnje, koja traje godinama, a koju ne prepoznaju srpski propisi i zakoni, Ministarstvo prosvete najavilo je inspekcijski nadzor na Fakultetu organizacionih nauka, koji je, kako BIRN saznaje, u toku.


Priznanje srpskom vazduhoplovstvu Sportsko vazduhoplovstvo Vest Srbija Sport\nPočetna Strana Sportsko vazduhoplovstvo Vazduhoplovni Savez Srbije\nVazduhoplovni savez Srbije organizovaće 2011. godine Generalnu konferenciju Svetske vazduhoplovne federacije\nPredsednik Vš Labud Bulatović ocenio je da je organizacija 105. Generalne konferencije FAI u Beogradu na stogodišnjicu vazduhoplovstva u Srbiji značajan događaj za srpsko vazduhoplovstvo.\n- Nadamo se da će važne institucije u Srbiji dati svoj doprinos i podršku Savezu u organizaciji konferencije. Ne treba zaboraviti ni činjenicu da su naši sportisti godinama osvajali medalje po svetu, postavljali svetske rekorde, pobeđivali na evopskim prvenstvima i u svetskim kupovima i na taj način promovisali naš Savez i zemlju - naveo je Bulatović.\nKako je ocenio, biće to, ujedno, i prilika da turizam i sport u Srbiji prosperiraju u svakom pogledu uz pomoć i saradnju FAI i podestio da se naša zemlja do sada pokazala kao dobar organizator takmičenja vazduhoplovnim sportovima.\n- Vazduhoplovni savez Srbije organizovao je dva šampionata Evrope u paraglajdingu, tri svetska i pet evropskih prvenstava i više od 25 takmičenja za Svetski kup u aviomodelarstvu - podsetio je Bulatović.\nGeneralni sekretar VSS, željko Ovuka naglasio je da će više od 200 predstavnika međunarodnih vazduhoplovnih klubova 2011. godine biti učesnici konferencije. - To je, zaista, velika prilika da se približimo svetu iznova, da usvojimo neke novine koje nam kolege donose, ali i prilika da na svečan način obeležimo stogodišnjicu vazduhoplovstva u Srbiji - zaključio je Ovuka.\nTanjug-Srbija Sport - 14:24 23/10/2009\nPaul Bonhomme je Red Bull Air Race svetski šampion\n'Air show Čenej 2009'\nArch pobedom u Portu preuzeo prvo mesto u generalnom plasmanu\nDan nakon Budimpeštanske trke Red Bull Air Race šampion Kirby Chambliss je došao u Srbiju\nBonhomm pobednik u Roterdamu\nBeograd domaćin najvećeg sportskog događaja ikada\nBonhomne pobedio Mangolda u San Dijegu\nOtvorena sezona Red Bull Air Race World Series 2008\nDesetinke odlučile šampiona sveta\nRed Bul vazdušne trke, ekstremni sport na najvišem nivou\nDržavno prvenstvo u jedriličarstvu\nSve vesti Sportsko vazduhoplovstvo


Stanje okruženja bi kao definicija moglo da se svede na našu dobro poznatu izreku „Deluj lokalno, misli globalno“. Od raspremanja svoje sobe, kuće, odvajanja i klasifikovanja đubreta do čišćenja svog dvorišta ili kvarta jedan je od ključnih faktora za opšte zdravlje vas i vaše okoline.\nDuhovno stanje predstavlja proces u kome pronalazite sebe, svoj unutrašnji mir, prave vrednosti i etičke principe koji vas čine boljim i zdravijim čovekom. Duhovni mir je individualna stvar i ne mora biti usko povezan sa religijom. Citiraću nepoznatog autora: „Bolje je sedeti u čamcu, pecati i misliti na Boga, nego sedeti u crkvi i razmišljati o pecanju“.\nBy dr Marko Jovašević|2018-03-28T12:31:35+02:0013 априла, 2016|Categories: Prevencija, Psihoterapija, Zdravlje|Tags: bolji život, društveno stanje, duhovni mir, duhovno stanje, duševni mir, emocija, emocionalna inteligencija, finansijsko stanje, fizičko zdravlje, intelekt, ispunjen život, okruženje, zdravlje|0 Comments


NOVO U ER SRBIJI: U junu za Veneciju 4 puta nedeljno! | Ekspres.net\nNOVO U ER SRBIJI: U junu za Veneciju 4 puta nedeljno!\nPrvi let predviđen je za 1. jun, a na liniji do venecijanskog aerodroma Marko Polo (VCE) svake nedelje leteće ATR 72 avion sa ukupno 560 sedišta u oba pravca.\n„Grad mostova’‘ kako zovu Veneciju, pošto ima na stotine mostova iznad kanala, biće treća destinacija u Italiji do koje leti Er Srbija, pored Milana i Rima.\nDane Kondić, generalni direktor Er Srbije, izjavio je: „Veoma se radujemo što ćemo leteti za Veneciju ovoga leta i tako povezati Beograd sa gradom koji zbog svoje bogate arhitekture i kulture posećuju milioni turista svake godine.\n„Naši letovi četiri puta nedeljno pružiće poslovnim i turističkim putnicima lako povezivanje sa srpskom prestonicom, ali i sa Jugoistočnom Evropom kao i Bliskim Istokom preko Beograda. Pored toga, procenjuje se da više od 55 odsto srpske dijaspore u Italji živi baš u oblasti koju pokriva venecijanski aerodrom Marko Polo, što je oko 70.000 ljudi, i oni će imati koristi od ove nove vazduhoplovne veze sa Srbijom. Naše prisustvo na italijanskom tržištu je značajno, a planiramo saradnju sa našim turističkim i poslovnim partnerima, uključujući Alitaliju i Etihad ervejz, da bismo osigurali uspeh nove linije.”\nRed letenja za Veneciju\nJU564 Beograd (BEG) 18:00 Venecija (VCE) 19:55 Ponedeljak, nedelja\nJU565 Venecija (VCE) 20:30 Beograd (BEG) 22:15 Ponedeljak, nedelja\nTags Er SrbijaSajam turizmavenecija\nEr Srbija otkazuje letove za Brisel “SPECIJALNA NEDELJA” ER SRBIJE: Promotivne cene karata za Berlin i Istanbul! SREĆNI PETAK: Sa Er Srbijom povoljnije za Istanbul, Stokholm i Štutgart „SREĆNI PETAK“: Sa “Er Srbijom” povoljnije do Bukurešta i Moskve!


