Homeopatijom protiv antibiotika | Poljosfera\nHomeopatijom protiv antibiotika\nU nauci se stalno traže nova rešenja čiji je cilj unapređenje stočarske proizvodnje.\nKada je u pitanju zdravlje životinja, traži se alternativa upotrebi antibiotika koji mogu biti veoma štetni zbog čega se njihovo korišćenje sve više ograničava.\nKako prenosi sajt All about feed, najnovijim istraživanjima pokušava da se utvrdi delotvornost homeopatskih lekova u lečewu najznačajnijih bolesti u veterini.\nHomeopatija podrazumeva korišćenje veoma razblaženih preparata koji u sebi sadrže izazivača određenog stanja ili bolesti, a osnovni im je zadatak da podstaknu imuni odgovor organizma i pokrenu proces samoizlečenja. Najvažnija odlika ovih lekova je da su bezbedni za upotrebu i potpuno neškodljivi za životnu sredinu i životinje.\nU humanoj medicini je ovaj metod lečenja već uzeo maha i u pojedinim delovima sveta primenjuje se rame uz rame s klasičnom medicinom. Istraživanja o mogućnosti primene homeopatije u stočarstvu počela su još početkom osamdesetih godina prošlog veka i traju do danas. Iako ih prate mnoge kontroverze, pa se pojedini stručnjaci zalažu za njihovu primenu, dok su drugi izričito protiv njih, generalno preovladava stav da homeopatija zavređuje pažnju. Njena upotreba se posebno promoviše u organskom stočarstvu.\nDepartman za ishranu i zdravlje životinja u Kaselu, u Nemačkoj, sproveo je nedavno istraživanje u kojem su upoređeni rezultati dosadašnjih radova u kojima se ispitivao uticaj homeopatskih lekova na zdravlje životinja. U obzir su uzeta 52 rada od kojih je 34 rađeno na govedima, 12 na svinjama, a u preostalih šest bila je uključena živina. Istraživanjima su bile obuhvaćene farme na kojima vladaju slični, uporedivi uslovi u skladu s pravilima EU.\nSurutka u ishrani životinja\nHomeopatski lekovi su primenjivani na tri načina, preventivno, terapijski i u periodu kada se neka bolest pojavila u stadu, ali još nije došlo do ispoljavanja kliničkih simptoma na svim životinjama. Najveći broj studija, čak 30, bio je usmeren na ispitivanje preventivnog delovanja homeopatskih lekova.\nPrema rezultatima istraživanja, u 54 odsto slučajeva homeopatija je dovela do značajnog poboljšanja zdravstvenog statusa životinja u poređenju s grupom koja je dobijala placebo. U 42 odsto slučajeva nije primećeno poboqljšanje, a u četiri odsto naučnici nisu mogli da izvedu zaključak. Na lečenje ovom metodom najbolje su reagovale svinje, a kod goveda i živine je to bilo ispoljeno u manjoj meri.\nIako je homeopatija pokazala pozitivno dejstvo u većem broju slučajeva, još uvek se radi o malom broju urađenih studija da bi se mogao izvesti generalni zaključak o opravdanosti upotrebe ovih lekova. Osim toga, trebalo bi ponoviti studije koje su dale pozitivne rezultate i to više puta, u različitim uslovima, kako bi zaključci bili validni. Homepatsko lečenje bi trebalo eksperimentalno sprovoditi i u različitim farmskim uslovima da bi mogla da se da konačna preporuka o tome da li ove lekove treba koristiti ili ne.\nMora se imati na umu da na prvo mesto u lečenju životinja dolazi efikasnost lekova i dobrobit onih na koje se primenjuju, odnosno izbegavanje nanošenja nepotrebne patnje i bola.\nNaučnici još uvek ne mogu da garantuju da bi se homeopatskim lekovima to moglo postići i iz tog razloga i dalje daju prednost lečewu antibioticima. Ipak, ne treba zanemariti ni ovaj metod lečewa, pogotovo zbog dosadašnjih ohrabrujućih rezultata. Moguće je da će nova istraživanja ipak dati prednost ovoj, za sada alternativnoj metodi.


Sarajevo domaćin godišnjeg skupa predstavnika finansijskog sektora | comtrade integration\nNakon sjajnog skupa profesionalaca iz bankarskih i institucija osiguranja održanog prošlog meseca u Beogradu, Comtrade System Integration je ugostila predstavnike finansijskog sektora i u Sarajevu, 28. oktobra 2021.\nSa našim partnerima iz Sberbanke, Bosna Banke i AIK Banke, kao i predstavnicima Oracle-a, prezentovali smo rješenja koja su plod zajedničke vizije i posvećenog rada. Sama rješenja su kreirana zbog potreba klijenata, korisnika i sve dinamičnijeg radnog okruženja sa kojima su banke i osiguravajuća društva suočeni. Njihova implementacija je osigurala brži, efikasniji i prije svega bezbjedniji rad, kako samih institucija, tako i njihovih klijenata i korisnika.\nOkupljeni učesnici su imali priliku da čuju vrlo zanimljive primjere implementacije u različitim okruženjima, a govorili smo i o rješenjima na kojima radimo u okviru nekih od najvažnijih oblasti u industriji, poput automatizacije bankarskih procesa, upotrebe low-code platformi i digitalne bezbjednosti.\nZahvaljujemo se našim partnerima i svim učesnicima na doprinosu velikom uspjehu ovog događaja, a zbog ogromnog interesovanja za ovaj događaj i vrijednih saznanja koje smo imali priliku da podijelimo, jedva čekamo da se okupimo i naredne godine, u još boljoj atmosferi.


Zaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju - konferencija u Požarevcu - MODS\nZaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju – konferencija u Požarevcu\nNaša članica „Prijatelji dece opštine Požarevac“ realizovali su konferenciju na temu “Zaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju”. Konferenciji su prisustvovali predstavnici vaspitno-obrazovnih institucija grada, učeničkih parlamenata, roditelji dece i svih sektora koji se bave zaštitom dece od diskrimacije, a sve ukupno je bilo preko 100 učesnika.\nPosle kratkih uvodnih reči i izraženih dobrodošlica učesnicima, organizatori konferencije su najavili značaj teme o kojoj će se vršiti razmena i doprineti poboljšanju teksta nacrta lokalnog protokola. O obavezi zaštite dece od nasilja govorila je Biljana Lajović ispred Ministarstva prosvete, nauke i tehonološkog razvoja, a o digitalnom nasilju Ana Mirković.\nPosle ukazivanja na rezultate istraživanja o posledicama nasilja po dečiji razvoj od Dragane Petrović, predsednik MODS-a, Saša Stefanović govorio je o značaju i potrebi međusektorske saradnje na zaštiti dece od nasilja. Učesnici su na kraju konferencije upoznati sa nacrtom i ličnim učestvovanjem kroz ramenu na radionicama doprinosili kreiranju lokalnog protokola međusektorske saradnje.\nĐorđević: „Ako ćutimo o nasilju, onda tu nema dobrih rezultata“\nOrganizacija „Prijatelji dece opštine Požarevac“, zajedno s Požarevačkom gimnazijom, osnovnim školama „Sveti Sava“ i „Vuk Karadžić“ organizovala je stručni skup „Zaštita dece od nasilja kroz međusektorsku saradnju“\nPredsednik ove organizacije, Radiša Đorđević, podsetio je na prisutnost nasilja nad decom, koje ima velike posledice kako za dete, tako i za roditelje i društvenu sredinu.\n„Ono što se u praksi susrećemo to je da kada dođe do nasilja, ne znamo kome da se obratimo. Međusektorska saradnja je takva da nije dovoljno efikasna za razvojne probleme. Ono što je važno je da ako hoćemo da ćutimo o nasilju, da imamo tišinu, onda to nema dobre rezultate nego, nažalost, još gore“, rekao je Đorđević.\nOn je istakao da je veoma značajna multisektorska saradnja, te je cilj da se okupe svi stručnjaci iz oblasti koji se bave zaštitom dece od nasilja. Đorđević kaže da očekuje dobre rezultate.\nVeliki broj dece, ipak, preživi neki oblik nasilja, kako porodično, tako i vršnjačko i digitalno\nSvetlana Spasić, pedagog osnoveškole „Sveti Sava“ Požarevac, rekla je da UNICEF-ova istraživanja pokazuju da skoro polovina, odnosno 45% dece doživi neki oblik nasilja.\n„Ono što zabrinjava je da su se deca, u istom procentu, izjašnjavala da su zlostavljani u porodici, tako da se obrasci iz porodice gotovo preslikavaju na vršnjačko nasilje i deluju jedni na druge. Samo ako formiramo okruženje u kome neće biti nasilja, ako svi radimo na tome, možemo očekivati neke pomake“, rekla je Spasić.\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja prepoznalo je nasilje kao jedno od prioritetnih oblasti, a Biljana Lajović, specijalista školske psihologije iz Ministarstva govorila je o zaštititi dece od nasilja u školama, o izazovima i mogućnostima.\nU prethodne dve godine čak 37 tinejdžera nije psihički izdržalo zlostavljanje na internetu\n„Država može da radi šta hoće, da propiše kakve god hoće zakone, podzakonske akte, da donese inicijative, ali ako to ne bude zaživelo tu gde su deca i odrasli, gde su nastavnici i roditelji, onda je to samo jedan običan dokument, koji u stvari ne znači ništa“, rekla je Lajović i istakla važnost saradnje svih institucija.\nNa skupu je, između ostalih, govorila Ana Mirković, master psihologije koja je navela da je digitalno nasilje jedno od najzastupljenijih oblika vršnjačkog nasilja. Podsetivši da još uvek nije definisan zakon koji bi adekvatno tretirao zločin, odnosno nasilje na internetu, a preko 92 % nasilja na internetu je vršnjačko nasilje.\n*** Telesno kažnjavanje dece i njihova zaštita – stanje u Srbiji\n„Prošle godine se ubilo 16 tinejdžera, a pretprošle 21 (!) samo zato što su bili zlostavljani na internetu“, rekla je Mirković i istakla da se digitalno nasilje dešava uvek i da je „zlostavljač u mobilnom telefonu, kompjuteru, što znači da je u džepu, u rancu ispod jastuka“.\nOrganizacija Prijatelji dece opštine Požarevac je od prošle godine deo Mreže organizacije za decu Srbije, te je Požarevac jedan od 20 gradova koji učestvuje u stvaranju osnovnog protokola za sprečavanje nasilja nad decom i radi na pojedinačnom protokolu za lokalnu sredinu.\nSkupu su prisustvovali predstavnici svih oblasti koje se bave zaštitom nasilja nad decom iz obrazovnog sistema, zdravstva, tužilaštva i policije dok niko iz gradske uprave grada Požarevca, potpisnika protokola, nije prisustvovao sastanku.\nČlanice MODS Telesno kažnjavanje Zaštita dece od nasilja\nZa populacionu politiku sledeće godine 600 miliona dinara


Radio TV Stara Pazova - Krov nad glavom za 169 porodica u ulici Mire Brtke u Staroj Pazovi\nKrov nad glavom za 169 porodica u ulici Mire Brtke u Staroj Pazovi\nDanas su u Staroj Pazovi u Fruškogorskom naselju podeljeni ključevi budućim korisnicima i zakupcima. Budući stanari su izabrani na javnom konkursu a stanovi su deo projekta trajnog rešavanja stambenog pitanja izbeglih, prognanih i socijalno ugroženih lica. Ministar Branislav Nedimović, komesar za izbeglice i migracije Republike Srbije Vladimir Cucić i predsednik opštine Stara Pazova Đorđe Radinović uručili su ključeve za još 110 stanova, nakon što je u ponedeljak dodeljeno prvih 59.\nIzgradnja ukupno 169 stanova realizovana je u okviru Regionalnog stambenog programa u okviru Podprojekta 5, dok vrednost iznosi preko 6 miliona evra, od čega je Opština Stara Pazova u kompletno opremanje infrastrukture investirala preko 2 miliona evra.\nRegionalni stambeni program finansiran je donatorskim sredstvima, a najveći pojedinačni donator je Evropska unija. Fondom Regionalnog stambenog programa upravlja Banka za razvoj Saveta Evrope, dok je Komesarijat za izbeglice i migracije vodeća institucija koja implementira program u Srbiji.\nNa planski način je tokom proteklih godina iz budžetskih i donatorskih sredstava stambeno zbrinuto i ekonomski osnaženo više od 44 hiljade porodica u Srbiji.


Mišel: Većina političkih lidera BiH prihvatila Sporazum\nTanjug 12. juna 2022. 23:36\nBRISEL – Posle osam sati razgovora političkih lidera BiH sa predstavnicima EU u Briselu postignut je „politički sporazum o jakoj i kredibilnoj mapi puta kojom će se sprovovoditi reforme u BiH u cilji napretka ka evropskoj buducnosti“, naveo je domaćin sastanka, predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel.\nIako se ni predstavnici EU kao domaćina susreta, ni učesnici nisu obratili medijima nakon celodnevnog sastanka u Briselu, iz kancelarije Mišela objavljeno je da su predstavnici političkih partija, zastrupljenih u Parlamentu BiH, usvojili sporazum kojim ponavljaju svoju posvećenost „očuvanju i izgradnji mirne, stabilne, suverene i nezavisne funkcionalne evropske države Bosne i Hercegovine koju čine Bošnjaci, Hrvati i Srbi kao konstitutivni narodi (zajedno sa Ostalima), te građani Bosne i Hercegovine koja se sastoji od dva entiteta i Brčko Distrikta”.\nU tekstu koji je podržala većina lidera političkih stranaka zastupljenih u Parlamentu BiH dodaje se i posvećenost principima vladavine prava, sprovođenju demokratskih izbora, razvoju demokratskih institucija i evropskoj buducnosti BiH.\nIstovremeno, lideri političkih partija i članovi Predsedništva BiH obavezali su se da će preduzimati konstruktivne reforme kako bi „zaštitili i unapredili properitet, finkcionisanje i bezbednost BiH“.\nU saopšstenju Evropskog saveta navodi se da su lideri političkih partija i članovi Predsedništva BiH iskazali punu posvecenost poštovanju odluka međunarodnih i domaćih sudova kao i da su se obavezali da će raditi na efikasnom sprovođenju opštih izbora u zemlji, zakazanih za 2022. godinu, te da će nakon izbora konstruktivno sarađivati na brzom formiranju novih zakonodavnih i izvršnih organa vlasti na svim nivoima, a u skladu sa zakonom propisanim rokovima.\n”Odlučno će raditi na ispunjavanju 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Komisije o aplikaciji zemlje za članstvo u EU, kako bi napredovali na putu ka EU i odgovorili na težnje ljudi”, navodi se u tekstu dogovorenog Sporazuma.\nSporazum pominje i nastavak usklađivanja BIH sa zajeničkom spoljnom i bezbednosnom politikom, posvećenost preduzimanju konkretnih koraka u promovisanju ambijenta pogodnog pomirenju u cilju prevazilaženja naslieđa rata i pozdravlja aktivnu podršku EU u olakšavanju dijaloga, izgradnji poverenja i završetku navedenih koraka.\nU Evropskom savetu navode da je sporazum potpisalo 12 učesnika sastanka iz BiH, uključujući i sva tri člana Predsedništva.\nUz konstataciju da na sastanak u Briselu nije došao lider HDZ BiH Dragan Čović, kao i da je ”iz Republike Srpske pozvano na raspravu i usvajanje odluke u Predsedništvu BiH o situaciji u Ukrajini”, u Briselu napominju da je sporazum prvno neobavezujući dokument, sačinjen u nameri da se da podsticaj BiH da izađe iz političke blokade i krene napred na putu evrointegracija.


