Izgradnja kruznih tokova na magistralnoj cesti u opstinama Centar i Vogosca\nHome » News Archive » Infrastructure News » Izgradnja kruznih tokova na magistralnoj cesti u opstinama Centar i Vogosca\nOdržan je sastanak u Opštini Centar o izgradnji Prve transverzale i kružnih tokova na postojećoj magistralnoj cesti u Centru i Vogošći. Osim predstavnika Općine Centar, sastanku su prisustvovali premijer Kantona Sarajevo Elmedin Konaković, ministar saobraćaja KS Mujo Fišo , načelnik Općine Vogošća Edin Smajić te predstavnici zavoda za planiranje razvoja i za izgradnju Kantona Sarajevo, Javnog preduzeća „Ceste Federacije BiH“ i Direkcije za puteve Kantona Sarajevo.\nNačelnik Općine Centar dr. Nedžad Ajnadžić, kao organizator ovog sastanka, je u uvodnom izlaganju objasnio da je radi što efikasnije realizacije ova dva projekta potrebno sagledati mogućnost da se finansijska sredstva kojima raspolaže Ministarstvo saobraćaja KS, a koja su namijenjena za eksproprijaciju zemljišta duž trase nove transverzale, iskoriste za izgradnju kružnih tokova u Centru i Vogošći.\n"Završena je izrada glavnog projekta kružnog toka na Šipu i izmještanja dijela Alipašine ulice, kojeg je finansirala Općina Centar. Prema prvim procjenama, za izgradnju ove saobraćajne infrastrukture je potrebno oko 3,2 miliona KM. Također je nadležna općinska služba na ovoj dionici uradila parcelaciju zemljišta nakon čega slijedi eksproprijacija zemljišta. Uradili smo veliki dio posla ovog projekta i ne postoji nijedan objektivan razlog da sa njegovom realizacijom ne krenemo tokom ove godine", objasnio je Ajnadžić.\nOpćina Centar je urbanističku saglasnost za dionicu Prve transverzale na svom području uručila Zavodu za izgradnju koji je preuzeo obavezu izrade elaborata eksproprijacije duž planirane trase ove saobraćajnice. Direkcija za puteve KS će prikupiti kompletnu dokumentaciju prije raspisivanja javnog poziva za odabir izvođača radova na izgradnji Prve transverzale, dok će Javno preduzeće „Ceste Federacije BiH“, kao nadležna institucija, biti realizator projekta izgradnje kružnih tokova u Centru i Vogošći.\nPremijer Konaković je kazao da Vlada KS shvata koliki je značaj ove saobraćajnice kao projekta primarne infrastrukture čija tehnička rješenja će doprinijeti normalizaciji saobraćaja. "U ovako velikom projektu trebamo definisati prioritete i ako je to izgradnja kružnih tokova u Centru i Vogošći na planiranoj trasi buduće Prve transverzale, što će u konačnici dovesti do normalizacije saobraćaja u ovom dijelu Kantona Sarajevo, apsolutno podržavamo inicijativu da prvo finansiramo izgradnju ovih kružnih tokova", kazao je Konaković.\nNa području općine Centar planirana je izgradnja kružnog toka na Šipu sa izmještanjem dijela Alipašine ulice, dok su za područje Vogošće planirani kružni tokovi u Jošanici na vogošćanskoj petlji, kod hotela „Sunce“, na ulazu u industrijski kompleks te na Kobiljoj glavi. Stručnjaci iz JP “Ceste Federacije BiH“ su uradili glavne projekte za četiri kružna toka u Centru i Vogošći, koji će ući u sastav Prve transverzale, dok je projekt za Kobilju glavu u završnoj fazi izrade.\nMinistar Fišo je također izrazio spremnost da sredstva namijenjena za eksproprijaciju zemljišta za potrebe izgradnje Prve transverzale mogu biti iskorištena za izgradnju kružnih tokova u Centru i Vogošći. Također je sugerisao da se paralelno vode procedure za izgradnju kružnih tokova i Prve transverzale.\nNa sastanku je dogovoreno da početkom jula ove godine predstavnici Vlade Kantona Sarajevo, Javnog preduzeća „Ceste Federacije BiH“ i općina Centar i Vogošća potpišu sporazum kojim bi se definisali uslovi finansiranja i obaveze svih učesnika u projektu izgradnje Prve transverzale i kružnih tokova na postojećoj magistralnoj cesti koja povezuje općine Centar i Vogošću.\nSa obezbjeđenjem finansijskih sredstava JP „Ceste Federacije BiH“ može pokrenuti proceduru odabira izvođača radova, dok bi paralelno sa ovim procesom nadležne službe Općine Centar završavale proceduru izdavanja građevinske dozvole. Stručna lica će odrediti prioritete kod izgradnje pomenutih kružnih tokova.\nZa izgradnju Prve transverzale do sada je Vijeće ministara obezbijedilo 800.000 KM, Vlada Federacije FBiH 20 miliona KM, Vlada Kantona Sarajevo 25 miliona KM, dok bi finansijski učestvovala također i Općina Centar.