Njemci između (sve udaljenije) Bijele kuće i (bližeg) Kremlja - BIGportal.ba\nAugust 21, 2019 August 21, 2019 074\nIran kao dosad najozbiljnije iskušenje u transatlantskim odnosima: Ko će se svrstati pod američko-britanski barjak ako dođe do slanja ratnih lađa u Persijski zaliv i hoće li strah od mogućeg ishoda predstojećih parlamentarnih izbora u tri istočnonemačke pokrajine, Brandenburgu, Saksoniji i Tiringiji, naterati zvanični Berlin da „resetuje“ tvrdu politiku prema Rusiji\nI političari, najčešće, odlaze na letnje ferije, ali ne i politika. Posebno ona međunarodna. A ona bi mogla lako učiniti da nakon nikad vrelijeg leta, usledi još, politički, vrelija jesen. I to najviše, uvereni su nemački mediji i političari, zbog toga što, sticajem, po njima, krajnje nepovoljnih prilika, dvema „najstarijim demokratijama na svetu vladaju populisti“ („Špigl“).\n„Opasni“ ljudi i otvoreni, odvajkada, protivnici, čak neprijatelji, Evropske unije: Donald Tramp i Boris DŽonson. Prvi je ciljeve Unije uporedio s Hitlerovim, drugi Brisel s paklenom jazbinom. I ništa u tome nije moralo biti posebno zabrinjavajućeg dok su ovi „anglosaksonski klovnovi“ (naslov iz jednog „Špiglovog“ uvodnika) bili (samo) jedan trgovac nekretninama (Tramp), drugi novinski kolmunista. Sad su, međutim, čelni ljudi tako važnih i (globalno) uticajnih zemalja, Sjedinjenih Američkih Država i Velike Britanije. I što je, iz vizure Evropljana, najgore, spremni su, ili tvrdo rešeni, da u spoljnoj politici deluju na štetu Evropske unije.\nIako taj ortakluk dvojice „opasnih populista“ može delovati neobično, i za DŽonsona politički riskantno (većini Britanaca Tramp, u najmanju ruku, nije simpatičan, a pogodniji bi za to bio neki jači izraz), on je za novog britanskog premijera, očigledno, isplativ. Ako Velika Britanija na jesen zaista napusti Evropsku uniju bez sporazuma (Brisel, bar zasad, odlučno odbija pregovore o novom sporazumu), u neizbežnom haosu s kojim će se suočiti, DŽonsonu bi Tramp mogao da bude polisa životnog (političkog) osiguranja: Ujedinjeno Kraljevstvo biće, u tom slučaju, prinuđeno na (očekuje se: povlašćeni) trgovinski „dil“ sa Sjedinjenim Američkim Državama.\nAko to Evropljane i ne bi moralo previše da brine, šta to onda ovih užarenih letnjih dana u nekim prestonicama na Starom kontinentu (u Berlinu, na primer) tera političku temperaturu do usijanja?\nNemački mediji upozoravaju da će ionako opterećeni transatlantski odnosi biti stavljeni na dramatičnu probu, i dosad najriskantnije iskušenje, i to u najopasnijem regionu na svetu, Bliskom istoku. Ne samo zbog toga što je, kako se sumnja, DŽonson, za razliku od malerozne Tereze Mej (niko, kažu, nije na tom položaju doživeo toliko poniženja, zbog bregzita, u parlamentu kao ona) spreman da Veliku Britaniju „izvuče“ iz nuklearnog sporazuma s Iranom.\nDŽonson je već rešen da se, bespogovorno, stavi pod Trampov ratni barjak u visokorizičnoj „misiji“ slanja ratnih brodova u (eksplozivni) Ormuski tesnac (moreuz), što će kontinentalne Evropljane neminovno staviti u iskušenje poput onog s kojim su se suočili 2003. godine. I tada je britanski premijer, a bio je to Toni Bler, požurio da na poziv DŽordža Buša (Mlađeg) krene, takođe bespogovorno, u ratnu avanturu i razarajući pohod na Irak.\nTadašnji francuski predsednik Žak Širak i tadašnji nemački kancelar Gerhard Šreder odbili su da to učine, što je izazvalo rascep u transatlantskim odnosima i (dotad nepomućenom) savezništvu. Potez koji je Evropi (Evropskoj uniji) doneo, uprkos ljutnji Amerikanaca, ugled i poštovanje u svetu, zahvaljujući činjenici da su njene dve vodeće zemlje delovale složno i udruženo – antiratno. Povodom rata u Iraku prvi put je, inače, sklopljen moćan trijumvirat protivnika (ovog) rata koji su činili prvi ljudi Francuske, Nemačke i Rusije, Žak Širak, Gerhard Šreder i Vladimir Putin. Prvoj dvojici se iz tog (neočekivanog) savezništva rodilo, dosad nepomućeno, lično prijateljstvo.\nPritisak na Berlin\nŠta će Nemačka sada učiniti? Na vladinom stolu u Berlinu nalazi se već zahtev Londona da se i Nemačka priključi (zasad samo u planovima), misiji u Persijskom zalivu čiji cilj je da se, uz pomoć ratnih brodova, obezbedi nesmetano kretanje tankera natovarenih naftom, posle (do kraja nerazjašnjenih) incidenata koji su transport najmanje petine nafte koja se troši u svetu kroz Ormuski tesnac učinili opasnim.\nPre nego što je formulisan zvaničan, i definitivan, odgovor Berlina u velikoj koaliciji konzervativaca i socijaldemokrata na poziv za učešće u riskantnom poduhvatu, koji bi lako mogao da isprovocira direktan ratni sukob s Iranom, šef nemačke diplomatije (socijaldemokrata) Hajko Mas izjasnio se protiv slanja nemačkih ratnih lađa u centar (trenutno) najopasnijeg konflikta na svetu.\nHoće li to biti i konačan, zvaničan odgovor, tek će se videti. Iako bi u Berlinu očigledno najviše želeli da do takve „misije“ uopšte ne dođe, rastu pritisci i u samoj zemlji da se Nemačka ovoga puta pridruži Sjedinjenim Američkim Državama i Velikoj Britaniji. Kada, ako ne sada, postavila je pitanje Kristijane Hofman u „Špiglovom“ uvodniku (broj od 27. jula).\nNabrajajući sve moguće opasnosti takvog poduhvata, od toga da zahtev za nemačkim učešćem u njemu stiže od „političkog šarlatana“ Borisa DŽonsona, koji se, eto, uortačio s Donaldom Trampom „protiv ostatka Evrope“, do toga da bi, u najgorem slučaju, Evropa, a time i Bundesver, mogli da budu uvučeni u opasni ratni sukob sa Iranom. U pitanju je, upozorava novinarka, legitimna odbrana, čak i uz upotrebu sile, međunarodnog prava na slobodnu i nesmetanu plovidbu, uz opasku da Iran koristi trgovinski planetarno važan Ormuski tesnac u vođenju „asimetričnog rata“.\nMalerozni Horst Keler\nJesu li se u Nemačkoj zaista vremena i politička raspoloženja u međuvremenu toliko promenila. Pre (samo) devet godina, zbog takve ideje, u tom času samo hipotetički mogućeg angažmana, da Nemačka posegne i za vojnim sredstvima kako bi zaštitila svoje ekonomske interese, spominjući upravo slobodne trgovinske puteve, digla se takva politička bura da tadašnjem (maleroznom, već zaboravljenom) šefu države Horstu Keleru, koju je tu ideju lansirao u spontanom razgovoru s novinarima, nije ostalo ništa drugo nego da se, s gorčinom i pre vremena (31. maja 2010), povuče s predsedničkog trona.