Politički ili pravni sukob o pomoći u hrani | EurActiv Srbija\nPolitički ili pravni sukob o pomoći u hrani\nObjavljeno : 21.10.2011.\t Tweet\nSudbina evropskog programa pomoći u hrani za najsiromašnije je neizvesna zbog protivljenja malog broja članica. Njegovo ukidanje imalo bi negativne posledice i na siromašne građane i na imidž EU. Uprkos trenutnoj blokadi pregovora o toj pomoći, putevi za izlazak iz ćorsokaka ipak postoje.\nPiše: Nadež Šambon (Nadege Chambon) viši istraživač za reformu zajedničke poljoprivredne politike i njen budžet u istraživačkoj organizaciji Notre Europe, u prevodu - Naša Evropa, posvećenoj povećanju integracija Evrope\nEvropski program pomoći u hrani za najsiromašnije (MED) osnovan je 1987. godine, kada je zima u zemljama Evropske ekonomske zajednice bila hladnija nego ikada od 50-ih godina. Zemlje članice, čiji mehanizmi su bili povezani sa klasičnim preorgativima Države blagostanja, nisu imale način da se suoče sa ponovnom pojavom prehrambenog siromaštva. Žak Delor (Jacques Delors), tadašnji predsednik Komisije, govori o tom prazdoblju "Bilo je poljoprivrednih viškova. Zvali su me (iz dobrotvornih organizacija) Sestra Emanuela (Soeur Emmanuelle) i Koliš (Coluće). Predložio sam taj program pomoći, kao bolju opciju nego da viškovi priopadnu ili da se prodaju po nižoj ceni. To je bila nadležnost Komisije, ali sam iz predostrožnosti to podneo na ratifikaciju u Savetu ministara". Sve zemlje članice su pristale na učešće dobrovoljnoj bazi. Program, koji je zbog velike tražnje postao stalan, bio je zasnovan na dvostrukom cilju - ekonomskom, da se iskoriste viškovi poljoprivredne proizvodnje i socijalnom, da se pruži pomoć u hrani najsiromašnijima.\nU 2011. godini, nakon šsto je Nemačka podnela zahtev kojim osporava zadržavanje programa budući da više nema viškova, Evropski sud pravde doveo je u pitanje postojanje MED-a za 2012-2013. godinu. Pored toga, manji broj članova Saveta ministara poljoprivrede blokira tu pomoć i dovodi u pitanje jačanje programa koji je Komisija predložila. To predstavlja opasnost za pomoć u hrani, dobrotvorne organizacije i najsiromašnije ljude, a pored toga ima i simbolički dimenziju, koja povlači brojne posledice na stav građana prema EU. Ta pomoć se, naime, dovodi u pitanje u trenutku kada kriza dovodi do sve većeg siromaštva.\nNovac za MED predstavlja tek mali deo Zajedničke poljoprivredne politike CAP (manje od 1%), ali se ipak ne može se zanemariti budžetska dimenzija rasprave. Međutim, sadašnje protivljenje počiva uglavnom na jednom pravnom pitanju - pretpostavkom da je solidarnost sa najsiromašnijima nije u saglasnosti sa načelom supsidijarnosti. Priroda sukoba nije nova. On počiva na oprečnim shvatanjima nadležnosti EU u domenu socijalnih pitanja, što je nerešeno pitanje evropskih integracija još od 1980. godine. Ovaj pregled (Policy Brief) daje uvid u pravne argumente sadašnje blokade, podseća na političke uloge i daje pregled mogućih načina da se izađe iz ćorsokaka.\n1.Dovođenje u pitanje poljoprivredne pomoći - sukob između supsidijarnosti i solidanosti\n1.1 Dovođenje u pitanje MED-a - istorijski osvrt i osnov\nU prvim godinama MED se nametnuo kao nešto sasvim prirodno - kako u očima Zajednice i zemalja članica, jer je svedočio o solidarnosti sa najranjivijima, a delimično je bio i rešenje za viškove, tako i po mišljenju dobrotvornih organizacija za koje predstavlja stabilan izvor snabdevanja. Međjutim, u 1990-im i 2000-im godinama, kao posledica reforme zajedničke poljoprivredne politike, proizvodni viškovi su se smanjili i EU je morala da kupuje proizvode da bi sprovodila MED. Pored toga, Evropski parlament, Evropska komisija i nevladine organizacije su se složile da je neophodno proširiti listu prehrambenih proizvoda koji su se delili kao pomoć (govedina, mleko, žitarice, pirinač, maslinovo ulje, šećer) i izvan onoga što je u zalihama zarad uravnotežene ishrane korisnika.\nEvropski parlament je 2006. godine pozvao da se ojačaju i budžet i pravna zasnovanost MED. Nakon toga su Evropska komisija na čijem čelu je bio Barozo (Jose Manuel Barroso, koji je i sadašnji predsednik Evropske komisije), sa (tadašnjom komesarkom za poljoprivredu) Marijan Fišer Bel (Mariann Fisćer Boell) 2008. godine predložio ambiciozan plan reforme - da se prizna primat socijalnom cilju a ne interventnim zalihama, uz obrazloženje da će kupovina proizvoda od sada biti strukturna stvar jer su zalihe sada "neizvesne i haorične". U trenutku povećanja broja siromašnih stanovnika EU i cena hrane, predloženi godišnji budžet za MED 2009. rekordno je povećan, sa 305 miliona na 500 miliona evra.\nOsporavajući legalnost pomoći koja nije iz zaliha, Nemačka je, uz podršku Švedske, u decembru 2008. godine pokrenula postupak protiv Komisije kako bi delimično poništila finansijsko zaključivanje MED za 2009. U septembru 2010. godine, Evropska komisija u drugom sastavu na čelu sa Barozom, zajedno sa komesarom (za poljoprivredu) Dačijanom ČOlošem (Dacian Ciolos), uzalud pokušava da pronađe kopromis novim izmenjenim predlogom za zaključivanje računa. U aprilu 2011, Evropski sud pravde doneo je odluku i poništio je odredbe finansijskog računa 2009. godine koje su odobravale kupovinu na tržištu, što se odnosi na 90% sredstava MED-a. Komisija je, prinuđena da primeni tu odluku, za 2012. godinu predložila MED ograničen na interventne zalihe, u vrednosti od 113,5 miliona evra umesto ranijih 480 miliona, što znači smanjenje od 75% programa u svakoj zemlji članici. Imajući u vidu tržišne tendencije, za 2013. godinu bi budžet MED mogao da bude sveden na nulu.\nPristalice programa - Komisija, Parlament, savetodavni organi i 18 predstavnika država članica - od tada se suočavaju sa manjinom šest zemalja članica koje blokiraju program pomoći (Nemačka, Švedska, Velika Britanija, Češka. Holandija, Danska).\n1.2 Subsidijarnost vs solidanost: pravni ili politički sukob o socijalnim nadležnostima EU.\nPokušavajući da nađe izlaz iz ćorsokaka, evropski komesar za zapošljavanje i socjalna pitanja Laslo Andor predložio je ministrima zapošljavanja i socijalne politike pravno rešenje 3. oktobra 2011. Prema njemu, EU bi mogla da nastavi s programom pomoći u hrani u okviru svoje misije podrške zemljama članicama u borbi protiv diskriminacije i za inkluziju osetljivih grupa.\nMeđutim, predlogom da se MED zasnuje isključivo na cilju socijalne zaštite, taj program prelazi u drugi domen nadležnosti koji se deli sa zemljama članicama - domen socijalne politike. A, kako ističe Ričard Jung (Rićard Yung), socijalna pitanja i dalje su "u najvećoj meri u nadlešnosti zemalja članica, kojima je posebno stalo da se poštuje njihova nadležnost u tom domenu. Oni dakle ne oklevaju da istaknu načelo supsidijarnosti u trenutku kada se EU upušta u oblasti poput obrazovanja, zdravstva, socijalne zaštite ili socijalne inkluzije, koj su u nadležnosti zemalja članica".\nIsta manjina koja je u Savetu ministara poljoprivrede blokirala MED, mogla bi da istakne načelo supsidijarnosti i odbaci predlog komesara Lasla Andora. Komisija, koja od donošenja Lisabonskog ugovora mora bolje da dokazuje dodatu vrednost svojih aktivnosti u odnosu na državne programe, mora biti spremna na živu raspravu. Da bi branila tu vrednost MED u odnosu na planove ppomoći u hrani moraće da dokaže da se "predviđeni ciljevi ne mogu na zadocoljavajući način postići pojedinačnim merama država članica" i da se "intervencijim Unije to može bolje srovesti, zbog dometa ili efekata". U tom sukobu, Nemačka brani veoma restriktivan pogled na EU, poktrepljujući to definicijom supsidijarnosti nadahnutom nemačkim federalizmom, kako bi "očuvala nadležnosti u socijalnim pitanjima koje su prepuštene saveznim pokrajinama", Stav nemačke je pojačan i specifičnošću mreža crkava u toj zemlji, koje finansijski podržavaju građani i koje su veoma akivne u pomoći najsiromašnijima.\nTaj sukob, u kojem se sučeljavaju dva pogleda na supsidijarnost, u slučaju programa sa socijalnom dimenzijom imala je i presedan u programu "siromaštvo IV". Sledeći sličnu logiku, Velika Britanija je uz podršku Nemačke i Danske 1998. godine odnela pobedu u postupku pred Evropskim sudom pravde pokrenutim da bi se poništio program za borbu protiv isključenosti iz društva i za promociju solidarnosti. Sud je tada procenio da Komisija nema nadležnost da odluči o potrošnji za finasiranje tog programa, koji je predviđao znatne mere i koji je prevazilazio prethodne eksperimentalne programe.\n2. Kako izaći iz pravnog, političkog i socijalnog ćorsokaka\nMED je dakle ugrožen sa pravne tačke gledišta od kada je Sud doneo odluku. Pre nego što predložimo način rešavanja problema, podsetimo najpre na izazove koji su povezani sa vraćanjem prehrambene pomoći pod okrilje država.\n2.1 Politički i socijalni rizici vraćanja poljoprivredne pomoći pod okrilje država\nU 27 članica EU je 2008. godine 80 miliona ljudi (16%) bilo izloženo riziku od siromaštva, a od toga 43 miliona izloženo riziku od prehrambenog siromaštva. Program je i dalje skroman: samo 20% siromašnih ga koristi; svake godine 13 miliona korisnika dobija u proseku 5 do 12 obroka iz te pomoći. On međutim predstavlja značajan izvor snabdevanja za dobrotvorne organizacije. U Španiji 54% hrane koje dele dobrotvorne organizacije dolazi iz EU, u Francuskoj 30%, u Italii dve organizacije koje prolaze reviziju dobijaju 100% i 60% iz EU, u a u Poljskoj takve organizacije iz EU dobijaju između 60 i 70% hrane.\nIzuzetno loše političke posledice za evropski projekat. Studija reforme MED je 2008. donela upozorenje da bi i najsiromašniji i opšte javno mnjenje negativno gledali na smanjenje pomoći, dok bi povećanje budžeta dodatno poboljšalo sliku o EU. Iako je do sadašnje blokade došlo zbog protivljenja manjeg broja zemalja protivno volji Komisije, Parlamenta i većine članova Saveta, to će se negativno odraziti na imidž cele EU. U trenutku kada, kako se čini, najsiromašnije katergorije stanovništva i deo medija sumnjaju u interes koji donosi izgradnja Evrope, blokada i dovođenje u pitanje plana za 2012-2013. godinu, poktrpljuju ideju da se donosioci odluka u Evropi ne interesuju za stanovništvo, a najviše za njegov najsiromašniji deo.\nMoguće posledice vraćanja pomoći pod okrilje države. Da li bi se u slučaju nestanka MED-a to nadomestilo vraćanjem pomoći u hrani pod okrilje država. To deluje malo verovatno i nelogično s obzirom na budžetska ograničenja koja propisuju zemlje članice da bi ograničile dužničku krizu. Pored toga, sredstva za finansiranje MED-a postoje i planirana su zajedničkim budžetom za 2012. i 2013. godinu. Francuska vlada se obavezala da zahvaljjući državnom budžetu odrzi nivo pomoći, ali je usamljeni slučaj. Usrvari, mnoge zemlje (Rumunija, Bugarska, Letonija, Poljska, Finska, Grčka, Mađarska) ukazale su na teškoće da sufinansiraju program ukoliko bi se to od njih tražilo. Pored toga, vraćanje MED pod okrilje članica poništilo bi dodatu vrednost tog zajedničkog programa, poput poboljšanja javnog zdravlja, razvoja državnih programa pomoći u hrani (poput francuskog PNAA), podsticajnog efekta za privatno-javna partnerstva, razmena iskustava i širenje dobrih praksi itd.\n2.2 Argumenti u prilog zadržavanju MED\nAdekvatan pravni i ekonomski osnov za zadržavanje MED u okviru Zajedničke poljoprivredne politike. Interventne zalihe više ne opravdavaju postojanje MED, ali je njegovo zadržavanje u okviru Zajedničke poljoprivredne politike opravdano u smislu prehrambene sigurnosti. Dodatni trošak za namirnice koji je povezan sa carinama na uvozne poljoprivredne proizvode dodatno je uticao na kupovnu moć najsiromašnijih, koji ionako koriste veći deo novca kojim rapsolažu na hranu nego ostale kategroije stanovništva. Prema proceni OECD evropski potrošači su (zbog carina) plaćali uproseku 4% više za prehrambene proizvode. Izgleda, dakle, legitimno da EU obezbedi pomoć u hrani za najsiromašnije.\nU tom kontesktu, priznavanje pomoći najsromašnijima podrazumeva promenu pristupa razvijenih zemalja prema poljoprivrednoj politici od 1950-ih godina. Zajednička poljoprivredna politika predlaže politiku ponude, dok se politika tražnje čini opravdanom za postizanje cilja sigurnosti snabdevanja stanovništva hranom, koji je naveden u Ugovoru iz Rima i koji ponovo dobija na značaju sa porastom cena poljoprivrednih proizvoda. Kao što pokazuje studija uticaja Komisije, reč je o pomoći ljudima koji iz raznih razloga ne mogu na odgovarajući način da se prehrane.\nPravni i ekonomski argumenti za transfer MED u socjalnu politiku. Dugoročno gledano, čini se da je Komisija odlučila da pridruži MED socijalnoj politici. U narednom višegodišnjem bužzetu (2014-2020) predvidela je da se on ne finansira iz Garantnog evropskog poljoprivrednog fonda, dakle iz Zajedničke poljoprivredne politike, nego iz Evropskog socijalnog fonda čija namena - borba protiv isključenosti iz društva - je dobila na značaju u skladu sa Strategijom Evropa 2020. EU može da radi u tom domenu da bi "podržala i naddopunila aktivnosti zemalja članica u oblasti borbe protiv ikskjučenosti iz društva (Čl. 153 (1) (j) TFUE). Ukoliko je MED samo dopuna državnih, lokalnih i privatnih politika, može da uđe u okvir predviđen ugovorom.\nTo verovatno ne bi rešilo sve probleme koje otvara takva promena, jer bi trebalo definisati modalitete koji uključuju sve zemlje članice. To bi se moglo uciniti u oksviru novog opšteg sređivanja finansijskog propisa koji koji pokriva Evropski fond za regionalni razvoj, Evropski socijalni fond, Koheznion fond, Evropski poljoprivredni fond za ruralni razvoj i Evropski fond za pomorska pitanja i ribarastvo i koji uvodi zamisao integrisanog ciljanog pristupa na teritorijama na kojima su skoncentrisane siromašne društvene grupe. Nakong toga, trebalo bi da se Evropskom socijalnom fndu dodele sredstva za predviđena za MED u okviru Zajedničke poljoprivredne politike, odnosno više od dve milijarde evra za 7 godina.\nNajzad, trebalo bi se suprotstaviti klasičnoj kritici mehanizama pomoći koji su usmereni ka zonama u kojima ima najviše siromaštva i koji "nagrađuju" zemlje članice čije socijalne strukture su neukedmačene i možda najmanje napora pružaju da to reše. Najefikasnija metoda bila bi da se pomoć dodeli u zavisnosti od napretka u borbi protiv siromastva, na primer, a ne samo na osnivu prethodnih statistika.\n2.3 Ka jačoj saradnji u slučaju blokade?\nU krajnjoj liniji, uoliko prethodna rešenja ne omoguće da se izađe iz ćorsokaka, moguće je osmisliti unapređenu saradnju koju sporazum predviđa kao krajnje rešenje. Naime, MED od pcocetka funkcioniše na dobrovoljnoj bazi, a danas se većina članica koja želi da nastavi sa programom suočava sa manjinom koja to blokira, što smo već pomenuli. U koliko se ne pronađe drugo rešenje, EU će biti u situaciji da jedan ili više clanica ne žele da zajedno rade. Međutim kao što predviđa član 20 osnivačkog ugovora EU, oni ne mogu da spreče saradnju onih koji je žele. MED bi se mogao zadržati u okviru posebno simbolične unapređene saradnje.\nNaša Evropa - Notre Europe: Subsidiarité contre solidarité ? L’exemple du programme européen d’aide alimentaire aux plus démunis\n: Neizvesna sudbina evropske pomoći u hrani