SportDC - Vesti - Prva liga RS - Mihajlović u Foči\n22.03.2018 Slaviša Vukašinović\nMihajlović u Foči\nBojan Mihajlović (29) stasiti defanzivac, nakon uspešne internacionalne karijere ponovo se vratio u rodnu Foču i karijeru će nastaviti u Sutjesci. Ovaj transfer je ranije najavljivan iz fočanskog prvoligaša ,u međuvremenu su pristi gli svi potrebni papiri i Mihajlović će u nastavku prolećne sezone u prvoligaškom karavanu RS pomoći svom mati čnom klubu, da ostvari zacrtane cijleve. Predsednik Sutjeske,Radenko Vasijlević je istako da je dolaskom Mihajlovi ća nastavljena politika kluba koja se bazira na povratku igrača koji su ponikli u Sutjesci i oslonac na vlastiti igrački kadar.\n-Dogovor o povratku sa Bojanom Mihajlovićem je napravljen još tokom priprema, ali proces registracije je potrajao malo duže, jer smo čekali papire sa Maldiva, gdje je Mihalović proveo poslednju sezonu.Sada je sve u redu i u nastavak prvenstva ulazimo dosta jači, a iskusni defanzivac ima pravo nastupa već u nare dnom kolu, kada nam u goste dolazi banjalučki Željezničar. Osim Mihajlovića u zimskom prelaznom roku smo uspeli da u ekipu vratimo još dva naša igrača, koji su nastupali u drugim klubovima , Marko Mrgud se vratio iz gradačačke Zvijezde, a Ognjen Pljevaljčić iz dobojske Sloge. Njihovim povratkom ekipa je dobila još više na kvalitetu i uvereni smo da će proleće za Sutjesku biti uspešnije od jeseni -zaključio je Radenko Vasiljević predsednik Sutjeske\nNakon što je Bojan Mihajlović prošao sve omladinske pogone Fočaka i imao uspešne nastupe za seniorski tim Sutjeske , prešao je u zvorničku Drinu, koja je u to doba bila član bh Premije lige.Zatim ga je fudbalski put odveo u beogradski Rad, pa u mađarsku Ujpešt Dožu.Potom je bio član bjeloruskog Isloča, pa ekipe Banants iz Jermenije u protkloj sezoni je nastupao za prvoligaša sa Maldiva, sastav Mazije .\nPrva liga RS Muškarci Prva liga Republike Srpske Sutjeska Bosna i Hercegovina Republika Srpska Foča\nOkuka na raskrsnici\nSutjeska može i mora bolje\nSloboda samo sa 11 igrača\nSokolac domaćin MOSI 2019\nBorac zasluženo jesenji šampion\nUspešna godina planinara Sokoca\nFočacima pobeda preko potrebna


FON Hakaton predstavlja takmičenje u programiranju koje uspešno realizujemo od 2013. godine. Ovaj projekat pruža jedinstvenu priliku mladim programerima da primene svoja znanja i veštine u rešavanju konkretnih problema iz poslovne prakse i osvoje vredne nagrade koje obezbeđuje kompanija partner projekta.\nProgrameri iz zemlje i regiona, uzrasta od 16 do 26 godina, imaju ukupno 24 sata da realizuju softversko rešenje na zadatu temu i predstave ga stručnom žiriju. Tema takmičenja predstavlja realan problem iz prakse koji formulišu predstavnici kompanije partnera takmičenja. Koristeći tehnologije po želji i uz pomoć mentora, učesnici imaju priliku da steknu iskustva koja će im biti od velikog značaja za dalji napredak u karijeri i profesionalno usavršavanje.\nRezultat FON Hakatona predstavljaju kreativne ideje i uspešne aplikacije, kao proizvod susreta različitih načina razmišljanja i obrazovanja pojedinačnih učesnika. Nakon samo 24 časa, timovi sastavljeni od najtalentovanijih mladih programera predstavljaju gotove proizvode koji svojom inovativnošću omogućavaju rešavanje zadatog problema, a ujedno na najbolji način pokazuju trenutna znanja i snalažljivost takmičara.