\nI dok raselina u transatlantskim odnosima biva iz dana u dan sve reskija i dublja, a Bela kuća nemačkoj (zvaničnoj) politici sve udaljenija (sve je manje priželjkivane nade u Berlinu da bi demokrate mogle da uskrate drugi mandat Donaldu Trampu), kao da, iz političke nužde, Kremlj biva sve bliži.\nVlada u Berlinu se, naime, prvi put sada suočava sa ozbiljnim političkim pritiskom da neizostavno popravi odnose s Moskvom i isposluje ukidanje sankcija uvedenih zbog ukrajinske drame i aneksije Krima. Vlast se, inače, u tom kontekstu, suočavala sa snažnim pritiscima, iz ekonomskih razloga, i ranije. Moćni nemački koncerni su nesustalo ispostavljali gubitnički ceh zbog sankcija koje su Evropske unije zavele Rusiji na (izričito) američko insistiranje.\nIgra na (spasonosnu) „rusku kartu“\nSada je na sceni snažan politički pritisak na zvanični Berlin, čiji se „epicentar“ nalazi u istočnim pokrajinama, na teritoriji bivše (i ugašene) Nemačke Demokratske Republike. Mada motivisan pragmatičnim političkim razlozima – strah da bi na predstojećim izborima u nekoliko istočnonemačkih pokrajina, Brandenburgu, Tiringiji i Saksoniji, ekstremna desnica, Alternativa za Nemačku, i radikalna levica, stranka sa tim imenom, mogle ozbiljno da pomrse račune partijama vladajuće koalicije na federalnom nivou, upravo igrajući na „rusku kartu“.\nDemoskopska predviđanja o mogućem ishodu parlamentarnih izbora u ovim pokrajinama deluju u Berlinu zabrinjavajuće i čak alarmantno. Po tim predskazanjima, na izborima u Brandenburgu (1. septembar) Alternativa za Nemačku mogla bi da ostavi iza sebe, i to ozbiljno, dve tradicionalno najmoćnije nemačke stranke, Hrišćansko-demokratsku uniju (CDU) i Socijaldemokratsku partiju Nemačke (SPD).\nAlternativci bi, po ovim predviđanjima, skočili sa 12,2 odsto glasova, koliko su ostvarili na minulim izborima (2014), na 21 odsto, dok bi se SPD dramatično sunovratio s nekadašnjih 31,8 odsto na 18 procenata, a CDU bi pala sa 23 na 17 procenata. Iako nešto blaži, pad bi zabeležila i Levica, sa 18,6 na 14 odsto, dok bi najviše profitirali Zeleni: skočili bi sa 6,2 procenta iz 2014. na 17 procenata!\nAlternativci bi mogli da ostvare još ubedljiviji trijumf na izborima u Saksoniji (takođe 1. septembra): sa 9,7 odsto glasova ostvarenih na minulim izborima stigli bi do (fantastičnih i uznemirujućih) 26 procenata. Izjednačili bi se tako sa CDU, koja je na izborima 2014. u ovoj pokrajini osvojila gotovo 40 odsto (preciznije: 39,4) glasova.\nAlternativa za Nemačku bi i na izborima u Tiringiji (27. oktobra) mogla lako, prema dosta pouzdanim prognozama, da sa 24 odsto osvojenih glasova postane relevantna politička snaga, iako bi ovde vodeću poziciju morala, po svemu sudeći, da „prepusti“ Levici, sa procentom više osvojenih glasova. Hrišćansko-demokratska unija bi se u Tiringiji sunovratila sa 35,5 procenata na 21 odsto glasova.\nSukob s političkim centrom\nRizikujući otvoren sukob s partijskim centralama, vodeći ljudi (šefovi pokrajinskih vlada) u istočnim pokrajinama su na javnim skupovima počeli da igraju na (trofejnu) Putinovu kartu i energično zahtevaju ukidanje sankcija Rusiji. Prvi je to učinio predsednik vlade Saksonije Mihael Krečmer, član u Berlinu vladajuće Hrišćansko-demokratske unije (CDU). Na jednom od za njega najvažnijih predizbornih skupova, Krečman se „preporučivao“ uz ogroman fotos koji ga je pokazivao u razgovoru s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, prilikom održavanja međunarodnog ekonomskog foruma u Sankt Petersburgu.\nTa fotografija s Putinom je svojevrstan „trofej“ za premijera Saksonije koji bi mogao da mu donese odlučujući procenat glasova na pokrajinskim izborima, konstatovao je Matijas Placek (SPD), predsednik Nemačko-ruskog foruma.\nKrečmeru su se promptno, u zahtevu da dođe do radikalnog zaokreta u nemačkoj politici prema Rusiji, uključujući i ukidanje sankcija, pridružili premijeri Tiringije (Bodo Ramelov, Levica) i Brandenburga (Ditmar Vojdke, SPD), ali i ostale kolege sa istočne strane, iako ne stoje pred parlamentarnim izborima, Manuela Švesing (Meklenburg – Prednja Pomeranija, SPD) i Rajner Haselof (Saksonija–Anhalt, CDU).\nIstočnjaci su se time stavili otvoreno, i demonstrativno, u poziciju oštrih kritičara politike velike koalicije, pod vođstvom Angele Merkel, prema Rusiji. Uvereni su da je ta politika u drastičnom raskoraku s raspoloženjem javnosti. Pozivaju se, pri tome, na istraživanja koja pokazuju da je većina Nemaca, ne samo trenutno nego unazad više godina, za „približavanje Putnovoj Rusiji“. Na teritoriji Istočne Nemačke za bliskije veze s Moskvom izjašnjavaju se dve trećine građana.\nLideri s istoka zemlje oštro su kritikovali naslednicu Angele Merkel na kormilu Hrišćansko-demokratske unije (CDU) Anegret Kramp Karenbauer zbog njenog kursa, i tona, u politici prema Rusiji, oštrijeg i glasnijeg i od tona koji je, uvek kritična prema Moskvi, praktikovala, i praktikuje kancelarka.\nMinistar proganja Aleksandru Mladenović\nZ.K Juli 16, 2019 Juli 18, 2019\nBanjaluka: Dok je spavao djevojka mu iz automobila ukrala čak 23.000 KM\n“Znak očaja SAD, jer ne uspeva da baci iranski narod na koljena”