Opasnosti vezane za nuklearnu energiju - EkoSpark\n» Nuklearna Energija\nNormalno funkcionisanje nuklearnih elektrana ne proizvodi direktno zagađenje životne sredine. Međutim, problemi nastaju kod skladištenja i odlaganja radioaktivnog otpada. Takođe, opasnost od havarija poput one u Černobilu, koje imaju za posledicu ekološku katastrofu ogromnih razmera, stvaraju strah koji je uvek prisutan kod građana i ovakav način proizvodnje energije čini krajne nepopularnim u javnosti.\nPored odlaganja radioaktivnog otpada za koje još ne postoji potpuno adekvatno rešenje, veliki problem su i sami nuklearni reaktori čiji je vek upotrebe ograničen.\n» OPASNOSTI VEZANE ZA NUKLEARNU ENERGIJU\nPostoje dva razloga strahovanja javnosti od primene nuklearne energije u elektrosistemima širom sveta a to su upravo dve njene najbitnije karakteristike. Prva je visok nivo radioaktivnosti prisutan u pojedinim fazama nuklearnog ciklusa, uključujući i odlaganje nuklearnog otpada. Druga karakteristika nuklearne energije koja zabrinjava građanstvo je činjenica da se uranijum-235 i plutonijum-239 koriste ne samo kao gorivo u nuklearnim reaktorima elektrana već i kao neophodan materijal za proizvodnju nuklearnog naoružanja.\nNuklearna elektrana Gundremingen u Nemačkoj\nNekadašnji predsednik SAD Dvajt Ajzenhauer je 1953. godine objavio početak programa “Atomi za Mir”. Ovaj program je predstavljen kao vizija budućnosti sa obiljem jeftine energije. Komunalne kompanije su očekivale da će nuklearna energija zameniti eksploataciju neobnovljivih zaliha fosilnih goriva i time smanjiti krajnju cenu električne energije. Grupacije zabrinute za konzervaciju prirodnih resursa nadale su se smanjenju zagađenja vazduha i okončanju uništavanja prirodnih pejzaža površinskim rudničkim kopovima. Javnost je uopšteno sa odobravanjem gledala na ovaj novi energetski izvor, smatrajući da će program “Atomi za Mir” realizovati očekivanja o korišćenju nuklearne energije isključivo u miroljubive svrhe.\nSa stišavanjem prvobitne euforije počele su i prve manifestacije rezervi u pogledu nuklearne energije, koje su porasle sa pridavanjem više pažnje problematici bezbednosti rada nuklearnih reaktora kao i ubrzanoj trci u nuklearnom naoružavanju. U SAD i razvijenim zemljama Evrope pojavile su se mnoge grupe koje su se protivile korišćenju nuklearne energije. Pored toga, visoki troškovi izgradnje, stroga građevinska i operativna regulativa kao i visoki troškovi odlaganja nuklearnog otpada učinili su nuklearke znatno skupljim u odnosu na elektrane koje za rad koriste fosilna goriva. U nekim industrijalizovanim zemljama, nuklearna energetika se našla pod velikim pritiskom smanjenja operativnih troškova i uvećanja cenovne konkurentnosti. Pored toga, neke zemlje su počele da rade na postepenom zatvaranju svih postojećih nuklearnih elektrana.\nNuklearna elektrana Palo Verde u Arizoni, SAD\nNa kraju prošlog veka, mnogi svetski eksperti videli su Aziju kao jedino moguće područje porasta primene nuklearne energije. Pred kraj devedesetih, Kina, Japan, Južna Koreja i Tajvan su imali nuklearne elektrane u izgradnji. Na drugoj strani, mnoge zemlje Evrope su se okrenule ublažavanju ili preusmeravanju sopstvenih doktrina u ovom delu energetskog sektora. Tako je Švedska izrazila odlučnost u postepenom gašenju svih svojih nuklearnih reaktora do 2010. godine, a Francuska je već prekinula izgradnju nekoliko planiranih elektrana i razmatra zamenu dotrajalih nuklearnih postrojenja ekološki bezbednijim elektranama na fosilna goriva. Nemačka vlada je još 1998. godine najavila da će postepeno izbaciti iz eksploatacije sve svoje nuklearne reaktore, dok u SAD još od 1978. godine nije raspisan nijedan tender za izgradnju nuklearne elektrane.\n1996. godine, 21,9 procenata električne energije u SAD bilo je proizvedeno nuklearnom energijom. Već 1998. godine taj procenat je bio smanjen na 20%. Obzirom na prestanak izgradnje nuklearki u SAD, ovaj procenat bi trebao da se smanjuje sa isticanjem resursa i gašenjem pojedinačnih nuklearnih reaktora. Iste ove godine “Komonvelt Edison”, najveći privatni vlasnik i operator nuklearnih elektrana u Americi imao je svega 12 operativnih nuklearki angažovanih u radu elektrosistema. Industrijski eksperti naglašavaju ekonomske, bezbednosne i operativne probleme kao osnovne razloge za postepeno gašenje nuklearki.


Dodik: BiH nije uspela da postane država\nBeta\t 27. avgusta 2016. 15:40\nPredsednik Republike Srpske i lider Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik izjavio je danas da Bosna i Hercegovina nije uspela da postane država, ali da je Republika Srpska država, Srbi slobodarski narod, a SNSD “pobednička partija”.\nDodik je na svečanoj akademiji povodom 20 godina od osnivanja i rada SNSD rekao da BiH nije uspela da bude država, jer je sve što se gradilo bilo na bazi nasilja.\n“Nećemo podržati stav u kojem će Sud i Tužilaštvo BiH donositi odluke protiv Republike Srpske i srpskog naroda. Tražim od svih da se RS slavi kao država, da budemo pripadnici svojih naroda, da se uvažavamo, sprečimo strance da nam nameću svoju volju”, rekao je Dodik.\nOn je rekao da su vlasti RS “blizu odluke da odbace pravosudje BiH”, za koje je je naveo da krši Ustav, Dejtonski mirovni sporazum i “otima prava” Republike Srpske.\nPrema njegovim rečima, Sud BiH ne može odlučivati o imovini Republike Srpske, a u Dejtonskom mirovnom sporazumu nigde ne piše da ona pripada BiH.\nApelaciono veće Suda BiH je pre nekoliko dana donelo odluku da se vojni objekti kod Han Pijeska uknjiže kao imovina države BiH.\nOn je rekao da je SNSD je vratio dostojanstvo RS i srpskom narodu i dodao da je to “moćna politička partija koja ističe ustavnu poziciju Republike Srpske i njenu snagu”.\n“Republika Srpska je pod rukovodstvom SNSD-a i koalicionih partija uspela da postane stabilna, sigurna i prosperitetna, za razliku od perioda kada su vlast činili SDS i PDP”, ocenio je Dodik.\nJoš je rekao da je SNSD u proteklom periodu “uspeo da se suprotstavi pokušaju nametanja reformi u BiH, medju kojima i reformi policije, čiji je cilj bio slabljenje Republike Srpske”.\nSvečanoj akademiji SNSD-a prisustvovali su i lideri DNS-a i SP RS Marko Pavić i Petar Djokić, kao i ambasadori Rusije i Kine.


Stara Pazova idealna za poslovanje › Made-in-Germany.rs\nOpština Stara Pazova jedna je od najrazvijenijih u Srbiji, sa procentom nezaposlenih od svega pet posto, a zasluga za takvo stanje u ekonomiji pripisuje se malim i srednjim preduzećima.\nPrimeri porodica Vuković i Zeković koje su danas vodeći domaći proizvođači peći pokazuju da se od porodične manufaktrure može izgraditi kompanija sa 130 zaposlenih i godišnjim prometom od više miliona eura.\n– Proizvodimo nekoliko hiljada jedinica različitih modela, a promet nam je između 3,5 i 4 miliona eura. Najvise izvozimo peći na drva i pelet, uglavnom u Latinsku Ameriku, Rusiju, Čile i zemlje Evropske unije (EU) – kaže Dušan Ilić iz kompanije „Tim Sistem“, a prenosi „B92“.\nStrane kompanije investirale su u ovu opštinu preko 150 miliona eura. Iako je smeštena između dva najveća srpska grada, Stara Pazova nije koristila samo povoljan geografski položaj u privlačenju stranih investicija. Predsednik opštine Đorđe Radinović kaže da je lokalna samouprava doprinela ovakvoj situaciji razvijajući odlične odnose sa investitorima i poštujući rokove i ono što je dogovoreno. Sem toga Opština mala preduzeća pomaže i novčano, iz gradskog budžeta.\nU staroj Jugoslaviji (SFRJ) Stara Pazova je uz Maribor, bila na čelu po broju malih i srednjih preduzeća, a danas ih u ovom vojvođanskom gradu ima oko 2.500. Jovo Bijelić iz Udruzenje preduzetnika smatra da je tajna uspeha ove opštine jednim delom u tome što se nalazi u blizini srpske prestonice, a drugim delom u tradiciji i nekadašnjem zanatskom domu koji je okupljao zanatlije svih profila.\nOd MiG na 27/01/2015 / Finansije, Investicije / Ostavite komentar


Odbojka: Zvezda, Vojvodina i Novi Pazar glavni favoriti za pehar - Pokazivač\nOdbojka: Zvezda, Vojvodina i Novi Pazar glavni favoriti za pehar\nVojvodina je kao i Crvena zvezda pretrpela dosta izmena. Došlo je do promene trenera, pa sad ekipu vodi Nedžad Osmankač. Članovi Vojvodine više nisu prvi korektor Aleksandar Minić, sjajni primač servisa Marko Nikolić, Miloš Vemić, trener Kozić… Zapravo veliko je pitanje koliki su dometi Novosađana zbog velikih promena u sastavu. Prosek startosti ekipe je svega 21 godina, tako da će Vojvodina biti jedna od najmlađih ekipa lige. Imajući u vidu tradiciju i rezultate u prošlosti, Novosađani će sigurno pokušati da skinu sa trona Crvenu zvezdu, a da li će u tome uspeti videćemo u narednim mesecima. Na premijeri pred svojim navijačima Vojvodina nije blistala, ali je uspela da savlada Jedinstvo iz Stare Pazove sa 3:1.\nVojvodina – Jedinstvo 3:1\nNiš – Crvena zvezda 0:3\nSpartak – Partizan 3:1\nKlek – Radnički 2:3\nNovi Pazar – Ribnica 3:0\nJedinstvo – Ribnica\nVojvodina – Niš