DS: Zahuktava se Vučićeva mašinerija lažnih vesti | Autonomija\n"Mnogi mediji pretvoreni u predsednikovu kancelariju"\nDemokratska stranka (DS) ocenila je danas da predsednik Aleksandar Vučić vodi Srbiju u pogrešnom pravcu jer država nije napredovala u ključnim oblastima već se jedino „zahuktala mašinerija lažnih vesti“.\n„Evropska komisija je u izveštaju dokumentovano nabrojala greške. Samo u poslednjih mesec dana ovo je druga negativna ocena stanja u ključnim oblastima: pravosuđu i slobodi medija“, saopštila je DS.\nTa stranka je dodala da Vučić prema političkoj potrebi više mesta i prostora ustupa osuđenim ratnim zločincima nego slobodoumnim građanima i da njegova najava o Kancelariji za brze odgovore nikada nije zaživela ali da su, zato, „mnogi mediji pretvoreni u predsednikovu kancelariju“.\nKako je navela DS, Srbiju u procesu demokratskog preobražaja društva nije usporilo postojanje drugačijeg mišljenja, već „sistematsko zatiranje pretpostavki za dijalog, slobodu izražavanja i lično angažovanje pojedinaca“.\nDS je posebno istakla da ne postoji efikasna antikorupcijska politika već da vlast neprekidno i jedino vodi borbu u kojoj su „oponenti etiketirani, procesuirani i anatemisani, a građani zastrašivani“.


Dan kašnjenja ih nije poremetio: Vaterpolisti Srbije deklasirali Rusiju\nVaterpolo reprezentacija Srbije deklasirala je u Astrahanu domaću selekciju Rusije sa 17:8 (4:2, 4:1, 5:2, 4:3), u 3. kolu B grupe i napravila veliki korak ka završnici Svetske lige u Bergamu.\nRusi su samo poveli, da bi u nastavku raspoloženi kapiten Filipović preuzeo stvar u svoje ruke i posle četiri minuta bilo je 4:1 za našu reprezentaciju. U drugoj četvrtini golovima Subotića, Jakšića i Ubovića, Srbija je odmakla na 7:2 i već tada bilo je jasno da ubedljiva pobeda ne dolazi u pitanje.\nSavićev oslabljeni sastav funkcionisao je odlično sa igračem manje, Gojko Pijetlović bio je pouzdan na golu, a napad je delovao veoma moćno.\n"Zadovoljan sam rezultatom i odnosom prema utakmici. Obavili smo posao, predstoje nam još tri susreta i nastavljamo po planu. Ne treba zaboraviti da je put bio naporan, ali srećom, to se nije osetilo", rekao Savić posle meča.\nU narednoj utakmici Svetske lige vaterpolisti Srbije gostuju 17. februara reprezentaciji Španije.\nVicešampion slab za "barakude": Vaterpolisti Hrvatske prvi polufinalisti prvenstva sveta\nVaterpolo reprezentacija Hrvatske plasirala se u polufinale prvenstva sveta u Kazanju savladavši u četvrtfinalu dosadašnjeg vicešampiona, selekciju Crne Gore, sa 10:4 (1:0, 3:0, 3:3, 3:1).\nNajbolji srpski plivači se u Banjaluci zagrevaju za Svetsko prvenstvo\nNajbolji seniorski sastav srpske plivačke reprezentacije nastupiće ovog vikenda na šestom međunarodnom plivačkom mitingu „Banjaluka Open 2013“ koji će se održati 25. i 26. maja.\nSrbija kandidat za domaćina Centralno-evropskog prvenstva u plivanju\nNajbolji mladi plivači centralne Evrope mogli bi da se u decembru za medalje nadmeću u Srbiji.\nČUDO OD DETETA Anja Crevar juniorska šampionka Evrope!\nPlivačica Anja Crevar (16) osvojila je zlatnu medalju na Evropskom juniorskom prvenstvu u mađarskom Hodnezovašarhelju u disciplini 400 metara mešovito.\nVaterpolisti Šapca ostvarili su istorijski uspeh pobedom nad Crvenom zvezdom sa 10:9 u finalu vaterpolo prvenstva Srbije, jer su osvojili prvu titulu šampiona naše zemlje.\nVaterpolisti Srbije protiv Hrvatske za trofej Svetske lige i direktan put u Rio!\nVaterpolo reprezentacija Srbije plasirala se u finale završnog turnira Svetske lige u Bergamu, pošto je pobedila selekciju Brazila sa 13:6 (4:3, 1:1, 5:2, 3:3), a "delfini" će se za trofej i direktan put na Olimpijske igre boriti protiv Hrvatske koja je savladala Sjedinjene Američke Države sa 11:6 (2:2, 3:2, 2:0, 4:2).