Glavni specijalni tužilac CG: Scenario nasilne smene vlasti pripreman i za Srbiju\nŠalja: Takse ostaju na snazi dok Srbija i BiH ne promene pristup prema Kosovu |\n► Glavni specijalni tužilac CG: Scenario nasilne smene vlasti pripreman i za\nGlavni specijalni tužilac Crne Gore Milivoje Katnić izjavio je danas da je kriminalna organizacija koja je planirala nasilnu smenu vlasti u Crnoj Gori na dan parlamentarnih izbora oktobra 2016. godine, želela da isti scenario primeni i u Srbiji.\n"Ova kriminalna organizacija stvorena je ne samo zbog Crne Gore nego i zbog drugih područja i jasno je da je pripremana slična situacija i u Srbiji. Ono što se pripremalo tadašnjem crnogorskom premijeru (Milu Đukanoviću), planirano je i u Srbiji", rekao je Katnić u Višem sudu u Podgorici, na nastavku suđenja grupi od 14 crnogorskih, srpskih i ruskih državljana.\nOni su optuženi da su pripremali i učestvovali u pripremi zavere na dan parlamentarnih izbora, sa ciljem nasilne smene vlasti, proglašenja izborne pobede opozicionog Demokratskog Fronta (DF) i likvidacije Đukanovića.\nOvo je organizovani kriminal i mi to prikazujemo ovde, danas, rekao je Katnić i dodao da on ne brani Vučića, već da ga spašava.\nNa današnjem suđenju čitane su poruke koje je putem mobilnog telefona slao penzionisani general Žandarmerije Srbije Bratislav Dikić, uključujući poruke koje je poslao na broj označen kao "Vučić novi broj".\n"Predsedniče, znam da ste u velikom poslu i ne bih da smetam. Pitam vas u vezi sa poslom u Moskvi", navodi se u poruci Dikića.\nOn u poruci traži da ga pošalju da radi u Rusiji ili Republici Srpskoj, jer je trebalo da radi u Sloveniji.\nDikić je rekao da ta poruka nema veze sa postupkom već da se odnosila na njegov "poslovni angažman".\n"Veliki ste čovek i to ste opet dokazali, ne dozvolite nepravdu prema nemoćnima... čekam poziv", druga je Dikićeva poruka upućena kontaktu "Vučić novi broj".\nNa suđenju je pročitana i poruka koju je Dikić poslao osobi označenoj u njegovom telefonu kao srpski ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović.\n"Ministre, hvala što ste me uvažili i pozvali na Dan policije, nisam Vam prilazio jer je bila gužva i ne bih da smetam. Bolje sam i ako mogu nešto da pomognem, na raspolaganju sam", navodi se u Dikićevoj poruci Stefanoviću.\nPovodom te poruke, Dikić je kazao da je sa Stefanovićem "održavao kontakt i posle penzionisanja", i da se tada "osećao bolje i tražio nešto da radi, kako bih mogao da pomogne".\nU jednoj od poruka Dikić govori Vučiću i o svom lečenju.\nNa suđenju je pročitana i komunikacija Dikića sa osobom pod imenom Vuk Jovanović.\n"Aleksandar Vučić je najveći špijun... da li vam je jasno da mu je cilj da uništi Srbiju? Svi u odbranu demokratije", naveo je Dikić u jednoj od poruka.\nsmena vlasti /\nPotpredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić ocenio je danas da je učešće predsednika Srbije Aleksandra Vučića na panelu o slobodi medija u Davosu skandalozno...\nTema broja: Kaznena politika -- Doživotna dilema -- Najava predsednika Vučića da će Srbija brzo uvesti kaznu doživotnog zatvora bila je top tema samo nekoliko dana, ali nema sumnje da će se...\nPredsednik Narodne stranke i predsedavajući Saveza za Srbiju Vuk Jeremić izjavio je danas da niko od lidera tog opozicionog bloka neće biti član prelazne Vlade, koju predlažu za period nakon...\nDirektorka Balkanske istraživačke mreže (BIRN) Dragana Žarković Obradović ocenila je danas da je licemerno što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na panelu "Sloboda medija u...\nNovinarka i članica Saveta za štampu Tamara Skroza ocenila je danas da je skandalozno to što je predsednik Srbije Aleksandar Vučić govorio u Davosu na panelu "Sloboda medija u...


Gazda Tuzla Cityja Azmir Husić, poznat je po svom humanitarnom radu. Husić je još jednom pokazao svoju humanost, a kako prenosi Glogova Online ovoga puta obezbijedio je oko 50 tona brašna za Bošnjake u Podrinju.\n– Poštovani i dragi naši podrinjci, koji živite na teritoriji opština uz rijeku Drinu (Srebrenica, Bratunac, Vlasenica, Milići, Zvornik).Obavještavamo Vas ovom prilikom da će se vršiti podjela brašna za sva domaćinstva u ovom dijelu BiH.“Udruženje gradžana Podrinje” na čelu sa predsjednikom Azmirom Husićem,kao i “Bosanski islamski centar” Bošnjaka u Bowling Green Kentucky(privrednici koji tamo žive i rade),obezbijedili su oko 50 Tona brašna za povratnike u Podrinju…\nCilj akcije je takođe ,obilazak svih domova pred ramazanske dane, isto tako da se obezbijedi bar brašno kako bi se sto manje kretali u te mubarek dane..Podjela će se vršiti po mjesnim zajednicama tj. “od kuće do kuće”, kako bi izbjegla okupljanja u novonastaloj situaciji, prenosi Glogova Online.\nTAKO JE BIDEN GOVORIO O BIH: “Recite mi, zašto ne zaustavljamo agresiju Srbije koja je prešla Drinu i raspiruje genocid?”\nMijatović nakon što su zatražene sankcije za Dodika: “Hvala evropskim…


Srpski i ruski specijalci rame uz rame: Zajednička obuka kod Vršca /video, foto/ - Sputnjik Srbija\n11:43 23.05.2021 (osveženo 15:02 23.05.2021) Preuzmite kraći link\nNa poligonu „Orešac“ kod Vršca održana je zajednička obuka specijalnih snaga srpske i ruske vojske. Reč je o završnom segmentu sedmodnevne obuke pripadnika 72. brigade za specijalne operacije Vojske Srbije i 2. brigade Specnaza Oružanih snaga Ruske Federacije.\nTaktičkoj vežbi sa bojevim gađanjem srpskih i ruskih specijalaca prisustvovali su ministar odbrane Nebojša Stefanović, načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović, državni sekretar i zamenik ministra odbrane Ruske Federacije general armije Nikolaj Pankov, zamenik ministra odbrane general-pukovnik Aleksandar Fomin i ambasador Ruske Federacije Aleksandar Bocan-Harčenko.\nKomandant 72. brigade za specijalne operacije i komandant današnje vežbe brigadni general Miroslav Talijan izjavio je da je u zajedničkoj obuci učestvovalo oko 200 pripadnika Vojske Srbije i jednak broj Oružanih snaga Ruske Federacije, kao i da je među ključnim sredstvima bilo angažovano 14 savremenih borbenih vozila, šest plovnih sredstva i četiri vazduhoplova.\nStefanović je zahvalio našim prijateljima iz Ruske Federacije i ruskom kolegi Sergeju Šojguu na tome što su pripadnici specijalnih jedinica došli ovde i što imamo priliku da uvežbavamo na najozbiljniji način i taktike i tehnike.\n„Hoćemo da sa svima sarađujemo, hoćemo da imamo mogućnost da učimo od najboljih, a to ruski specijalci i pripadnici ruskih jedinica svakako jesu“, istakao je Stefanović.\nOn je zahvalio i ambasadoru Bocan-Harčenku na velikoj podršci svih ovih godina i na svemu što je zajednički urađeno.