Stočari očekuju zaštitu od države: Veliki gubici zbog niske cene mleka - Bolja Zemlja\nProizvođači mleka očekuju da nastave razgovore sa ministrom poljoprivrede Branislavom Nedimovićem o situaciji na tržištu mleka, jer zbog ogromnog uvoza ove namirnice , za koju tvrde da je lošeg kvaliteta u odnosu na domaći proizvod , ne mogu da dobiju veću otkupnu cenu od prerađivača.\nPo velikim marketima ima u izobilju uvoznog mleka za svega 51 dinar, dok se domaće mleko sa najmanje mlečne masti ne može kupiti ispod 60 dinara, pa naviše.\n– Farmeri znaju da je tržište slobodno i da ministarstvo ne određuje koliko se može uvesti ove namirnice, niti po kojoj će ceni prerađivači otkupljivati mleko od stočara, ali mora i treba da vodi računa o kvalitetu uvezenih namirnica i da u ovom slučaju, posredstvom inspekcijskih službi, naloži da se revnosnije kontroliše kvalitet uvoznog mleka, za koje tvrdimo da je ispod kvaliteta – rekla je za „Dnevnik “ iz Asocijacije proizvođača mleka Olivera Latinović iz Nakova.\nOna je bila na sastanku posle kojeg je iz Ministarstva poljoprivrede saopšteno da se ministar poljoprivrede Branislav Nedimović sastao sa Udruženjem stočara Bečeja. Ministar je rekao da će pomoći da trenutno stanje na tržištu mleka farmeri prebrode i da će država sprečiti svaki pokušaj zloupotrebe u vezi sa kvalitetom mleka pri uvozu.\nU proteklih pola godine, predočila je Latinović, hrana za goveda je poskupela od 20 do 40 odsto, a u isto vreme otkupna cena mleka ostala je ista jer prerađivači mleka ne mogu da plate veću cenu, pošto se domaći proizvod slabije prodaje zbog jeftinijeg stranog mleka.\n– U velikim marketima ima uvoznog mleka daleko jeftinijeg i lošijeg od domaćeg proizvoda i zato smo tražili od ministarstva da inspekcija savesnije kontroliše kvalitet osnovne hrane. Tražimo da, kao pre pet godina, litar mleka u otkupu košta 41 dinar, što je, otprilike, evropska prosečna cena, umesto sadašnjih 36 dinara, koliko po litru plaćaju mlekare. Otkupljivači hoće da podignu cenu za pet dinara, pod uslovom da država stane na put uvozu mleka za koje obe strane, i farmeri i prerađivači, tvrde da nema kvalitet kao domaći proizvod – rekla je Latinović.\nPo rečima predsednika Udruženja proizvođača mleka Srbije i predsednika Udruženja stočara Bečeja Vase Džigurskog, prekomeran uvoz lošeg mleka nije nimalo zanemarljiv. Država ulaže veliki novac da podstakne, u sklopu razvoja poljoprivrede, i mlekarstvo i nije joj u interesu da uludo troši pare, a da s druge strane farmeri, bez obzira na to koliko imaju grla, umesto da se šire, stagniraju u razvoju ili odustaju. Kao podsticaj, podsetio je, država daje sedam dinara farmerima za litar mleka.\n– Dobro smo prihvaćeni u ministartvu, sa pažnjom saslušani i očekujemo da nastavimo da razgovaramo i dogovorom razvijamo domaće tržište mleka i mlečnih proizvoda. Znamo da smo prepušteni tržištu i da na cene mleka i uvoz te namirnice država ne može da utiče, ali smo želeli da ministartvu predočimo šta se dešava u trgovinama – kaže Džigurski.\nOn ističe da je domaće mleko daleko kvalitetnije od uvoznog, jer su farmeri naterani i naučeni da proizvode po standardima.\n– Smatramo da se mora razgovarati sa velikim trgovinskim lancima i skrenuti im pažnju na to da kvalitet uvoznih namirnica mora biti iznad cene proizvoda. Znamo da je kupovna moć stanovništva mala i da potrošači radije kupuju jeftiniji proizvod ne gledajući previše na kvalitet, ali ne možemo dozvoliti da radimo na sopstvenu štetu. Zato tražimo da se kvalitet ino mleka ispita, jer u muznom govedarstvu su velika ulaganja, spor obrt novca i mala zarada – ističe Džigurski.\nSa sastanka farmera i ministra Nedimovića poručeno je da će i ove godine ministarstvo nastaviti da pruža pomoć proizvođačima mleka u nabavci robota i mlekomata, kao posebne linije subvencije .Uz pomoć državnih podsticaja, robote za mužu krava do sada je nabavilo više od 20 farmi.\nIzražena je i nada da će ugostiteljstvo (hoteli i rerstorani), u najskorije vreme početi da rade i da će se potažnja za mlekom i mlečnim proizvodima vratiti na stanje pre pandemije, jer je upravo zbog koronavirusa kupovina znatno opala.\nPrethodni tekstVreme je za zaštitu voća od patogena: Ovo je preporuka\nSledeći tekstSilažni kukuruz – sve što treba da znate o ovogodišnjoj setvi


► Tuča u Beogradu: Domaći privedeni, stranci u bolnici\nU beogradskom naselju Dorćol prošle noći ; je izbila tuča domaćih građana i stranaca, rečeno je agenciji Beta u Ministarstvu unutrašnjih poslova Srbije.\nDvojica državljana Srbije su se potukla s grupom u kojoj su bile dve državljanke Srbije, jedan Francuz i jedan Britanac.\nKako je rečeno u MUP-u, dvojica domaćih su privedena, a ostali su prevezeni u Urgentni centar odakle su ubrzo pušteni.\nTuča se dogodila oko 3.30 sati na uglu ulica Kneginje Ljubice i Gospodar Jevremove.


Dačić: Koliko puta treba da dođe Putin da bi došao Tramp? - Politički.rs\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da odnosi sa SAD ostaju jedan od najvažnijih prioriteta Srbije i poručio da je Srbija spremna za jačanje saradnje u svim oblastima.\nDačić je na onlajn konferenciji posvećenoj odnosima Srbije i SAD u vreme pandemije kazao da Srbija želi da ostane stabilan partner i nosilac regionalne stabilnosti.\n„Nadam se da ćemo podići i dinamiku našeg političkog dijaloga, odnosno, posete na najvišem nivou. Poslednja poseta američkog predsednika je bila 1980. godine, bio je to Džimi Karter. Mislimo da je vreme za ponovnu posetu predsednika SAD”, rekao je Dačić, prenosi Tanjug.\nUpitao je „koliko puta u Srbiju treba da dođu Vladimir Putin ili kineski predsednik Si Đinping da bi došao američki predsednik”, navodeći da je to praktično pitanje, pošto se, kako kaže, spoljna politika zasniva pre svega na interesu.\nDačić je naveo da je danas najveći deo spoljne politike, pa i unutrašnje borba protiv korona virusa, dodajući da se Srbija trudi da svojim pristupom i merama da svoj doprinos toj borbi.\n„Mere koje smo doneli imale su za cilj usporavanje rasta korona virusa kako bi naš zdravstveni sistem mogao da pruži pomoć svima. Ograničili smo kretanje osoba, formirane su kovid ambulante i centri za oporavak pacijenata sa lakšom kliničkom slikom”, rekao je Dačić.\n„Organizovali smo 29 humanitarnih letova, taj broj se stalno menja, više od 8.000 ljudi je vraćeno što avionima što u sopstvenoj režiji. Više nema državljana Srbije koji su zarobljeni na aerodromima ili na granicama”, rekao je Dačić.\nNavodeći da je video na Si-En-Enu da će mere socijalnog distanciranja u SAD važiti od 2022. godine, Dačić je kazao da sve to govori da će posledice biti dosta teške i duge, te da je zato važno da se svi osposobimo za život u uslovima virusa.\nTagged: DONALD TRAMP, IVICA DAČIĆ, RUSIJA, SAD, VLADIMIR PUTIN


MOSI u 16 disciplina, od 6. do 10. avgusta\nDrugoj Skupštini Međuopštinskih sportskih igara MOSI u Novom Pazaru prisustvovali i predstavnici Bosansko-podrinjskog kantona Goražde\nPredsjedavajući Skupštine i premijer Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Suad Došlo i Emir Frašto, te stručni saradnik za sport u Ministarstvu za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport Elmedin Valjevčić prisustvovali su juče u Novom Pazaru drugoj Skupštini Međuopštinskih sportskih igara MOSI .\nNa Skupštini kojom je predsjedavao Seadetin Mujezinović potvrđeno je da će se MOSI održati od 6. do 10. avgusta ove godine u Novom Pazaru.\nZa razliku od prošlogodišnjih 11, ove godine će ljubitelji sportske manifestacije moći da uživaju u čak 16 sportova, među kojima su se po prvi put našli tenis, stoni tenis, plivanje, kajak i biciklizam.\nOčekuje se da će na amaterskim igrama učestvovati trideset gradova i opština iz Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore.\nNa sjednici je usvojen prijedlog o pridruživanju Igrama Gusinja, Zubinog Potoka i Pala u Federaciji BiH, čime je i treća općina u sastavu Bosansko-podrinjskog kantona Goražde dobila pravo učešća na MOSI Novi Pazar 2014.\nPredstavnici Vlade Bosansko-podrinjskog kantona Goražde upoznati su, između ostalog, sa cijenama ishrane i smještaja sportista, kao i sa rokom za dostavljanje prijava za učešće, koji su takođe utvrđeni na ovoj sjednici.\nKako je dogovoreno, članovi Organizacionog odbora MOSI Novi Pazar 2014 posjetiće Bosansko-podrinjski kantona Goražde početkom jula.\nParalelno sa Međuopštinskim sportskim igrama održaće se i tradicionalni Međunarodni festival Stari grad, te je već sada izvjesno da će Novi Pazar u prvoj polovini avgusta biti centar sportskih, ali i kulturno- zabavnih sadržaja na Balkanu.


Govedarica: Srbima potrebna sabornost – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSrpska demokratska stranka se rodila iz razloga što se neko tih devedesetih godina morao odazvati na poziv srpskog naroda da ga zaštiti i omogući stvaranje Republike Srpske, rekao je predsjednik SDS Vukota Govedarica na proslavi 28 godina od osnivanja SDS u Srebrenici.\nOn je rekao da je stvaranje Republike Srpske jedina istinska pobjeda srpskog naroda nakon bitke na Kajmakčalanu.\n– Da se nije rodila SDS i da nije bilo ljudi koji su formirali stranku, ne bi bilo ni RS. I danas nakon 28 godina neko se mora odazvati na poziv da stane na čelo jednog svesrpskog narodnog pokreta koji treba donijeti promjene, a to je opet SDS. Danas skoro pa da smo opet na istom zadatku kao i prije 28 godina – poručio je Govedarica u Skelanima.\nPoručio je da je srpskom narodu u ovom vremenu potrebna sabornost i da on ne smije biti podijeljen.\n– Učiniću sve da opet ujedinimo srpski narod jer nam je to u ovom trenutku najpotrebnije. Naši politički protivnici nemaju tu vrstu osjećaja, niti su je ikada imali – naveo je Govedarica.\nOn je rekao da je, ukoliko srpski narod odseli sa njene teritorije, sva dosadašnja borba bila uzaludna, ističući da se moraju stvoriti uslovi da mladi ljudi mogu normalno živjeti i raditi u RS.\nMladim ljudima, dodao je on, moramo obezbijediti bolju budućnost i to će nam biti osnovni prioritet nakon pobjede na oktobarskim izborima.\n– Da bi smo to učinili meni su potrebni najbolji i najsposobniji ljudi koji su spremni da rade za interes naroda. Radeći u atmosferi sabornosti i iskrene želje da pomognu svom narodu takvi ljudi mogu donijeti istinske promjene – zaključio je Govedarica.


DAN DIJASPORE U BEOGRADU ~\nBeograd, 6.juli 2017\nODRŽAN DAN DIJASPORE U BEOGRADU\nDan dijaspore i Srba u regionu za 2017. godinu je održan u Beogradu, na kojem su učestvovali pored predstavnika institucija Republike Srbije takođe i predstavnici srpskih nacionalnih zajednica iz dijaspore i zemalja regiona. Srpsku nacionalnu zajednicue Slovenije je predstavljao Nikola Todorović, dosadašnji delegat u Skupštini dijaspore i Srba u regionu i sekretar Nacionalnog saveta Srba Slovenije (NSSS), koji je u svom obraćanju naglasio važnost održavanja „Dana dijaspore“, koji je u Zakonu o dijaspori i Srbima u regionu opredeljen, kao poseban dan. Dan dijaspore je 28.juni – Vidovdan, međutim predstavnici dijaspore su se i do sada sastajali nekoliko dana kasnije, početkom jula, istina nekada sa više, a nekada sa manje angažovanja predstavnika institucija Srbije.\nNikola Todorović se je zahvalio organizatoru za upućen poziv nacionalnim savetima zemalja regiona, jer na ovim susretima nisu uvek učestvovali i njihovi predstavnici, a takođe vrlo je važno da su danas ovde prisutni predstavnici Srpske akademije nauka i umetnosti, Matice izseljenika i Srba iz zemalja regiona, pojedinih ministarstava, koja moraju voditi računa o Srbima u rasejanju. Srbi u Sloveniji smo u organizacionom smislu napravil ozbiljan izkorak s osnivanjem NSSS, čije osnivanje su podržale ne samo institucije Srbije, nego i Slovenije. S posebnim zadovoljstvom mogu vas obavestiti da je u NSSS znatan broj intelektualaca, pripadnika srpskog naroda, različitih poziva i zanimanja, uz podsećanje na činjenicu da je takođe dobar broj predsednika ili potpredsednika postojećih srpskih društava u NSSS, što znači da su mnogi prepoznali važnost zajedničkih aktivnosti i saradnje s ciljem podizanja svesti i naše organizacione strukture na znatno viši nivo.\nTakođe želim da vas obavestim da je NSSS već izradio Strategiju za očuvanje i unapređenje kulturnog i nacionalnog identiteta srpske zajednice u Sloveniji i unapređenje odnosa između srpske zajednice i institucija Republike Slovenije i institucija Republike Srbije i Republike Srpske, koju smo već predstavili u institucijama Srbije i Republike Srpske. Strategija će biti nakon usvajanja osnovni dokumenat, po kojem bi trebali uravnavati svoje aktivnosti ne samo srpske organizacije, registrovane u Sloveniji, nego i institucije matične države i Republike Srpske, naglasio je Todorović.\nInstitucije Slovenije prepoznale su važnost osnivanja NSSS, koji prvi put uspešno artikulira interese srpske zajednice u Sloveniji, pre svega kada je u pitanju rešavanje statusnog pitanja. NSSS želi nekoliko drugačiju saradnju i sa institucijama Srbije, i sa institucijama Slovenije i na dobrom putu smo da to i ostvarimo. Nacionalni saveti zemalja regiona su održali već 3 svoje konferencije, četvrta će biti na jesen. Na tim konferencijama pokušavamo identifikovati one probleme, koji su nam kao naciji zajednički. Izuzetno je dobro što su bili na 3. Konferenciji, a verujem da će tako biti i u buduće, i predstavnici institucija Srbije. Nadam se da će se institucije Srbije uključiti i kada su u pitanju susreti dijaspore, kakav je danas, jer bez saradnje sa institucijama Srbije nema većeg napredka u očuvanju kulturnog i nacionalnog identiteta Srba u rasejanju, naglasio je Nikola Todorović.