\nVanja Udovičić ostao bez kluba jer hoće da igra za Srbiju\nKapiten vaterpolo reprezentacije Srbije Vanja Udovičić više neće igrati za Pro Reko koji ga je ucenio uzimanjem italijanskog pasoša i nastupima za "azure".\nČetiri nade srpskog plivanja na šampionatu sveta za juniore\nU ponedeljak će jutarnjim kvalifikacijama početi 4. Svetsko juniorsko prvenstvo u plivanju "Dubai 2013", koje se održava od 26. do 31. avgusta u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, a naša zemlja imaće četiri predstavnika, dva plivača i dve plivačice.\nObustavljena poletanja sa londonskog Hitroua: Avion BLOKIRAO jednu od pista\nŽena i tinejdžerka povređene pri sletanju "audija", nakon pregleda puštene na KUĆNO LEČENJE\nIskoristite Early Bird upisnu pogodnost za vodeći MBA program u regiji!


Faktor | Zbog licenciranja klubova oglasio se i Sindikat profesionalnih fudbalera BiH\nZbog licenciranja klubova oglasio se i Sindikat profesionalnih fudbalera BiH\nObjavljeno: 06.06.2019. u 12:02\nNe treba biti finansijski ili pravni ekspert, ni čak poznavalac prilika u bh. fudbalu, kako bi opravdali brojne medijske napise u proteklim danima, koji su ukazivali na ove nelogičnosti u poslovanju pojedinih klubova\nU proteklim danima okončan je proces licenciranja klubova za nadolazeću premijerligašku sezonu, te učešće u međunarodnim takmičenjima. Ovogodišnji proces licenciranja proizveo je brojna pitanja, a Sindikat profesionalnih fudbalera u Bosni i Hercegovini odlučio je javno istupiti po okončanju procesa.\n- U sklopu procesa licenciranja klubova, takmičari Premijer lige BiH trebali su objaviti revizorske izvještaje svog poslovanja u protekloj godini putem klupskih kanala za komunikaciju. Prije svega, želimo istaći da pozdravljamo svake mjere, koje će dovesti do povećanja transparentnosti u bh. fudbalu, te upoznati javnost s bitnim stvarima u vezi s klubovimae i cjelokupnim premijerligaškim takmičenjem. Ipak, i ovaj dio licenciranja nije bio dosljedan u svojoj namjeri, te i nekoliko dana po okončanju predviđenog roka, pojedini klubovi nisu objavili svoje izvještaje o poslovanju.\nDo sada objavljeni revizorski izvještaji premijerligaških klubova bili su dio stručne analize naše organizacije, a nakon iste obraćanje javnosti u vidu saopćenja bilo je potrebno kako bi zaštitili interese igrača i članova Sindikata profesionalnih fudbalera u BiH.\nPojedini premijerligaški klubovi u potpunosti posluju transparentno, te su prikazali u svojim izvještajima stvarno stanje poslovanja, a bilo je i onih čiji izvještaji itekako dovode regularnost njihovog poslovanja u pitanje, a samim tim i postupak licenciranja. Naime, pojedini klubovi prikazali su da njihova godišnja izdavanja na plate radnoj zajednici (igrači, treneri, administracija kluba…) ne prelaze ni 300.000 KM. Kada bi taj iznos podijelili na 12 mjeseci, te uzeli u obzir da timovi imaju najmanje 25 profesionalnih igrača, uz osoblje u stručnom štabu, klupsku administraciji samo po obaveznim poslovima potrebnim za dobivanje licence, broj uposlenih u jednom klubu ne bi trebao biti manji od 35 osoba, te bi, u skladu s prethodno navedenim prikazanim iznosima, prosječna plata jednog igrača na premijerligaškom nivou u tim klubovima bila između 500 i 700 KM (bruto). Ne treba biti finansijski ili pravni ekspert, ni čak poznavalac prilika u bh. fudbalu, kako bi opravdali brojne medijske napise u proteklim danima, koji su ukazivali na ove nelogičnosti u poslovanju pojedinih klubova. Jasno je da pojedini klubovi ne prikazuju stvarne iznose primanja igrača, s obzirom na to da prikazane iznose s njihove strane niželigaški klubovi, članovi Druge lige Federacije BiH, mogu isplaćivati.