\n„Očekujem i nastavak opremanja vojske, želim da imamo još intenzivniji rad i da svake godine imamo priliku da vas obradujemo nečim što je naša vojska novo uradila, novim sredstvima kojima se opremila ali i novim sposobnostima koje je stekla“, naveo je Stefanović.\nSpecijalne snage srpske i ruske vojske na poligonu „Orešac“.\nAmbasador Bocan-Harčenko istakao je da današnji dan pokazuje i dokazuje još jednom da je saradnja dveju zemalja, a posebno vojno-tehnička, razvijena i čvrsta i da ima budućnost.\nDodela medalja posle zajedničke obuke specijalnih snaga srpske i ruske vojske.\n„Vojno-tehnička saradnja, koja se odvija na najbolji način na osnovu ugovora naših predsednika, veoma je značajna sama po sebi stvara dobar i čvrst temelj za sveobuhvatnu saradnju između Rusije i Srbije“, naglasio je ambasador Bocan-Harčenko, dodajući da se ta vojno tehnička i vojna saradnja odvija između Srbije i Rusije odvija u skladu sa međunarodnim ugovorima i normama, a u prilog stabilnosti u regionu.\nSrpski i ruski specijalci u akciji.\nPrema njegovim rečima, Rusija će pružiti svoj doprinos jačanju suvereniteta, celovitosti i odbrambene sposobnosti Srbije i neutralnog statusa Srbije, dodajući da neutralni status mora sebe da štiti, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nSrpski snajperisti na zajedničkoj obuci specijalnih snaga srpske i ruske vojske.\n„Neutralni status omogućava Srbiji da razvija vojnu i vojno-tehničku saradnju sa svima gde Srbija im svoj interes“, poručio je ambasador Bocan-Harčenko.\nTokom vežbe upotrebljeni su helikopteri Mi-17, Mi-8 i „gazela“, borbena vozila „tigar“, „miloš“ i „hamer“, najsavremenije streljačko naoružanje, optoelektronska sredstva i oprema specijalnih jedinica uključujući desantne čamce i padobrane „arbaljet“ koji omogućavaju vazdušno desantiranje pri brzinama od 350 kilometara na čas. Prikazane su složene tehnike desantiranja na vodenu površinu kao i desantiranje tehnikom „fast roup“.\nPrikazu su prisustvovali i državni sekretar i zamenik ministra odbrane Rusije general armije Nikolaj Pankov, zamenik ministra odbrane general-pukovnik Aleksandar Fomin i ruski ambasador Aleksandar Bocan-Harčenko.\nNaredbom ministra odbrane Ruske Federacije, za visoke lične rezultate u toku pripreme i realizacije zajedničke rusko-srpske vežbe, 15 pripadnika Vojske Srbije i 15 pripadnika Oružanih snaga Ruske Federacije odlikovano je Medaljom za učvršćivanje borbene saradnje. Nagrađenima su medalje uručili generali Pankov i Fomin.\nPrethodno je u kasarni „Mija Stanimirović“ u Nišu izvršena primopredaja donacije borbenih vozila Ruske Federacije Srbiji.\nRuska strana je Srbiji predala 19 tenkova T-72MS i 20 oklopnih transportera BRDM-2MS, čime je, zajedno sa prethodno predatom tehnikom, završena primopredaja 30 tenkova i 30 oklopnih transportera prema sporazumu o vojnoj saradnji.\nZajednička obuka specijalnih snaga srpske i ruske vojske na poligonu „Orešac“\nPodsetimo, krajem novembra prošle godine u Nišu je održan prikaz ruskih tenkova T-72MS koji se smatraju jednim od najboljih tenkova ikada napravljenih.\nTi tenkovi, koji su udarna snaga kopnene vojske, raspolažu aktivnim oklopom, kao i ubojitim naoružanjem čiji je osnov top kalibra 125 milimetra.\nvojska, obuka, vojna obuka, specijalci, Rusija, Srbija


Dačić: Vreme je da se ograniči politički monstrum u Prištini - Sputnjik Srbija\nDačić: Vreme je da se ograniči politički monstrum u Prištini\n11:47 26.11.2018 Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da ga ne bi čudilo da je Priština zaista zabranila ulazak ministrima Vlade Srbije na KiM i istakao da se to kosi sa svim dogovorima koji su postignuti u Briselu.\nDačić je novinarima rekao da ga takva odluka ne bi čudila, jer je uvođenje taksi od 100 odsto dokaz da nema racionalne i razumne politike u Prištini. On je dodao „da smo otišli u sferu političkog ludila“.\n„To pitanje nije za nas, već za međunarodnu zajednicu i EU i pitanje je šta će preduzeti povodom toga. Neke zemlje su porodile političkog monstruma u Prištini i vreme je da ga ograniče“, kazao je Dačić i dodao da ne veruje u priče iz međunarodne zajednice o tome da Priština neće da ih sluša.\nŠef diplomatije navodi da je kosovski ministar Šalja fotografiju sa Edijem Ramom i natpisom „100 odsto“ postavio na svom profilu na Fejsbuku i da je Rama možda zloupotrebljen, ali da je u svakom slučaju potrebno da se ogradi.\nDačić je istakao da Albanija i Kosovo govore o brisanju granica i ukidanju carina i granične policije i naveo da nema svrhe da Srbija učestvuje na skupovima o regionalnoj saradnji, ukoliko Evropa zaista ne vidi o čemu je reč i koliko je ovo licemerje Tirane i Prištine.\nUpitan da li će predložiti da Srbija ne učestvuje na regionalnim skupovima, Dačić je odgovorio da prvo treba da se održi skup o revitalizaciji regionalne saradnje.\n„Ovo je nešto što ne odlikuje 21. vek, ovako nešto se ne dešava nigde sem na Kosovu i ako neko misli da ćemo se zaustaviti, uplašiti ili prestati da se borimo za državne interese i da ćemo priznati Kosovo, vara se. Ako neko misli da smo se uplašili Haradinaja, vreme je da se probudi iz hipnoze u koju je upao. Bojim se da nije sam, to su lutke kojima upravlja neko sa strane“, rekao je Dačić.\nUpitan da li Moskva za Beograd može da bude ono što je Vašington za Prištinu, Dačić je kazao da Srbija ne traži ni od koga podršku već poštovanje međunarodnog prava.\nIstakao je da zvaničnici u Srbiji neće da slušaju od međunarodne zajednice da su oni krivi za bezumne poteze Prištine i da su ih izazvali time što nisu primljeni u Interpol.\n„Nije reč ovde o tome da Srbiji neko nešto hoće da učini, oni hoće da naruše regionalni mir i stabilnost. Srbija neće dozvoliti da bude uvučena u to blato, ali će braniti nacionalne interese“, poručio je Dačić.\nOn je naveo da Rusija i Kina u tome mogu da pomognu Srbiji i to u tom smislu što su te dve države garanti da UN neće izvršiti reviziju Rezolucije 1244, kao i da neće priznati jednostrane akte Prištine, preneo je Tanjug.\n„Mi bismo želeli da to bude zajednički pristup svih stalnih članica Saveta bezbednosti i UN“, zaključio je Dačić.