Anja Ilić postavila lični rekord na prvenstvu BiH – Zlatibor.News\nAnja Ilić postavila lični rekord na prvenstvu BiH\n22/03/2015 ZlatiborNewsComments Off on Anja Ilić postavila lični rekord na prvenstvu BiH\nAnja Ilić je danas na Igmanu u trci na 5 km osvojila prvo mesto u poslednjoj trci ove sezone na prvenstvu Bosne i Hercegovine. Ona je bila jedina takmičarka iz Srbije, a stazu od 5 kilometara pretrčala za 13 minuta i 54 sekunde. Ovo je istovremeno i najbolje vreme koje je Anja Ilić zabeležila u karijeri.\nU subotu je na programu bila trka na 2,5 km u kojoj je Anja Ilić zauzela treće mesto.\nTagged Anja Ilic, otvoreno prvenstvo bih, SK Zvezda, ski trcanje, smucanje\nU utakmici 6.kola 2.zapadno-moravske omladinske lige, zlatiborski omladinci su savladali komšije iz Užica rezultatom 2:1. Golove je za Zlatibor postigao Jovan Radović dok se u redovima Jedinstva upisao Maksimović\nObnova Doma kulture u Krivoj Reci\nU toku su radovi na popravci Doma kulture u centru sela Kriva Reka. Budžetom opštine Čajetina opredeljena su sredstva u iznosu od nešto više od 5 miliona dinara, dok je izvođač radova preduzeće „Polet“ iz Užica. Podsećanja radi, 4. avgusta 2014. godine prostorije Doma kulture su izgorele u požaru. Prema rečima predsednika Mesne zajednice Kriva […]\nKoalicija SNP-DSS-PUPS predala izbornu listu\nKoalicija SNP-DSS-PUPS je danas prva predala izbornu listu sa prikupljenim potpisima za učešće. Ova koalicija je uz izbornu listu predala i potpise više od 600 građana. Milan Stamatović, nosilac liste ove koalicije je za medije izjavio da je će ova koalicija osvojiti vlast na ovim narednim izborima kao i na prethodnim. “Ovo je ista grupa ljudi, […]\nU Mačkatu održano opštinsko takmičenje iz geografije\nProlećni koncert učenika muzičke škole Ars Nova


Vesti online / Vesti / Svet / "Čelična pesnica": Ko je novi komandant ruske avijacije?\nRusko "pojačanje": Srgej Surovikin\nje o oficiru koji je prošao „sito i rešeto“ u borbi protiv terorizma u Avganistanu i Čečeniji, a veruje se da je novo mesto dobio zbog zasluga u Siriji.\nZanimljivo je da je on prvi komandant VKS koji nema iskustva sa avijacijom, prvi put u istoriji ruske, čak i sovjetske vojske, jedan "pešadinac" je postavljen na čelo vazduhoplovstva.\nPod njegovom komandom su sada ne samo vazduhoplovne snage zemlje, već i PVO, kosmička i protivraketne odbrana Rusije.\nUkaz o imenovanju generala Surovikina na mesto komandanta VKS Rusije nije objavljen na zvaničnom sajtu Kremlja, ali je tu vest plasirala "Krasna zvezda", koja tvrdi da je ukaz potpisan 22. novembra.\nS obzirom na to da je reč o glasilu Ministarstva odbrane Rusije niko ne sumnja u verodostojnost informacije.\n- Onaj ko pažljivo prati proces modernizacije Oružanih snaga Ruske Federacije, trebalo bi da se seća kakva je buka nastala kada su se početkom devedesetih godina prošlog veka objedinili Ratno vazduhoplovstvo i PVO. Tada su postojale tenzije među najvišim vojnim zvaničnicima i oficirima. I ta situacija se ponovila 2015. godine, kada je nastao novi rod vojske, Vazdušno-kosmičke snage, koje su objedinile Vojno-vazduhoplovne snaga i snage Vazdušno-kosmičke odbrane. Nakon te reforme, vojni rukovodioci su takođe započeli borbu za liderstvo. Sve to nije potrebno Kremlju, Ministarstvu odbrane i Generalštabu. Bilo je odlučeno da se s tim završi i da se za komandanta imenuje čovek "sa strane", a za njegove zamenike predstavnici "avijacije" i "kosmonauta", inače veliki profesionalci - kaže za Sputnjik Viktor Baranec, vojni komentator dnevnika "Komsomoljskaja pravda".\n* Evo kako Ameri prevode ruskog "Belog labuda" (Foto, Video)\n* Vraća se legendarni ruski bombarder Tu-160: Za NATO nema gore vesti\n* Avion radar A-100 izveo prvi let (VIDEO)\n* Nema spasa od moćnih ruskih "Tupoljeva"... (VIDEO)\nPrethodna dostignuća generala\nGeneral Surovikin iza sebe ima ogromno iskustvo. Ratovao je u Avganistanu i Čečeniji. Tri puta je ranjavan. Komandovao je vodom, četom, bataljonom, pukom, divizijom, armijom.\nBio je načelnik štaba, komandant vojnog okruga i načelnik Glavne operativne uprave Generalštaba.\nU vojnim krugovima Surovikina opisuju kao čoveka "teškog karaktera" i principijelnog komandanta, koji bez oklevanja brani svoju tačku gledišta. Veruje se da je takav njegov karakter formiran tokom službe u Avganistanu i Čečeniji.\nVojni eksperti ga nazivaju "čeličnom pesnicom" ruske armije i "velikim komandantom". Analitičari su sigurni da mu rukovođenje novim rodom vojske neće predstavljati problem, s obzirom na njegove organizatorske sposobnosti i bogato iskustvo koje ima, uključujući i ono sirijsko.\n- Surovikina su i poslali u Siriju sa ciljem da stekne iskustvo u rukovođenju VKS i pokazao se veoma dobrim u tome. On ima čelični karakter i velike organizatorske sposobnosti, u stanju je da ostvari sve ciljeve, a upravo takva ’čelična pesnica‘ je i potrebna VKS za rešavanje zadataka koji se pred njih stavljaju. On ima težak karakter, oficiri ga različito ocenjuju, ali većina govori da je on komandant "sa velikim K". Naravno, veliku ulogu u postavljanju Surovikina na čelo VKS su imali i detalji iz njegove biografije i odluke koje je donosio u ekstremnim situacijama. Poznato je, na primer, da je on 1989. godine, za vreme vojnih vežbi, utrčao u zapaljeno borbeno vozilo i odvezao ga dalje od grupe vojnika koja se tu nalazila. Da on to nije uradio, vozilo bi eksplodiralo, a svi vojnici bi stradali. Teške odluke Surovikin je donosio i tokom nereda i sukoba u Moskvi 1991. godine - navodi Baranec.\nTokom sukoba demonstranata i bezbednosnih snaga tri osobe su poginule, a jedno oklopno vozilo je zapaljeno. Nijedan vojnik nije stradao, ali je Surovikin posle toga bio uhapšen. Moskovsko tužilaštvo je u decembru iste godine obustavilo krivični postupak protiv njega i drugih vojnika "zbog nedostatka dokaza o krivičnom delu".\nU dokumentima istrage je pisalo da su "pripadnici bataljona u teškoj situaciji pokazali istrajnost i hrabrost i da nisu dozvolili oduzimanje oružja i municije, vojne opreme", a takođe se dodaje i da su "svojom reakcijom sprečili nove moguće žrtve među vojskom i civilima".\nPrema sećanjima učesnika događaja, naredbu za oslobađanje kapetana Surovikina lično je dao novi predsednik Ruske Federacije Boris Jeljcin.\nSurovikin će na mestu komandanta VKS Rusije zameniti general-pukovnika Viktora Bondarjova, koji prelazi na novu dužnost, u Savet Federacije. Ranije je saopšteno da se Bondarjov može naći na čelu Komiteta Gornjeg doma za odbranu i bezbednost.\nVojni eksperti ističu da je Surovikin dobija "izuzetno nasleđe". U poslednjih pet godina došlo je do drastičnog jačanja borbene moći VKS, intenzivirana je borbena obuka, dobijeno je na stotine novih borbenih aviona i helikoptera, a ogromno iskustvo je stečeno i tokom antiterorističke operacije u Siriji.


POBEDNIK STIGAO U BEOGRAD, evo gde ga možete videti pre vraćanja na postament - Informer\nČuveno remek delo Ivana Meštrovića nalazi se u neposrednoj blizini postamenta i spremno "čeka" građane koji će moći da ga pogledaju danas od 10 do 16 sati.\nUoči izlaganja rekonstruisane skulpture "Pobednika", na platou Gornjeg grada Beogradske tvrđave otvorena je izložba koja predstavlja retrospektivu svih radova na obnovi tog čuvenog simbola srpske prestonice.\n"Svi mi koji se danas nalazimo ovde, imamo osećaj da se dešava nešto veliko. Taj osećaj su imali i građani Beograda 1928. godine kada je ''Pobednik'' ovde postavljen", rekao je Vesić.\n"Onda se 1928. godine neko setio da je prošlo deset godina od pobede u Prvom svetskom ratu, ali nije bilo spomenika da se to obeleži i onda su se setili ''Pobednika'', koji je i dalje bio u magacinu. Prvobitno je bila ideja da ga postave na Terazije, ali su se razna udruženja pobunila jer je u pitanju skulptura nagog muškarca i nije baš pristojno da bude na Terazijama", rekao je Vesić.\n"To je bila prava odluka zato što se njegova monumentalnost i veličina nikada ne dobro videli između zgrada na Terazijama", rekao je Vesić i podsetio da je "Pobednik" postao jedan od simbola grada Beograda.\n"Prvo se postament nakrivio oko 30-ak centimetara od svoje ose, popustile su sajle koje su držale noge ''Pobednika'' za postament...", naveo je Vesić i dodao da je prošle godine doneta odluka da se taj spomenik rekonstruiše i da je za to izdvojeno 200.000 evra.\n"Pobednik" će na postament biti vraćen sutra, a predviđeno je da cela operacija bude izvedena od 10 do 13 sati.\nPrvobitno je bilo zamišljeno da "Pobednik" bude postavljen na Terazijama, ali su građani to osporavali, smatrajući da će naga skulptura negativno uticati na moral srpskih devojaka, pa je spomenik postavljen na Kalemegdanu.\nBeograd Kalemegdan povratak građani pobednik


MOSKVA, Evropske energetske kompanije Engie, OMV, Doyal Dutch Shell, Uniper i Wintershall će finansirati izgardnju „Sjevernog toka 2“ u iznosu od 50 odsto ukupne vrijednosti gasovoda, a ocjenjuje se da će ta suma dostići iznos od 9,5 milijardi evra, saopštio je ruski „Gasprom“.\nKako se navodi, odgovarajući sporazum je juče potpisan između evropskih kompanija i „Gasproma“.\nNa taj način će svaka od pet kompanija uložiti oko 950 miliona evra, dok će jedini akcionar kompanije „Nord strim 2“ ostati ruski „Gasprom“.\nU saopštenju ruske kompanije navodi se da su evropske energetske kompanije na ovaj način istakle važnost izgradnje „Sjevernog toka 2“, kada je riječ o evropskom gasnom tržištu i osiguravanju dugoročne energetske bezbjednosti, posebno u uslovima smanjene mogućnosti eksploatacije gasa unutar EU.\nGasovod „Sjeverni tok 2“ podrazumijeva izgradnju dva kraka ukupnog kapaciteta 55 milijardi kubika gasa godišnje. Gasovod će se prostirati od Rusije preko Baltičkog mora do Njemačke. Agencije\nTagovi: Doyal Dutch Shellevropske energetske kompanije EngieomvSjeverni tok 2UniperWintershall