\nS obzirom na raspoložive informacije od strane igrača, te uvid u sporazume i ugovore, upoznati smo s činjenicom da klubovi potpisuju ugovore s najmanjim mogućim prikazanim primanjima za igrače, a ostale ugovorene obaveze isplaćuju "na ruke" bez stvarnog prikazivanja. Tako klubovi čine direktnu štetu državi kroz ne plaćanje značajnih iznosa poreza, a igrači trpe štetu s obzirom na to da imaju puno pravo na penziono osiguranje i druge povlastice koje im pripadaju kroz određene zakonske norme.\nStoga, Sindikat profesionalnih fudbalera u Bosni i Hercegovini jutros se obratio nadležnim kantonalnim Poreskim upravama, te smo zatražili na osnovu dostupnih informacija i sumnji na kršenje zakona provjeru inspekcija u klubovima čije poslovanje očito nije u skladu sa zakonom.\nTakođer, pozivamo ovim putem komisiju za licenciranje NFS/BiH da u potpunosti sprovodi svoje kriterije, jer sačuvanje integriteta premijerligaškog takmičenja za sve aktere jako bitno. Kako klub koji krši zakone može dobiti licencu i da li osobe koje dugi niz godina obnašaju funkcije u bh.fudbalu zaista vjeruju da, primjera radi, igrač stranac, u godinama kada razmišlja o završetku karijere dođe u premijer ligu BiH i igra za, ugovorom navedenih, 500 KM?\n– Koristim priliku da apelujem na sve igrače, da dobro vode računa šta potpisuju. Svaku stavku ugovora moraju detaljno pročitati i biti svjesni činjenice da mogu ostvariti samo potraživanja koja su navedena u ugovoru. Ono što usmeno dogovore ili dobiju na neki drugi način nije u skladu sa zakonom, te u eventualnim budućim sporovima ne može biti predmet potraživanja - rekao je Aldin Đidić, osnivač Sindikata profesionalnih fudbalera BiH.\nSindikat profesionalnih fudbalera u BiH bit će dosljedan u svojim namjerama da se osigura potpuna regularnost u premijerligaškom takmičenju Bosne i Hercegovine - navodi se u saopćenju SPF BiH.\nSindikat profesionalnih fudbalera BiHlicenciranje klubova\nBriga za fudbal\nU Nyonu svjesni vanredne situacije: Šta je s procesom licenciranja klubova za sezonu 2020/2021?\nSindikat profesionalnih fudbalera BiH izdao važne upute svojim čanovima\nIzabrani najbolji pojedinci: Dybala je MVP italijanske Serie A\nPojavio se snimak: Neymar se u hotelu tukao sa brazilskom starletom


Direktor Skijališta Srbije o objektu na Pančićevom vrhu: Nije naš posao nelegalna gradnja (VIDEO) - Jutarnji GLASnik\nDRUŠTVO EKONOMIJA POLITIKA\nPosted on 01/10/2018 01/10/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nDirektor Javnog preduzeća Skijališta Srbije Dejan Ćika, protiv koga je Ministarstvo građevinarstva podnelo krivičnu prijavu, tvrdi da je struja nelegalnom objektu na Pančićevom vrhu isključena onda „kada je dobio nalog od Ministarstva građevinarstva“.\nMinistarstvo je, međutim, protiv direktora Skijališta Srbije podnelo krivičnu prijavu upravo zbog sumnje da uprkos rešenju o rušenju objekta nije naložio da se isključi voda i struja.\n„Struja i voda isključena su onog momenta kad je dobijen nalog od Ministarstva građevine“, rekao je kratko direktor Skijališta Srbije odgovarajući na pitanja Insajdera.\n„Znate šta, nije deo mog posla da prijavljujem nelegalnu gradnju. Postoje određena ministarstva i određene institucije i inspekcije koje vode računa o tome, a Skijališta se ne bave time“, kaže Ćika. Odgovarajući na pitanje zašto to preduzeće nije prijavilo nelegalnu gradnju na Pančićevom vrhu objekta koji je na stazi i u blizini ski lifta, direktor Skijališta kaže da to nije njegov posao.