Radni sastanak o temi prijevoza učenika na području općine Ilijaš\nYou are at:Home»ILIJAŠ»Radni sastanak o temi prijevoza učenika na području općine Ilijaš\nNačelnik Općine Ilijaš Akif Fazlić održao je radni sastanak sa predstavnicima Savjeta mjesnih zajednica Ilijaš grad, Podlugovi, Luka, Misoča, Gajevi i Dragoradi, šefom poslovnice Centrotrans Ilijaš te saradnicima iz Službe za društvene djelatnosti i poslove mjesnih zajednica. Tema sastanka bila je funkcionisanje prijevoza učenika na području općine Ilijaš.\nPrijevoz učenika na području općine Ilijaš organizuje se u skladu sa zaključenim ugovorom o vršenju usluge prijevoza, a nakon provedenog otvorenog postupka javne nabavke usluga koji raspisuje Općina, i koji je i ove godine dobila kompanija Centrotrans.\nU odnosu na provedeni tender početak školske godine je donio povećanu potrebu za dodatnim linijama. Prvenstveno zbog toga što je od ove školske godine nastava u OŠ “Stari Ilijaš” organizovana u dvije smjene, tako da se razgovaralo o povećanju broja polazaka i povrataka kako bi svi učenici došli bez problema na nastavu u drugoj smjeni.\nTakođer je jednoglasno prihvaćen zaključak da se sve đačke linije koriste i za prijevoz ostalih građana, iz razloga što na većini tih pravaca nema organizovanog redovnog javnog prijevoza građana.\nPrevious ArticlePonovo uspostavljena jutarnja linija KJKP Gras u Crnoj Rijeci


sarajevo - Pozitivne.info\nBijela Hronika 27/05/2015 0\nU subotu, 30. maja 2015. godine, u prostorijama Akademije likovnih umjetnosti u Sarajevu sa početkom u 18 sati održat će se ceremonija proglašenja pobjednika u “ON line” međunarodnom takmičenju i izložba nagrađenih radova iz podvodne fotografije, javlja Anadolu Agency (AA). Na drugom po redu “ON line” međunarodnom takmičenju “Without Borders”, u... Opširnije\nBijela Hronika 12/08/2014 0\nOd danas do 9. septembra ove godine na sarajevskim šinama će saobraćati jedinstveni tramvaj zvani “Nostalgija”. Putnici će u tom tramvaju svakodnevno od 10 do 12 i od 18 do 20 sati, na liniji 1 (od Željezničke stanice do Baščaršije), imati priliku da pogledaju jedinstvene slike Sarajeva, Budimpešte, Praga i... Opširnije\nPredstavljamo 02/07/2014 0\nFirma Centrotrans Eurolines danas je u Sarajevu za novinare i građane upriličila promotivnu vožnju “City busom” koji je namijenjen za panoramsko razgledanje ovoga grada. Vožnja ovim autobusom od danas je dostupna svim zainteresiranim građanima Sarajeva i turistima koji žele da uz profesionalnog vodiča nauče o kulturnim i historijskim znamenitostima... Opširnije\nMeđunarodni susret oldtimer automobila i motora\nBijela Hronika 11/05/2014 0\nNa Trgu ispred Narodnog pozorišta Sarajevo u toku je Međunarodni susret oldtimer automobila i motora Građani Sarajeva tako mogu pogledati oko 50 vozila iz raznih epoha. Učesnici smotre stižu iz Mađarske, Slovenije, Hrvatske, Srbije i Bosne i Hercegovine. Među najstarijima je Bjuik iz 1928. godine koji je na sarajevsku... Opširnije\nBijela Hronika 09/05/2014 0\nAnimiranim performansom na zgradi Vijećnice u čast obnove i ponovnog otvaranja ovog simbola kulture i znanja večeras je završena zvanična svečanost otvaranja tog obnovljenog sarajevskog hrama. Rad potpisuje tim mladih umjetnika iz BiH okupljenih oko Knap studija. Riječ je o kreativnom uratku koji predstavlja spoj umjetnosti i savremene tehnologije,... Opširnije


Od muzičkog vaspitanja do proizvodnje ulja industrijske konoplje - Prehrambena industrija | Agroklub.rs\nKonopljina proteinska pogača, koja se dobija kao nusproizvod prilikom hladnog ceđenja ulja veoma je tražena roba, kaže Vladimir Krstonošić iz Kikinde koji se pre pandemije virusa korona bavio muzikom, a potom preorijentisao na proizvodnju hladno ceđenih ulja.\nFoto: Vladimir Krstonošić\nZa bavljenje poljoprivredom sve se češće odlučuju ljudi rešeni da naprave bitniju promenu u životu. Vladimir Krstonošić iz Kikinde odskora se sasvim posvetio poljoprivredi. Međutim, bavljenje agrarom za njega nije novo iskustvo.\n"Kao desetogodišnjak čuvao sam guske, pa postepeno savladavao različite poljoprivredne poslove, primereno uzrastu, koje mi je pokazivao otac. Danas se malo šta od tih poslova radi ručno, ali svakako, nijedan posao koji obavljam na našem gazdinstvu mi ne pada teško", ističe Krstonošić.\nIndustrijska konoplja sve više se uzgaja u Vojvodini\nNa važan korak kada je reč o poslu kojem će se posvetiti naš sagovornika je podstakla situacija sa pandemijom virusa korona. Preciznije, veliki problem predstavljala je nemogućnost da se bavi muzikom - njegovim do tada osnovnim zanimanjem.\n"Radio sam ranije u lokalnoj muzičkoj školi kao nastavnik stručnog predmeta, ali sam se uporedo bavio i estradnim muziciranjem. Kada je počela pandemija bilo mi je jasno da do daljnjeg neću moći da računam na nastupe kao na izvor prihoda. Jedini logičan izbor bio je da se sasvim preorijentišem na poljoprivredu kojoj su bili posvećeni i moj otac i moja supruga, a agrar je funkcionisao nesmetano i kada je sve stalo."\nBolje svaštariti za opstanak\nIpak, poljoprivredno iskustvo ove kikindske porodice govori da je verovatno najbolje baviti se uzgojem različitih stvari - odnosno, svaštarenjem. Iako mnogi savetuju da je bolje specijalizovati se za određenu granu poljoprivrede, Krstonošić misli da je upravo raznovrsna ponuda prilika za opstanak malih gazdinstava.\n"U našem slučaju, iz naše prakse, svaštarenje je ključno. Treba imati u vidu da i potrošač najčešće sve želi da nađe na jednom mestu, ukoliko je moguće. Mi ne želimo da, na primer, proizvodimo jedino krompir, pa da budemo primorani da ga prodajemo nakupcima po ceni koju oni diktiraju", kaže ovaj proizvođač i dodaje da se u ovom trenutku bave proizvodnjom domaćih jaja, kozjeg mleka i sireva, svežeg i sušenog povrća i hladno ceđenih ulja.\nU ponudi i laneno ulje\nProizvodnja hladno ceđenih ulja kao ideja rodila se pre desetak godina, kada su se ista vratila "u modu" i kada je počela da se u svetu razvija svest o štetnosti visokoprocesuiranih namirnica. Od ideje do realizacije, ipak, moralo je proći nekoliko godina, najviše zbog finansija - jer nije bilo dovoljno novca za kupovinu prese.\n"Prošle godine je lokalna samouprava raspisala konkurs za subvencionisanje, između ostalog, i nabavke opreme za hladno ceđenje ulja. Za nas je to bila prilika koja se nije smela propusti. Dakle, svojim sredstvima, i uz pomoć subvencija krajem novembra prošle godine kupili smo novu presu SPU 20, proizvedenu u Srbiji."\nTeškoće u nabavci deklarisanog semena\nObuku za rukovanje mašinom Krstonošić i supruga prošli su još u fabrici u Senti, prilikom prijema mašine, ali su sve druge informacije nalazili na internetu ali i u stručnoj literaturi, koju su nabavili od prijatelja iz Rusije.