Kordoni oko CZKD, učesnici festivala "Mirdita" stigli pod pratnjom policije\nNapeto na otvaranju "Mirdite", policija sprečila desničare da se približe\nVesti Autor:N1 Beograd, Beta, Vanja Đurić22. okt. 202016:57 > 21:01\nOtvaranje festivala "Mirdita, dobar dan" proteklo je u napetoj atmosferi, kao i prethodnih godina. Policija je blokirala raskrsnice kod Centra za kulturnu dekontaminaciju gde se održava festival, sprečavajući grupu Zavetnika i drugih desničarskih grupa da se približe, javlja reporterka N1. Prisutan je bio i Miša Vacić, lider Srpske desnice. Policija je odvela jednu osobu koja je prekinula uvodno obraćanje na otvaranju festivala.\nVećina okupljenih koji se protive održavanju festivala „Mirdita, dobar dan“ razišla se iz Birčaninove ulice, a ostalo je njih desetak, prenosi agencija Beta.\nPolicija je povukla polovinu svojih snaga koje su bile postavljene, i još samo pripadnici MUP blokiraju tu ulicu kordonima.\nJedan od mladića iz grupe okupljenih uspeo je da uđe u CZKD i prekine otvaranje povicima „vratite me na Kosovo“. Njega je policija ubrzo sprovela napolje, javila je reporterka N1.\nOkupljeni isped CZKD, kojih je bilo oko dvesta, pripadaju desničarskoj organizaciji Zavetnici i drugim desničarskim grupama, a među njima je i liderka organizacije Milica Đurđević koja im se obratila.\nU jednom trenutku poletela je i baklja iz pravca ljudi koji protestuju.\nPrisutan je bio i Sima Spasić iz Udruženja porodica kosmetskih žrtava, pokušavajući da omete događaj. Okupljeni su nosili zastave Srbije i zastave Zavetnika i pevali „Oj Kosovo, Kosovo“.\nOna je rekla i da je ključna poruka koju ovaj festival šalje „članstvo Kosova u Unesco“\nJedan od učesnika festivala, reditelj Kuštrim Kulići, rekao je za N1 da je situacija zabrinjavajuća i da on svake godine očekuje da će okolnosti biti drugačije, ali se to ne događa.\nNa otvaranju festivala: Borba protiv mržnje i nacionalizma kroz povezivanje\n“Bez saradnje i dijaloga ljudi iz Beograda i Prištine, ostajemo na vetrometini mržnje i nacionalizma”, poruka je kojom je danas u Beogradu otvoren festival “Miredita, dobar dan”, uz poštovanje svih epidemiloških mera, saopštila je Inicijativa mladih za ljudska prava.\nIzvor : Inicijativa mladih za ljudska prava\n“Mi želimo da budemo ti koji će poslati poruku mira u svet, tako što ćemo sesti za isti sto sa mladima sa Kosova i sa njima razmeniti mišljenja, kulturu. Misija festivala je oduvek bila spajanje ljudi iz Beograda i Prištine, a u doba zatvorenih granica i socijalne distance – mi smo i dalje mesto okupljanja umetnica, ali i novinara”, rekla je ona.\n“Samo na ovom festival se razgovara o nestalim licima, ratnim zločinima i o kulturonm nasleđu i Dečanima, a takve komunikacije nema među onima koji su na vlasti. To se ne čuje u široj javnosti i zato postoje i desničarske grupe koje protestuju jer ne čuju pravu poruku festivala”, kazala je Stojanović.\nFestival „Mirdita, dobar dan!“ koji se od 2014. godine održava u Beogradu organizuju Inicijativa mladih za ljudska prava, Građanske Inicijative iz Beograda i Integra iz Prištine.\nCentar za kulturnu dekontaminacijudesničarimirdita, dobar danZavetnici


Ministar finansija je izrazio zahvalnost za podršku koju donatorska zajednica svojim pozitivnim uticajem i istaknutim radom pruža u oblasti upravljanja javnim finansijama i dodao da će Ministarstvo finansija koristiti njihov kredibilitet i stručnost u cilju poboljšanja Programa kroz konsultacije i koordinaciju. On je pozvao prisutne da imenuju predstavnike svojih organizacija kako bi u saradnji sa Ministarstvom finansija identifikovali ključne korake i rokove za postepeno usklađivanje sa budžetskim sistemom Republike Srbije. „Aktivno učešće donatorske zajednice je od ključnog značaja za unapređenje budžetskog procesa, bolje planiranje i praćenje realizacije budžeta, sa zadatkom da se kroz uključivanje svih zainteresovanih subjekata ostvaruju prioritetni ciljevi i podiže efikasnost u korišćenju svih javnih resursa“, rekao je ministar. Ovaj Program obuhvata šest stubova: održivi fiskalni okvir, planiranje budžeta javnih rashoda, izvršenje budžeta, efektivna finansijska kontrola, računovodstvo, praćenje i finansijsko izveštavanje i eksternu reviziju i parlamentarni nadzor nad javnim finansijama. PFM RP je pripremila Radna grupa za izradu i praćenje realizacije Programa za reformu javnih finansija (Public Financial Management Reform Program), koju obrazuje ministar finansija a koju čine predstavnici Ministarstva finansija, Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, predstavnici Kabineta ministra zaduženog za evropske integracije, Državnog sekretarijata za koordinaciju javne politike, Uprave za javne nabavke, Državne revizorske institucije, Kancelarije za evropske integracije i Parlamentarnog finansijskog Komiteta. Ovo je prvi u nizu planiranih susreta koje će Ministarstvo finansija organizovati na redovnoj osnovi. Sledeći sastanak zakazan je za drugu polovinu decembra kada će se razgovarati o napretku u sprovođenju PFM RP i nastavku saradnje sa predstavnicima donatorske zajednice.


Izlozba"Modni crtezi Aleksandra Joksimovica" 13. maja u MPU\nIzlozba“Modni crtezi Aleksandra Joksimovica“ 13. maja u MPU\nTanjug 9. maja 2022. 12:02\nBEOGRAD – Izložba „Modni crteži Aleksandra Joksimovića“ biće otvorena 13. maja u Muzeju savremene umetnosti u Beogradu, saopštili su iz MPU\nAutorka izložbe je Bojana Popović, savetnica u MPU.\nAleksandar Joksimović (1933-2021), jedan od najznačajnijih modnih stvaraoca Jugoslavije imao je jednu veliku strast, crtanje.\nPosebno je voleo da crtajući razmišlja o novoj kolekciji i da najuspelije crteže izlaže na zidovima svog ateljea u zgradi Centrotekstila u kome je bio zaposlen (1964-1987), kao i da se sa njima fotografiše dajući mnogobrojne novinske i televizijske intervjue. Ova izuzetna dela sačuvana su zahvaljujući Joksimovićevom bliskom saradniku Miloradu Mikiju Ignjiću (1942-2017).\nNađena u njegovoj zaostavštini, vraćena su autoru koji je verovao da su ona netragom nestala.\nAutorka Bojana Popović odabrala je i obradila sedamdesetak crteža za ovu izložbu, koje je Joksimović neposredno pred svoju smrt (29. marta 2021), poklonio Muzeju primenjene umetnosti.\nTime je zaokružena već postojeća zbirka Joksimovićevog opusa i stvorena je mogućnost da se istraže i predstave publici ova ostavrenja koja najneposrednije odražavaju njegov način rada.\nNJegovi crteži ga na najbolji način predstavljaju kao stvaraoca koji je, virtuozno vođenom linijom i delikatnim koloritom, vizuelizovao svoje kretaorske misaone procese dajući im jasnoću, nužnu za njihovu realizaciju, i poetičnost koja sublimira njegovu umetničku prirodu i budi želju za lepim.\nMeđutim, od kada je sredinom sedamdesetih godina 20. veka fotografija postala dominantno komunikaciono sredstvo u modnom sistemu, ni Joksimovićevih crteža više nema u javnosti.\nUspon jugoslovenske modne industrije i ubrzanje proizvodnih procesa, takođe, su uticali da je prezauzeti Joksimović retko imao vremena za crtanje – izuzev za nužne radne skice. Kao karakteristika kreatorskog posla, one su bile i ostale stalni pratilac njegovog rada.


Električna i hibridna vozila na Sajmu\nElectric Vehicles Days su sajam i konferencija, posvećeni elektromobilnosti koja predstavlja novo globalno tehnološko rešenje transporta ljudi i robe, a biće održani na Novosadskom sajmu u četvrtak, 9. i petak, 10. septembra.\nNa Sajam i vakcinisani i nevakcinisani\nMinistar Nedimović - Sajam mora da se održi\nMeđunarodni poljoprivredni sajam, Sajam lova i ribolova i Sajam ekologije biće održani od 18. do 24. septembra, na Novosadskom sajmu.\nOtvorena peta Auto moto berza\nPetu Auto moto berzu, koja se u zatvorenom i na otvorenom prostoru Novosadskog sajma, u organizaciji Saveza vozača Vojvodine, održava do nedelje, 5. septembra, svečano je otvorio Milorad Radojević, član Gradskog veća za privredu.\nProizvodi sa dodatom vrednošću\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i ove godine organizuje i podržava Izložbu organskih proizvoda, proizvoda sa oznakama geografskog porekla, proizvoda sa oznakom „Srpski kvalitet“ i zanatskog piva, na kojoj će biti predstavljeni proizvodi sa dodatom vrednošću, koji pre svega ispunjavaju zahteve u pogledu bezbednosti i kvaliteta.\nTri dana za Auto moto berzu\nTreća Auto moto berza biće održana od 3. do 5. septembra, u halama, Auli i na otvorenom prostoru Novosadskog sajma. Organizator događaja, Savez vozača Vojvodine, je za ovu godinu pripremio više različitih segmenata i brojne novitete koji su najavljeni na, današnjoj konferenciji za novinare održanoj na Novosadskom sajmu koji je i suorganizator događaja.\nNovi segmenti na Auto moto berzi\nTreća Auto moto berza, u organizaciji Saveza vozača Vojvodine, biće održana od 3. do 5. septembra, na Novosadskom sajmu - u zatvorenom izlagačkom prostoru, u Auli i na otvorenom delu Sajmišta.\nNajavljeni B2B sastanci\nNa Novosadskom sajmu, od 18. do 24. septembra, biće održan Međunarodni poljoprivredni sajam, 53. međunarodni sajam lova i ribolova i Sajam ekologije. Učešće predstavnika stranih i domaćih proizvođača i trgovaca hranom i pićem najvaljeno je i na Međunarodnim poslovnim susretima pod nazivom AgroB2B@NSFair.\nNa Auto moto berzi i bicikla\nNa Novosadskom sajmu će od 3. do 5. septembra biti održana treća Auto moto berza koja će se ove godine prostirati na gotovo 16.000 m2.\nPosetioce sa kupljenim ulaznicama koji u septembru, dođu na Međunarodni poljoprivredni sajam, ali Sajam lova i ribolova i Sajam ekologije, očekuju vredni pokloni - traktor, traktorska kosilica, pneumatska sejalica i prikolica.\nAuto moto berza - događaj za sve generacije\nTreća Auto moto berza biće održana od 3. do 5. septembra, u halama, Auli i na otvorenom prostoru Novosadskog sajma.\nPoljoprivredni sajam, Sajam lova i ribolova i Sajam ekologije primaće posetioce uz Digitalni zeleni sertifikat, negativan PCR ili brzi antigenski test. Za one koji ne poseduju potrebne dokumente Novosadski sajam je obezbedio brze antigenske testove koji su već uračunati u cenu karte i neće biti dodatno naplaćivani. Testiranje će biti obavljano prilikom ulaska u krug Novosadskog sajma.\nTraktor Belarus ide u Selenču\nČastvan Juraj iz Selenče dobitnik je traktora Belarus 82.1 kompanije Agropanonka, darodavca i organizatora Poklon-igre, na Danima poljoprivrede online održanim na platformi Novosadskog sajma ExpoOnline.rs.\nČeška Republika - Zemlja partner Poljoprivrednog sajma\nAgropanonka u subotu objavljuje ime dobitnika traktora Belarus 82.1\nU subotu, 14. avgusta, u 10 časova biće poznato ime srećnog dobitnika traktora Belarus 82.1, poklona na Danima poljoprivrede online, održanim od 18. do 21. maja, na platformi ExpoOnline.rs.\nOprema, aparati, rezervni delovi\nMehanizacija - žila kucavica Poljoprivrednog sajma\nJedan od najatraktivnijih segmenata Poljoprivrednog sajma - Izložba poljoprivredne mehanizacije, i ove godine će biti žila kucavica sajamske priredbe.


SAD traže da Ujedinjene nacije uvedu strožije sankcije Severnoj Koreji\nSAD će formalno zatražiti od Saveta bezbednosti UN da kazni Severnu Koreju zbog nuklearne probe koju je navodno izvršila.\nAmerički ambasador u UN, Džon Bolton, prosledio je diplomatama nacrt rezolucije kojom se predvidja uvodjenje strožijih novih sankcija protiv Pjongjanga, uključujući strogi embargo na uvoz oružja, zabranu putovanja i finansijske restrikcije.\nRazgovori o nacrtu rezolucije su u toku, a Bolton je prethodno najavio da će se zalagati da Savet bezbednosti već u petak glasa o tom dokumentu. Američki ambasador je istakao da je važno da Savet pošalje jasnu poruku Severnokorejcima.\nKineski ambasador u UN Vang Guang-ja rekao je novinarima da Savet bezbednosti mora odlučno osuditi potez Severne Koreje ali je dodao da članice još razmatraju intenzitet odgovora.\nPjongjang je početkom ove nedelje istakao da će nove sankcije smatrati objavom rata. U Vašingtonu se danas predsednik Buš sastao sa visokim kineskim diplomatom Tang Djia-šuanom, koji se saglasio da su energične mere prema Severnoj Koreji – neophodne.\nDo sada niko izvan Severne Koreje nije mogao da potvrdi da je Pjongjang zaista izvršio nuklearnu probu. Francuski, japanski i ruski naučnici slažu se da je u ponedeljak u Severnoj Koreji došlo do neke ekplozije ali da je njena snaga bila relativno mala.\nFrancuska ukazuje da je reč o malom deliću snage atomske bombe koju su SAD bacile na Hirošimu u II svetskom ratu.\nJužnokorejski zvaničnici kažu da nisu primetili neoubičajenu radioaktivnost u tom regionu posle navodnog nuklearnog testa severnog suseda. Neki stručnjaci Ministarstva nauke i tehnologije u Seulu počinju da sumnjaju da je nuklearna proba uopšte i izvršena.