\nKrivična zbog objekta na Pančićevom vrhu\nSlučaj nelegalne gradnje na Pančićevom vrhu, kako je otkrio Insajder u emisiji Vrh bezakonja, pratili su brojni sporni potezi pojedinih nadležnih institucija.\nJedan od njih je to što je Javno preduzeće Skijališta Srbije, uprkos činjenici da je Ministarstvo građevinarstva izdalo rešenje o rušenju objekta, investitorki Snežani Mitković mesecima omogućavalo da koristi njihovu vodu i struju.\nUpravo zbog toga, Ministarstvo je protiv direktora JP Skijališta Srbije Dejana Ćike, podnelo krivičnu prijavu.\nKako se navodi u krivičnoj prijavi koju je protiv direktora Dejana Ćike podnelo Ministarstvo građevinarstva, a u koju je Insajder imao uvid, sve ovo se dešavalo uprkos tome što je krajem 2017. komunalna inspektorka na terenu ustanovila da nije reč o montažnom objektu već o betonskom zdanju, za koje investitorka nema građevinsku dozvolu.\nUprkos toj činjenici, kako se navodi u krivičnoj prijavi, direktor JP Skijališta Srbije Dejan Ćika, postupio je suprotno odluci Nadzornog odbora tog preduzeća, koje je saglasnost za priključenje na elektromrežu i tehničku vodu dalo za montažni objekat od 150 kvadrata, a ne deset puta veći armirano betonski objekat.\nDirektor Skijališta Srbije o objektu na Pančićevom vrhu: Nije naš posao nelegalna gradnja\n„Dejan Ćika je dozvolio priključenje na elektro mrežu i tehničku vodu bespravno sagrađenog objekta, iako je znao da nije ni montažnog karaktera niti ima građevinsku dozvolu. Imajući u vidu sve navedeno, to je očigledno da postoji osnovana sumnja da su se u radnjama osumnjičenog Dejana Ćike, kao odgovornog lica – direktora Skijališta Srbije, stekli elementi krivičnog dela Priključenje objekta koji je izgrađen bez građevinske dozvole“, navodi se u krivičnoj prijavi koju je podnelo Ministarstvo građevinarstva.\nJP Skijališta Srbije su struju i vodu isključila tek 2. avgusta ove godine, i to nakon što je to od njih zatražilo Ministarstvo građevinarstva zbog zakazanog rušenja.\nStamatović: Krivična prijava protiv Zorane Mihajlović, vođe antisrpskog lobija i Vučićeve ministarke opšte prakse\nPregled nedelje: Ubistvo advokata, kosovske tenzije, tajni ugovori\nIlić: Beograd na vodi se gradi tako što se peru pare preko grčke firme „Aktor“\nOdbačene krivične prijave i Martinovića i Obradovića\nMrkonjić: Ništa ne znaju, pa ne merim ja asfalt\nTagged DEJAN ĆIKA, KOPAONIK, KRIVIČNA PRIJAVA, OBJEKAT NA PANČIĆEVOM VRHU, SKIJALIŠTA SRBIJE\nVučić: Tražiću podršku od Putina, verujem da ću je dobiti (video)\nŽelim da izgledam, pričam i mislim kao Vučić


Izetbegović: Dodik je prešao crvenu liniju! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tIzetbegović: Dodik je prešao crvenu liniju!\nMislim da je nedopustiva pretnja Milorada Dodika Bošnjacima da ukoliko žele da žive u RS, treba da učestvuju na referendumu koji ih diskriminiše, izjavio je Bakir Izetbegović, predsedavajući Predsedništva BiH.\nStav kolegijuma SDA je da antidejtonski i protivustavni referendum neće biti podržan od Bošnjaka, prenosi Fena i navodi da je SDA pozvala sve građane RS, uključujući i Srbe, da ni oni ne podrže nezakoniti referendum.\nBošnjaci će, kako se kaže, uvek živeti na celoj teritoriji BiH, pa i na onom delu koji se danas zove entitet Republika Srpska“ i o tome neće Dodik odlučivati“.\nSDA je u saopštenju uputila poziv međunarodnoj zajednici koja je zadužena za implementaciju svih aspekata Dejtonskog mirovnog sporazuma da reaguju na te pretnje.\nNa pitanje novinara da li je ipak spreman da razgovara sa Dodikom, Izetbegović je rekao da je uvek spreman da razgovara o koordinacijskom mehanizmu i onom što je vezano za evropski put BiH, te da „Dodik nije definitivno zatvorio ta vrata ali da ovakvim svojim izjavama kvari atmosferu, a onda je teško raditi“.