\n"Nema tajni kada je u pitanju sama tehnologija ceđenja ulja: potrebno je sipati sirovinu u koš prese, uključiti presu i podešaviti pritisak tako da temperatura ulja ne prelazi 40 stepeni", pojasnio je naš sagovornik i istakao da ipak, učenje im nije bilo teško, za razliku od nabavke semena.\n"U pitanju je specifičan problem jer je potrebno nabaviti deklarisano seme nekih alternativnih kultura koje koristimo kao sirovine za proizvodnju - konkretno, uljani lan. Važno je naglasiti da je ključna stvar u ovoj proizvodni kvalitetna sirovina."\nU ovom gazdinstvu cede i suncokret, uljanu repicu, uljani mak i industrijsku konoplju. Od jeseni planiraju da uvedu i uljanu tikvu, kikiriki i koštice grožđa. Najviše pažnje privlači nesumnjivo ulje konoplje, industrijske biljke sa veoma svestranom primenom.\nNajviše pažnje privlači nesumnjivo ulje konoplje\nKonopljina proteinska pogača, koja se dobija kao nusproizvod prilikom hladnog ceđenja ulja veoma je tražena roba i svoju primenu nalazi u šaranskom lovu i u ishrani konja, saznali smo.\n"Trenutno nemamo sopstvenu proizvodnju merkantilnog zrna industrijske konoplje, već sirovinu nabavljamo na veliko od proizvođača, ali bih da naglasim da se seme potpuno legalno kupuje i na malo u svim bolje snabdevenim prodavnicama stočne hrane ili ribolovačke opreme", stigla je informacija iz prve ruke.\nUslovi i propisi proizvodnje\nVažno pitanje tiče se dozvole za uzgoj. Izdaje ga Ministarstvo poljoprivrede, a procedura je jednostavna. Potrebno je da su površine namenjene za setvu ove kulture veće od pola hektara, za šta se prilaže izvod iz katastra, i neophodno je dokazati da je nabavljeno deklarisano seme sa liste registrovanih sorti u Srbiji. Naravno, važna je i potvrda iz MUP-a da podnosilac nije kažnjavan zbog posedovanja narkotika.\n"Plaća se i neka taksa, naravno, ali bih istakao da su dobavljači semena radi da pruže pomoć oko procedure za dobijanje dozvole. Nas konkretno nije pravna procedura odvratila od proizvodnje industrijske konoplje za ovu sezonu. Štaviše, sama biljka se vrlo jednostavno uzgaja, dok problem predstavlja vršidba", kaže Krstonošić i dodaje da je stablo veoma žilavo i končasto, i to otežava rad kombajna.\n"Ne bih savetovao nikome da se upušta u proizvodnju ako nema vlastiti kombajn."\nKoličine se iz meseca u mesec povećavaju\nIako su hladno ceđena ulja poznata od davnina, prosečan savremeni potrošač je ipak više navikao na rafinisano ulje, margarin, industrijsko alkoholno sirće i slično. Ipak, uprkos ovoj činjenici koja se tiče prehrambenih navika naših ljudi, interesovanje za proizvode porodice Krstonošić premašilo je prvobitna očekivanja.\n"Mnogi probaju iz radoznalosti, neki pak traže tačno određni proizvod zbog režima ishrane, ili nešto sasvim treće, ali poenta je da svaki kupac ima svoj razlog koji ga dovodi na naša vrata. O količinama proizvoda koje plasiramo na tržište je rano govoriti. Sve je još u povoju i količine se iz meseca u mesec uvećavaju", kaže kikindski proizvođač.\nCene proizvoda u okviru su tržišnih za tu kategoriju namirnica. Hladno ceđena ulja skuplja su od rafinisanih jer se postupkom hladnog ceđenja od iste količine sirovine dobija dosta manja količina, ali neuporedivo kvalitetnije i viskoznijeg ulja. Zato je i potrošnja hladno ceđenih ulja znatno niža.\n"Još uvek poslujemo sa gubitkom. Na to smo bili i spremni od početka, jer bi bilo nerealno očekivati pozitivan bilans u prvoj godini. To važi gotovo za svaki biznis. Nas posebno raduje činjenica da su naši kupci koji su i ranije konzumirali ovu vrstu ulja i domaćih i stranih proizvođača istakli naše ulje kao najbolje od svih koje su probali", kaže Vladimir Krstonošić i dodaje da im naročito imponuje što su među njima i državljani najrazvijenijih zemalja sveta.\nHladno ceđena ulja Ulje od semena konoplje Vladimir Krstonošić Seme konoplje


Saobraćajni prsten za budućnost Podgorice - CdM\nSaobraćajni prsten za budućnost Podgorice\nUz projekat izgradnje sistema za prečišćavanje otpadnih voda, čija je vrijednost procijenjena na 50 miliona eura, izgradnja jugozapadne obilaznice predstavlja najznačajniji kapitalni projekat, kako sa finansijskog, tako i sa razvojnog aspekta, ocijenio je za Pobjedu zamjenik gradonačelnika Časlav Vešović.\n“Vrijednost te investicije na osnovu urađenog projekta iznosi blizu 22 miliona eura. Ovaj projekat obuhvata izgradnju saobraćajnice bulevarskog tipa, sa četiri saobraćajne trake, nadvožnjak i novi most preko Morače. Trasa jugozapadne obilaznice povezuje petrovačku sa cetinjskom magistralom, tj. počinje od kružnog toka na petrovačkoj magistrali, kod Distributivnologističkog centra „Voli“, a završava se u blizini salona namještaja „Grand“ u Donjoj Gorici”, ističe Vešović.\n“Duž obilaznice gradiće se i glavni kolektor, kroz donjogorički bulevar takođe. Time će biti obezbijeđeno da se brojni objekti u Podgorici povežu sa novoizgrađenim sistemom za prečišćavanje otpadnih voda i na taj način biće omogućen znatno veći broj priključaka na novi sistem. Ova tri projekta predstavljaju osnovu za održivi razvoj Podgorice, stvaraju pretpostavke za neophodnu zaštitu životne sredine, šansu za nova urbanistička rješenja i kvalitetniju komunikaciju prema aerodromu i dalje prema primorju”, kazao je Vešović.\n“Agencija za izgradnju i razvoj Podgorice predala je Upravi za nekretnine na ovjeru elaborate o eksproprijaciji i očekujemo da će se kroz aktivnosti katastra uskoro riješiti i imovinski aspekt za realizaciju ovog projekta. Planiramo da nakon što Skupština glavnog grada donese odluku o zaduženju i uz očekivanu saglasnost Vlade najprije potpišem ougovor o kreditiranju ističe”, Vešović.\nNakon toga, slijedi raspisivanje javnog poziva za odabir izvođača radova za realizaciju ovog projekta. Glavni grad očekuje da će se u narednih nekoliko mjeseci stvoriti uslovi i za početak njegove fizičke realizacije.\nAnalize potvrdile finansijsku moć Glavnog grada\nUgovor o finansiranju izgradnje jugozapadne obilaznice predstavlja nastavak saradnje Glavnog grada i IFC-a, kao dijela Svjetske banke, s obzirom na to da su prethodno izgrađene dvije dionice obilaznice.\n“Ovo je treća faza naše uspješne saradnje koja će se odvijati pod povoljnijim uslovima u odnosu na prethodne dvije sa aspekta zaduženja i kamata. Intenzivnim pregovorima za vrlo kratko vrijeme uspjeli smo da postignemo dogovor i obezbijedimo povoljne uslove finansiranja koje ćemo predstaviti odbornicima u Skupštini”, rekao je zamjenik gradonačelnika.\nSve relevantne analize eksperata Svjetske banke, dodaje Vešović, potvrdile su finansijsku moć Glavnog grada.\n“Konstatovano je da će se bez teškoća iz budžeta Podgorice vraćati zajam, tim prije što smo u protekle tri godine bez novih zaduženja uspjeli da vratimo znatan dio kredita koji su podizani u prethodnom periodu”, kazao je Vešović.\nTagoviČaslav Vešović saobraćaj