ČARTEROM ZA BEOGRAD: 200 iranskih turista došlo da vidi Srbiju\nKrajem marta nova grupa\n18.03.2016. 15:57h 09.05.2017. 09:18h\nBEOGRAD - Prva organizovana grupa turista iz Irana stigla je danas u Srbiju, gde će provesti naredna četiri dana.\nZa njih je organizovan prijem u Turističkoj organizaciji Srbije gde su ih pozdravili ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić , direktor TOS-a Marija Labović, ambasador Irana u Srbiji i predstavnik iranskog turoperatora "Iran markaz internacional", koji je u saradnji sa jednom domaćom agencijom organizovao čarter let i dolazak u prestonicu Srbije.\nMinistar Ljajić rekao je tom prilikom da je ovo veliki dan za srpski turizam i srpsko-iranske odnose . "Verujem da ćete nakon posete i lepo provedenog vremena u nasosj zemlji širiti najbolju sliku o Srbiji", rekao je Ljajić ističući da Iran i Srbija imaju izuzetno dobre odnose. On izrazio nadu da je to prvi korak i da će interesovanje gostiju iz te zemlje za Srbiju biti veće. Ljajić je naveo da će krajem meseca Srbiju posetiti i druga grupa turista. "Osećajte se kao u svojoj kući, stojimo vam na raspolaganju za svaku uslugu i nadam se da ćete imati priliku da osetite naše gostoprimstvo", poručio je Ljajić.\nU Srbiju je iz Irana doputovalo oko 200 turista koji će tokom četiri dana imati priliku da vide znamenitosti Srbije, kako u glavnom gradu, tako i prilikom posete Novom Sadu, Fruškoj Gori, Sremskim Karlovcima... Direktorka TOS-a Marija Labović rekla je da je poseta turista iz Irana Srbiji pokazatelj kako kako dobra strategija i promocija turističkih potencijala mogu da otvore nova tržišta. Srbija je, kako je kazala, nedovoljno poznata na tržištu Irana, a organizovana poseta njihovih turista prilika je da im Srbija bude predočena kao dobra destinacija za odmor.\n"Drago nam je da ste odabrali baš Srbiju za destinaciju i nadamo se da ćete imati priliku da obiđete sve naše znamenitosti koje možemo da vam perdstavimo, rekla je Labović turistima. Ambasador Irana u Srbiji Madzid Fahimpur poručio je turistima da je Srbija zemlja sa lepom prirodom, dobrim ljudima i dodao da se odnosi dve zemlje razvijaju u svim oblastima. Nadam se da će ovaj čarter- let biti samo uvod u dalju saradnju i dolazak još većeg broja turista u Srbiju, poručio je ambasador.


Australija - Dijaspora na vezi\nĐoković je opet na vrhu ATP liste\n03/02/2020 administrator Australija\nNovak Đoković je osmi put zaredom osvojio Australian Open. U finalu je bio bolji od austrijskog tenisera Dominika Tima, koga je pobedio rezultatom 3:2. Đoković se ovom pobedom vratio na prvo mesto ATP rang liste, sa kojeg ga je krajem prošle sezone zbacio Nadal. Đoković je osvojio 17. grend slem…\n13/01/2020 administrator Australija\nTeniska reprezentacija Srbije osvajač je premijernog izdanja ATP kupa, a do titule je došla pobedom u finalu nad zvaničnim šampionima Dejvis kupa – selekcijom Španije, rezultatom 2:1. Reprezentacija koju su činili Novak Đoković, Dušan Lajović, Viktor Troicki, Nikola Ćaćić i Nikola Milojević, predvođeni selektorom Nenadom Zimonjićem, na putu do finala…\n0 0 15584\n05/10/2017 administrator Australija\nHumanoidni robot nastupio u operi u Adelejdu\nRoboti osvajaju sve više polja ljudskog delovanja, uključujući i umetnost. Tako je, po prvi put u svetu, publika u Adelejdu 30. septembra i 1. oktobra imala priliku da vidi nastup naprednog androida po imenu „Skeleton“, u tridesetpetominutnoj operi „Zastrašujuća lepota“ japanskog kompozitora Kečira Šibaja (Keiichiro Shibuya), u okviru festivala „OzAsia“….\nKrajem avgusta, prvi tim FK „Beograd“ iz Sidneja pobedio je hrvatsku ekipu „Sidnej džuniorsa“ u finalnoj utakmici ovogodišnjeg Kupa „Piter Miler“, dodatnog takmičenja regularne Premijer lige Fudbalske asocijacije južnih distrikata u kojem je učestvovalo dvadesetak ekipa. Fudbaleri „Beograda“ bili su dominantniji tokom celog meča. Nakon primlјenog gola na samom početku,…\n08/08/2016 administrator Australija\nApel Srbima u Australiji da se na predstojećem popisu jasno etnički odrede\nPopis stanovništva u Australiji biće sproveden 9. avgusta. Izjašnjavanje na popisu 2011. godine prikazalo je da je samo 70.000 Australijanaca srpskog porekla, zbog čega srpska zajednica ove godine upućuje apel svim Srbima u Australiji da savesnije i tačno odgovaraju na pitanja o etničkoj zajednici. Kao i tokom ranijih popisa, za…


Rusija učvršćuje svoju poziciju na Arktiku - Russia Beyond Croatia\nRusija učvršćuje svoju poziciju na Arktiku\nPomorske jedinice ruske Federalne pogranične službe dobit će patrolne brodove s povećanom otpornošću na led. Ovo je priopćio zamjenik direktora Ujedinjene korporacije za brodogradnju (OSK) Igor Zaharov.\n„Proizvodnja ovih patrolnih brodova već je započela“, rekao je Zaharov. Prema njegovim riječima, poslovanje korporacije stalno je vezano za Arktik, jer je ruska ratna mornarica na Arktiku vrlo aktivna.\nPored ovog, Ujedinjena korporacija za brodogradnju radi i na drugim projektima vezanim za Arktik. Nedavno je izgrađena helikopterska platforma za Štokmanovsko nalazište, koja može funkcionirati i u oštrim uvjetima.


Vreme 1022 - Intelektualna svojina: Srpski patenti »primljeni« u Evropu -->\nOd oktobra ove godine srpski pronalazači neće morati da prijavljuju svoje patente posebno u svakoj od evropskih zemalja, već će se to raditi preko Zavoda za intelektualnu svojinu Republike Srbije. Naime, Evropska služba za patente (EPO) je na svom sajtu objavila da je na osnovu dokumenata koje je 15. jula podnela Vlada Srbije uvrstila Srbiju u svoje članstvo.\nU Zavodu za intelektualnu svojinu kažu da je prvi efekat pristupanja EPO-u političko-medijski jer se na ovaj način "pridružujemo evropskoj porodici zavoda, što utiče na kredibilitet srpskog zavoda".\nPored toga, ulazak u EPO omogućiće podnosiocima patentnih prijava iz Srbije da patentne prijave od oktobra 2010. podnose direktno preko našeg zavoda ili preko Evropskog zavoda za patente, a ne preko zastupnika. Do sada su se podnosioci zahteva za patente, da bi dobili zaštitu svog izuma na čitavom kontinentu, morali obraćati nadležnoj službi svake evropske države pojedinačno i svoj zahtev prevoditi na mnoge jezike. Članstvom u EPO-u dobija se pravo učešća u komitetima i radnim telima te organizacije, koji utiču na vođenje opšte i finansijske politike EPO-a. Takođe, registrovani patentni zastupnici iz Srbije, po automatizmu, biće upisani na spisak EPO-a.\nNa kraju, ulazak u EPO se nadovezuje na tekovine Sporazuma o saradnji i proširenju koji su 2001. godine zaključile SR Jugoslavija i EPO, tako da prijava evropskog patenta sa oznakom naše zemlje, kao i evropski patent proširen na Srbiju, imaju isto pravno dejstvo kao i nacionalna prijava, odnosno nacionalni patent na osnovu nacionalnog zakona o patentima.\nEvropska služba za patente (The European Patent Organisation), osnovana 7. oktobra 1977. godine, u svojih 37 zemalja članica ima jednoobraznu proceduru za pojedinačne pronalazače i kompanije koji traže zaštitu patenata. Sedište službe je u Minhenu.


Portparol radničkog saveta u Dajmleru odbio je zahtev za komentarom, prenosi agencija Rojters.\nNovi glavni izvršni direktor Dajmlera, Ola Kalenijus, trebalo bi 14. novembra da objavi dopunjenu strategiju kompanije, koja bi mogla da uključi mere za smanjenje troškova.\nIz Dajmlera je ranije saopšteno da kompanija radi na analizi troškova kako bi ovaj proizvođač automobila, kamiona i autobusa mogao da ostane konkurentan uz dalje napredovanje. Detalji strategije će biti otkriveni tokom dana proizvođača automobila na tržištu kapitala.\n"U konstruktivnim smo razgovorima sa predstavnicima zaposlenih i ne možemo da komentarišemo spekulacije", poručili su iz Dajmlera, dodaje Rojters.\nKompanija je u drugom kvartalu pretrpela neto gubitak od 1,2 milijarde evra, što je prvi tromesečni gubitak u 10 godina.


Top 5 Jezika Budućnosti - Magazinčić\nTop 5 Jezika Budućnosti\nHome/Razno/Top 5 Jezika Budućnosti\nZahvaljujući globalizaciji, ali verovatno I brojnim faktorima kako iz bliske tako i nešto dalje prošlosti, svima nam je engleski jezik poznat kao lingua franca, jer je to prosto jezik koji se najviše govori, negde bolje, negde lošije, ali uvek donekle možemo da se oslonimo na njega, na kom god kraju sveta bili. Ipak u doba kada svaka jača zemlja pokušava da sačuva svoj nacionalni integritet i neguje svoje nasleđe i kulturu, postajemo sve više svesni da engleski uskoro više neće biti jedini jezik koji nam može pomoći u životu, bilo na putovanjima ili razgovorima za posao. Stoga, hajde da otkrijemo koji će to jezici dominirati u godinama koje dolaze kako biste na vreme počeli sa učenjem istih.\nDa, kao što je već rečeno, engleski je i dalje jezik koji vlada. Skoro svako putovanje olakšano je i obogaćeno ukoliko znamo bar ovaj jezik, bez obzira na to u kojoj zemlju se nalazmo. Osim toga, ako se prijavljujete za studije, neretko će jedan od zahteva biti da imate Kembrižov sertifikat koji svedoči o vašem nivou znanja, a i sve veći broj poslodavaca, kako stranih tako i domaćih u listu potrbnih kvalifikacija navodi znanje ovog jezika. Veliki broj ljudi u našoj zemlji ga već govori, što je zaista pohvalno, ali ne i iznenađujuće jer su ljudi sa ovih prosora generalno talentovani za usvajanje novih jezika sa lakoćom.\nNemački jezik daleko je rasprostranjeniji nego što veliki broj ljudi misli. On je zvanični jezik kako u Nemačkoj tako i Austriji, Švajcarskoj, Belgiji, Luksemburgu, Veliki broj ljudi u Italiji ga tečno govori, a i manjinski je jezik u Češkoj, Danskoj, Mađarskoj, Ukrajini, Poljskoj, Rumuniji, Rusiji, Slovačkoj, a sve više ljudi ga govori u Srbiji. Određene nacionalne manjine u našoj zemlji znaju nemački već od rođenja, ali sve veći broj naših stanovnika kreće na kurseve kao što su nemački za početnike i to sa dobrim razlogom. Nemačka je zemlja brojnih mogućnosti, i s obzirom na to da veliki broj ljudi tamo odlazi kako turistički tako i u potrazi za novim karijerama a često i stipendijama za dalje školovanje, nije iznenađujuće što nemački dominira, ne samo kod nas već i na globalnom nivou.\nIako kineski jezik govori čak tri puta veći broj ljudi nego engleski, on još uvek čeka taj nivo popularnosti koji jezik broj jedan i dalje drži. Ipak, s obzirom na neverovatan razvoj kineske industrije, Kina postaje izuetna ekonomska sila koja sarađuje sa zemljama širom sveta, te nije ni čudo što je sve veći broj mladih ljudi zainteresovan za učenje ovog jezika. Ovo je zaista jedan ozbiljan podvig, jer kineski jezik je jedan od najtežih jezika za naučiti, ali sudeći po trenutnim ekonomskim trendovima, poznavanje ovog jezika biće zlata vredno.\nLjudi često zaboravljaju da se španski jezik govori ne samo u Španiji i Latinskoj Americi (osim Brazila), već i u brojnim delovima SAD-a gde Latinoamerička zajednica čini ogroman deo populacije, što ga u sferi ekonomoje, diplomatskih odnosa pa čak i prilka za putovanje i rad u ogromnom broju zemalja čini neizostavnim. Osim toga, španski jezik je izuzetno lak za učenje, iako ima velikih razlika između našeg i španskog, s obzirom da pripada grupi romanskij jezika. Ovo je jedan pitak i lako savladiv jezik koji će vam sigurno korisitit u budućnosti, makar samo ako želite da posetite Madrid i Barselonu i upijete deliće španske istorije i kulture.\nFrancuska je jedna od pomenutih zemalja koja sve više gaji očuvanje nacionalnog identiteta i kulture, te je stoga potenciranje ove zemlje da ljudi nauče njihov jezik umesto da im se obraćaju na engleskom sve jača. Osim toga, ona je jedna od najjačih zemalja u evropi, jedna od pet svetskih sila, te stoga ima i pravo da zahteva da njen jezik bude tretiran sa istim nivoom poštovanja. Naravno, ne treba zanemriti ni činjenicu da je Pariz jedan od gradova koji je ogromnom broju ljudi na listi zemalja koje žele da posete bar jednom u životu, te ne bi bilo na odmet da u zemlji sira, bageta i vina možete da uživate u potpunosti i razgovarate sa francuzima na njihovom jeziku. Ko zna, možda vam se toliko dopadne taj misteriozni francuski vajb da odlučite da ostanete zauvek, a za to će vam savršeno znanje ovog jezika onda definitivno biti neophodno.\nSlavko Pejovic2018-03-21T10:22:54+01:0021.3.2018.|Razno|0 Comments


Suzbijanje crne pegavosti na listu krompira - Povrtarstvo | Agroklub.rs\nBiljana Krupinski je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 34 minuta\nBiljana Krupinski je komentarisala fotografiju na KLUB-u pre 38 minuta\nSuzbijanje crne pegavosti na listu krompira\nToplo i vlažno vreme pogoduje razvoju bolesti naročito relativna vlažnost vazduha od 90% i temperature od 15-32° C, uz optimalnu temperaturu za razvoj bolesti od 24 - 29 °C.\nPreporuka Galenika Fitofarmacija stručnog tima je da se preventivno primene fungicidi FUZIJA u količini 2,5 l/ha (50 ml na 10 l vode) i ALIJANSA u količini 2,5 kg/ha (50 g na 10 l vode) uz folijarnu prihranu MURTONIK GOLD ili SOLUVEG PARMA.\nUkoliko je došlo do pojave prvih simptoma uz preventivnu zaštitu preporuka je da se doda fungicid SEKVENCA u količini 0,5 l/ha (12-15 ml na 10 l vode).\nZa više informacija obratite se stručnom timu Galenika Fitofarmacija na jedan od niže navedenih kontakata!\nGalenika Fitofarmacija Crna pegavost Krompir Plod Fungicidi\nŠargarepina muva: Planirajte setvu i koristite prirodne metode zaštite\nSprečite pojavu rđe luka na vreme\nKako i kada primeniti đubriva u povrtnjaku?