Dojčinović: "KRIK je pisao o Belivuku kad niko nije smeo, kad su svi ćutali" | Sremska Mitrovica - Info\nDojčinović: „KRIK je pisao o Belivuku kad niko nije smeo, kad su svi ćutali“\nUrednik Mreže za istraživanje organizovanog kriminala i korupcije (KRIK) Stevan Dojčinović odbacio je navode ministra policije Aleksandra Vulina da je taj istraživački portal pokušao da napravi sveca od osumnjičenog šefa kriminalne grupe Veljka Belivuka. Dojčinović je podsetio da je KRIK pisao o Belivuku „od samog starta, kad su svi ostali ćutali, kad za vlast nije postojao, i kada nijedan od ovih tabloida nije smeo da pisne o njemu“.\n– Znali smo da je ova kriminalna grupa imala jake veze u policiji i politici, znali smo da vlast preko Belivukove grupe kontroliše tribinu na Partizanovom stadionu, za neke stvari smo znali i ranije. Ove konkretnije detalje o susretima sa Vučićem i Glišićem, to je sad malo teže utvrditi da je tačno, ali mnoge druge stvari gde priča o uslugama mislim da su mnogo autentičnije – rekao je Dojčinović.\nDojčinović je istakao i da KRIK nije objavio ceo Belivukov iskaz, već samo stvari za koje su ocenili da su relevantne za javnost.\n– (Belivuk je) izneo dosta uvreda na račun ministra Vulina, i to nećemo da objavimo, to se ne tiče našeg rada. Nivo na kojem radimo je dosta profesionalniji – poručio je on.\n„Belivuk nije pomenuo mnoge ljude sa kojima je bio u kontaktu“\n– Ta navijačka grupa je od starta bila bliska Novaku Nediću, generalnom sekretaru Vlade, zatim ljudima iz policije. Čovek iz Žandarmerije Nenad Vučković Vučko, koji i dan danas radi u policiji, bio je jedan od šefova te grupe. Ta grupa imala je podršku policije koju je tada vodila Dijana Hrkalović, za koju ne vidimo da je tužilaštvo nešto zainteresovano – ukazao je on.\n– Što se tiče Nebojše Stefanovića, ne znamo za njegove direktne kontakte, ali je činjenica da je njegovo vreme bilo jedno od najmračnijih perioda policije, tad je ovaj klan narastao – istakao je urednik KRIK-a.\nPodsetio je da je KRIK svojevremeno radio istraživanje koje je pokazalo da je srpska policija hapsila samo članove škaljarskog kriminalnog klana, ali ne i kavačkog, čiji je Belivukova grupa bila deo.\n– Naša novinarka je pitala Stefanovića o tome, a on je npr. rekao: ‘hapsimo škaljarce zato što kavački klan u Srbiji praktično ne postoji’, a posle par godina vidimo da ne samo da postoji, nego su učinili seriju monstruoznih ubistava, i preuzeli beogradsko podzemlje – rekao je Dojčinović.\n„Nemoguće je da Vučić nije imao saznanja o Belivukovoj grupi“\n– Definitinvo je imao saznanja o ovoj grupi od samog početka. E, sad zbog čega je pustio da se klan razvija, i zašto je državi trebalo toliko dugo da se obračuna sa njima, to ne znamo – dodao je gost Novog dana.\nUrednik KRIK-a podsetio je i da su uvek ukazivali na veze Belivukove kriminalne grupe sa ljudima u vlasti, te da je sama vlast ispolitizivala ceo slučaj.\n– Vlast ima tu potrebu, koja neće stati, da se ulazi u saveze sa navijačima. Javno negiraju veze sa navijačima, a sinoć smo mogli da vidimo frakciju huligana koji su napali ljude koji su skandirali protiv predsednika na stadionu Partizana. Jasno je da nije u prirodi navijača da brane predsednika. Ako se ovako nastavi, gledaćemo za tri, četiri godine opet ljude koji seku glave – upozorio je.\n„Nijedan političar nije pod istragom“\nUpozorio je i da se može desiti da se ljudi koji su proglašeni za potpune negativce, sutra pomire sa vlastima, kao što se desilo sa policajcem Goranom Papićem koji je pod istragom da je Belivukovom saradniku Marku Miljkoviću vratio automobil koji je bio zaplenjen, a odjednom se pojavio u emisiji kod poslanika SNS-a Vladimira Đukanovića koji mu je dao prostor da ispriča šta je hteo.\n– On, iako je optužen da je sarađivao sa kriminalcima, njima politički odgovara jer je zapljunuo Stefanovića. Često je bitniji rejting nego borba protiv organizovanog kriminala – kazao je Dojčinović.\n„Pisali smo o Belivuku kad je bilo najteže pisati o njemu“\n– Mi o Belivuku pišemo od samog starta, kad su svi ostali ćutali, kad za vlast nije postojao, kada nijedan od ovih tabloida nije smeo da pisne o njemu, mi smo pisali o njemu. Mi smo pisali o njemu kada je najteže bilo pisati o njemu, kad je bio na slobodi – podsetio je urednik KRIK-a.\n„Mafijaško-koljački portal najbrutalnija uvreda“\n– Nazivali su mene lično i KRIK ovako ili onako, ali nikad nisam video onako bolesnu i brutalnu izjavu, što pokazuje da su u velikom strahu – poručio je Dojčinović.\nRelated Items:aleksandar vučić, aleksandar vulin, Featured2, krik


Sledi novi talas povezivanja banaka – Od 2019. na Balkanu je bilo više od 20 transakcija, ali tu nije i kraj – Bankar.rs\nHome/BANKE/Sledi novi talas povezivanja banaka – Od 2019. na Balkanu je bilo više od 20 transakcija, ali tu nije i kraj\nSledi novi talas povezivanja banaka – Od 2019. na Balkanu je bilo više od 20 transakcija, ali tu nije i kraj\nJugoistoku Evrope sledi još jedan talas konsolidacije banaka 2022. godine, podstaknut brzom ekspanzijom balkanskih ekonomija i privlačnošću članstva u najvećem svetskom trgovinskom bloku, piše Bloomberg.\nŠirom Balkana objavljeno je više od 20 poslova od 2019. godine dok zajmodavci nastoje da povećaju tržišni udeo kako bi stekli prednost u troškovima i održali profitabilnost, posebno jer pandemija smanjuje marže.\nAnalitičar Bloomberg Intelligencea Tomasz Noetzel naveo je u nedavnom izveštaju da se spajanja i preuzimanja ubrzavaju u regionu jer se “banke iz EU-a koncentrišu na podršku pobednicima, osiguravanju razmera i izlasku iz sub-scale poslovanja.”\nSporazumi se poklapaju s odlukom EU u decembru da proširi pristupne pregovore sa Srbijom, najvećom od šest balkanskih zemalja koje teže pridruživanju bloku, oživljavajući proces koji je godinama pokazivao mali napredak. Iako su još uvek daleko od izvesnih, izgledi za članstvo jačaju ulaganja na Balkanu, a banke žele da budu među prvima.\nEvropska centralna banka, vodeći regulator na kontinentu, dala je priznanje spajanjima u januaru, kada je objavila smernice koje pokazuju da neće kažnjavati “verodostojne integracione planove” jer bi više konsolidacije moglo pomoći u rešavanju dugotrajnih problema i omogućiti zajmodavcima da se takmiče bolje u odnosu na veće globalne kolege.\nPrivlačnost srpskog tržišta pojačana je činjenicom da je pre Covida rešio problem nenaplativih kredita, što je opet oslabilo kreditni kvalitet.\nZa “fragmentirana tržišta s vrlo malim maržama, pandemija je značila značajan pad otpornosti, posebno za manje banke”, navodi Udruženje banaka Srbije u e-poruci Bloombergu.\nNjegova banka nastoji da uđe u Albaniju i ponovno stekne uporište u Hrvatskoj, što bi zahtevalo od slovenačke i hrvatske vlade da reše decenijama star spor oko obaveza Ljubljanske banke.\nZa Srbiju se kaže da bi mogli ostati bez još osam banaka.\nbanke tržište Udruživanje\nPrvo su nove vlasnike dobili Donesi i Wolt, a sada je "progutan" i Glovo\nBrnabić: "Blizu smo odluke da poništimo ugovore sa Rio Tintom"