TAKTIČKI KURS ZA OFICIRE VOJSKE SRBIJE: Dvonedeljna obuka civilno-vojne saradnje počela danas u Kruševcu\n20. 05. 2021. u 17:37\nDVODNEDELJNA obuka iz oblasti civilno-vojne saradnje za oficire Vojske Srbije počela je danas u Kruševcu.\nTaktički kurs u organizaciji Odeljenja za civilno-vojnu saradnju Generalštaba VS podrazumevao je prvog dana predavanje za instrukture i polaznike kursa.\n- Sa konceptom civilno – vojne saradnje otpočelo se još 2006.godine, sa tendencijom stalnog unapređenja i razvoja, a okosnicu saradnje sa civilnim sektorom čine upravo jedinice lokalne samouprave-napominjnuo je između ostalog, potpukovnik Živko Božić.\nPrema rečima gradonačelnice Jasmine Palurović,Kruševac kontinuirano radi na jačanju civilno – vojne saradnje i u tom kontekstu,blisko se sarađuje sa Garnizonom Kruševac.\nSTEFANOVIĆ POVODIM RATA IZRAELA I HAMASA: Pripadnici Vojske Srbije u Libanu su dobro\n19. 05. 2021. u 19:04\nUNIŠTIO NAM VOJSKU, KRIVE MU "NOVOSTI": Dragan Šutanovac ćuti o posledicama svog petogodišnjeg upravljanja sistemom odbrane\n-Ovakva koordinacija posebno se pokazala značajnom u vreme pandemije virusa korona, kada su realizovane mnoge zajedničke akcije humanitarnog karaktera-istakla je gradonačelica Jasmina Palurović.\n- Vojska Srbije je i činilac na koga uvek može da se računa u vreme elementarnih nepogoda, održavanja svečanosti i manifestacija i drugih događaja koji zahtevaju podršku.\nNačelnik Odeljenja za poslove odbrane i vanredne situacije Dušan Todorović održao je predavanje o organizacionoj strkturi Grada i Gradske upravu,a u drugom segmentu radnog dela, bilo je reči o strukturi i radu Odeljenja za poslove odbrane i vanredne situacije i Gradskog štaba za vanredne situacije kroz aspekt civilno – vojne saradnje.\nKruševac obuka oficiri kurs Generalštab Vojske Srbije taktička obuka civilno-vojna saradnja\nZATVOREN ZA SAOBRAĆAJ MOST NA TAMIŠU: Meštani zahtevaju rešenje problema, prelaz u izuzetno lošem stanju\n05. 12. 2021. u 10:50\nUNESKO PARAĆINCIMA PRIZNAO KREATIVNOST: Program iz srpskog grada svrstan među "top pet" u svetu\n05. 12. 2021. u 07:00


FONForum • Pogledaj temu - Microsoft Sinergija Konkurs za izradu gedžeta i akceleratora\nMicrosoft Sinergija Konkurs za izradu gedžeta i akceleratora\nTema posta: Microsoft Sinergija Konkurs za izradu gedžeta i akcelerator\nPoslato: 20.08.2010. 14:27:47\nMicrosoft u okviru promocije ovogodišnje desete Sinergije organizuje nagradni konkurs za izradu Windows 7 gedžeta i Internet Explorer 8 akceleratora. Tema konkursa je Sinergija, Microsoft tehnologije i IT u celini.\nTraženo rešenje podrazumeva izradu interesantnog i korisnog Windows 7 gedžeta ili Internet Explorer 8 akceleratora, u skladu sa zadatom temom. Kao uputstvo prilikom same izrade predloga, mogu Vam pomoći tutorijali na Supertezi: (Windows gedžeti, IE akceleratori), gde su, na slikovit način i kroz primere, predstavljeni koraci neophodni za pravljenje pomenutih programa.\nAutore najoriginalnijih rešenja očekuju vredne nagrade, koje uključuju pune kotizacije za ovogodišnju, jubilarnu Sinergiju, kao i Microsoft hardver. Za koji dan će biti objavljen spisak svih nagrada.\nKonkurs je otvoren od 18. avgusta 2010. do 18. septembra 2010. godine.\nSva pitanja, konačna rešenja i predloge možete poslati na mail contest@mssinergija.net, sa naznakom (subject) Contest - Gadgets & Accelerators, a dodatne informacije o konkursu možete da nađete na sajtu Sinergije, a slobodo možete i ovde da pitate.


Radikalna struja i imunitet - Poslanici i sudovi - Nedeljnik Vreme\nBroj 700 03.06.2004\nPoslanici i sudovi\n2. 6. 2004. / 12.57\nRadikalna struja i imunitet\nNa višemesečne napade predstavnika Srpske radikalne stranke, Vuk Hamović, jedan od vlasnika londonskog EFT-ja, najvećeg trgovca strujom u Jugoistočnoj Evropi, odgovorio je podnošenjem privatne tužbe u Drugom opštinskom sudu u Beogradu za krivično delo klevete (zavedena 17.04.2004. pod oznakom K- 404/04) protiv Aleksandra Vučića, generalnog sekretara SRS-a i predsednika Anketnog odbora Skupštine Srbije koji se poslednjih meseci bavio "strujnom aferom". Hamović je na taj način želeo da pred sud izvede Vučića koji ga mesecima unazad proglašava maltene šefom mafije u Srbiji.\nOve je nedelje Vučić ponovio optužbe na račun Vuka Hamovića u intervjuu banjalučkim "Nezavisnim novinama", ponavljajući tvrdnje koje se odnose na umešanost EFT-a u poslovanje EPS-a, odnosno insistirajući na tome da je Vuk Hamović organizovao jednu od najvećih pljački "državnih para". Nedavno je Vučić izjavio (u "Večernjim novostima") da je reč o sumi od oko 150 milona evra, što bi trebalo da bude suma koju je Hamović inkasirao, odnosno svota za koju je država oštećena. Anketni odbor koji je zasedao nekoliko nedelja u martu mesecu ove godine, što su građani Srbije mogli da vide u direktnim prenosima, nije došao do takvog zaključka, već se procenilo da je neophodno angažovati nezavisnu revizorsku kuću koja bi mogla da razmrsi "strujni čvor".\nMeđutim, malo je verovatno da će doći do sudskog razrešenja čitavog slučaja i pronalaženja istine u sudskom postupku. Aleksandra Vučića kao narodnog poslanika štiti institucija imuniteta koja je propisana članom 77. Ustava Republike Srbije. U tom smislu, pokazale su se kao neosnovane glasine da se Aleksandar Vučić pozvao na instituciju imuniteta u slučaju "Hamović protiv Vučića". Naime, procedura nalaže da tužilac koji postupa po privatnoj tužbi, ukoliko je osumnjičena strana narodni poslanik, traži od Narodne skupštine neku vrstu dozvole za pokretanje krivičnog postupka. Administrativni odbor parlamenta šalje svoj predlog pred poslanike koji odlučuju o tome da li će nekom od narodnih izabranika biti uskraćeno pravo na instituciju imuniteta. U slučaju "Hamović protiv Vučića" ovo skupštinsko telo je preporučilo parlamentu da ne uskrati pravo Aleksandru Vučiću imajući u vidu činjenicu da se radi o krivičnom delu za koje je zaprećena, uslovno rečeno, mala kazna.\nS druge strane, u izjavi za "Vreme", Vučić odbacuje bilo kakvu mogućnost da izbegne sudsko suočavanje sa Hamovićem i kaže: "To je čista laž! Nikada se ne bih sakrivao iza imuniteta, nikada to nisam činio niti ću! Tako mi rođene dece!"


FIJAT NIJE NI DEMANTOVAO NI POTVRDIO INFORMACIJU O POPLAVI - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > FIJAT NIJE NI DEMANTOVAO NI POTVRDIO INFORMACIJU O POPLAVI\n29/06/2019 431Ostavi komentar na FIJAT NIJE NI DEMANTOVAO NI POTVRDIO INFORMACIJU O POPLAVI\nKompaniji Fijat Krajsler automobili Srbija naneta je šteta u poslednjem nevremenu od oko 400.000 evra, zbog vode koja se slivala iz obližnjih naselja, koju kišna kanalčizacija nije mogla da primi, izjavio je gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić.\nImali smo veliku poplavu u Fijatu u nedelju. Znači, iz Erdeča i Baljkovca (prigradskih naselja, koja se graniče sa fabrikom automobila – prim. Z.R.) spustila se tolika količina vode i kišna kanalizacija nije uspela da je primi. Poplavljen je deo Fijata koji gleda pozadi prema naseljima Beloševac i Erdeč, kazao je Nikolić u emisiji Televizije Kragujevac, dodajući da će i šteta pričinjena Fijatu biti uključena u ukupno procenjenu štetu od nevremena na teritoriji Kragujevca.\nŠteta od nevremena koje je, početkom meseca, precizninje od trećeg do petog juna, pogodilo Kragujevac procenjena je na 236 miliona dinara. Procena štete od prošlonedeljnog nevremena još nike okončana. U Fijatovoj fabrici u Kragujevcu, u kojoj su proizvodne i montažne trake, zbog uskladjivanja proizvodnje sa zahtevima tržišta, zaustavljene još krajem prošle nedelje, niko se nije oglasio ovim povodom. Menadžment nije izdao nikakvo saopštenje, dok su predstavnici zaposlenih izvan fabrike, te javnost nije obaveštena o tome koji pogoni kragujevačke fabrike su bili poplavljeni, šta je oštećeno i koji delovi kompanije su pretrpeli najveću štetu.\nProizvodnja u kragujevačkom Fijatu ponovo trebalo da bude pokrenuta 10.jula, i predviđeno je da trake budu u pokretu pet do šest dana. Nakon toga, proizvodni proces ponovo će da bude zusatavljen, i taj zastoj, prema aktuelnim projekcijama, trajaće sve do početka septembra, uključujući i tronedeljni avgustovski kolektivni godišnji odmor u svim ijatovim fabrikama širom sveta.\nU kragujevačkoj fabrici do sada je proizvedeno oko 23.000 automolbila. Očekuje se da će do kraja godine iz pogona da izadje izmedju 30.000 i 40.000 gotovih vozila sve tri verzije model “500L”. Sve je izvesnije da novog modela za fabriku u Kragujevcu neće biti ni dogodine, te d bi, u najboljem slučaju, krajem 2020.mogle da počnu pripreme za njegovu proizvodnju koja bi startovala tokom 2021.godine\nTagovi: Baljkovac Beloševac Erdeč Fijat Radomir Nikolić\nLETNJI KONCEPT PROTESTA U CENTRU ŠUMADIJE


Tuku se na pumpama, stoje u redovima, toče gorivo u plastične kese: Amerikanci u haosu /video/ - Sputnjik Srbija\n23:37 21 Jun 2021\n© Tanjug / AR/Chris Carlson\n10:10 13.05.2021 (osveženo 10:15 13.05.2021) Preuzmite kraći link\nZbog sajber napada na jednu od najvećih američkih kompanija za transport naftnih derivata u SAD je nastao totalni haos na benzinskim pumpama. Kompanija Kolonijal pajplajn privremeno je obustavila svoju delatnost što je dovelo do nestašice i skoka maloprodajnih cena benzina.\nProblem sa snabdevanjem traje već šest dana i ljudi u panici prave zalihe, čekaju satima na benzinskim pumpama, a najveći problemi su na jugo-istoku zemlje.\nVideo snimci sa benzinskih pumpi pokazuju da često dolazi do sukoba jer ljudi postaju nervozni u dugim redovima.\nTakođe, mnogi Amerikanci gorivo toče i pakuju u plastične kese zbog čega su nadležni morali da reaguju.\nAgencija za zaštitu potrošača morala je da reaguje i izda saopštenje i upozorenje da ljudi prestanu da pune kese gorivom, jer to može biti opasno.\nHakerski napad koji je izvršen u petak bio je jedan od najtemeljnijih ikad prijavljenih sajber napada i izazvao je brojne apele zakonodavcima da pojačaju mere zaštite američke energetske infrastrukture od hakerskih napada.


Čelsi poslao ponudu koju Juve ne može da odbije! - Sportske.net\nČelsi poslao ponudu koju Juve ne može da odbije!\nNeočekivano, ali čini se da će posao biti brzo zaključen...\nJuventusov zalog za budućnostLuka Toni otišao uz "panenku"!Rivali bez nade, ovako će Juve izgledati naredne sezone!ZVANIČNO - Alegriju nov ugovor!Lukavi Lotito spremio plan za Bilju\nKvadro Asamoa je kod Antonija Kontea bio standardan, na mestu levog beka. Dolaskom Evre i odlaskom novog menadžera Čelsija stvari su se promenile, sjajni fudbaler iz Gane se povredio, a onda je i teško nalazio mesto u startnoj postavi u sjajnom veznom redu.\nIpak, pred kraj sezone je zahvaljujući povredama, ali i dobroj formi više igrao, a bivši učitelj ga želi pored sebe među "Plavcima".\nAfrikanac bi mogao da bude jedno od prvih pojačanja Čelsija, sprema se ponuda od dvadesetak miliona evra koju Juventus neće odbiti. Asamoa nije standardan, a plaćen je oko 15 miliona pa je jasno da bi Juve mogao da zaradi na ovom poslu.\nUz to, potreban im je novi vezista, i dalje pregovaraju sa Valensijom oko Andre Gomeša, ali su "Slepi miševi" nepopustljivi, traže gotovo 50 miliona za Portugalca, dok Juventus nudi 30 plus bonuse.