Klopka za Srbiju: Šta se krije iza poplave genocida na Balkanu /video/\nSusedi Srbije, kako kaže istoričar dr Čedomir Antić, genocide shvataju kao mašineriju zasnovanu na tezi da čim ste žrtve takvog zločina, sve treba da bude na vašoj strani. Pritom, kako kaže, što je luđa ideja i manje zasnovana na istorijskim činjenicama, utoliko bolje.Poplava genocida na BalkanuAntić navodi primer najnovije priče s kojom je na poslednjoj rundi dijaloga u Briselu izašao kosovski premijer Aljbin Kurti, tvrdeći da su Srbi počinili čak tri genocida nad Albancima: 1878, pa 1912. i najzad 1999. godine.Za početak, napominje Antić, Kurti treba da se dogovori sa kosovskim istoričarom Jusufom Buđovijem, koji tvrdi da je bilo četiri genocida. Antić primećuje da se priče o genocidima potežu u situaciji kad albansko društvo treći put u 30 godina veruje da ih Srbi truju, imajući u vidu slučaj zatrovane vode u Dečanima i spekulacije prištinskih medija da bi za to mogli biti krivi Srbi.Umesto o izmišljenim, govoriti o pravim genocidimaPo mišljenju profesora Fakulteta političkih nauka Časlava Koprivice, greška je pokušavati da se razobliče potpuno sulude priče poput Kurtijeve.„Albansko društvo na teritoriji KiM u određenim segmentima se nalazi u pretpolitičkom stanju. Tamo imate ljude koji doslovno zastupaju nešto što čak ne spada u kvaziistoriju, to su konstrukcije koje nemaju dodirnih tačaka s realnošću, a njih to čak ni ne zanima“, konstatuje Koprivica i kao primere navodi verzije kosovskih nazovi istoričara da su Albanci gradili srpske svetinje ili da su se Albanci, a ne srpska vojska borili s Turcima u Boju na Kosovu.Koprivica smatra da se uopšte ne treba iscrpljivati pobijanjem sličnih izmišljotina, kao i navodnih genocida koje su počinili Srbi i da umesto toga treba govoriti o genocidima nad srpskim narodom.Kako kaže, ako već hoćemo da govorimo o genocidu, treba videti kako su Osmanlije koristile Albance da potisnu Srbe iz Stare Srbije.„Umesto da se mi prisetimo svega što su nama radili kosovski Albanci, mi dolazimo u gubitničku poziciju da pobijemo očigledne stvari, a da zaboravljamo takođe očigledne stvari. A očigledno je da nije bilo genocida na Albancima, kao što je očigledno da su oni tokom nekoliko stotina godina bili korišćeni za etničko čišćenje iskonskih srpskih prostora. To je bilo tako i u Drugom svetskom ratu i tokom socijalističke Jugoslavije“, izričit je sagovornik Sputnjika.Istorijski inženjeringAkademik Ljubodrag Dimić, rukovodilac Odbora za istoriju 20. veka u SANU, upozorava da Kurtijeve izjave nisu samo politička provokacija, već klasični primer nenaučne revizije istorije s dugoročnim društvenim posledicama.Reč je, dodaje on, o nasilju nad prošlošću, kojim se jednoj državi oduzima istorijski legitimitet i poništava biće jednog naroda, osporava se njegova kultura, a tim lažima se dovodi u pitanje ne samo njegov identitet, već i ukida njegova budućnost.„Rezultat tog procesa je pokušaj rekonstrukcije nekog novog sećanja, nove istorije koja odgovara onima koji danas vladaju svetom i njihovim saučesnicima“, objašnjava istoričar, uz opasku da je srpska istoriografija napravila 42 toma građe, koji govori samo o periodu od Berlinskog kongresa do Prvog svetskog rata i u kojima na desetine i stotine hiljada dokumenata govore o albanskim zločinima nad Srbima.„Onda deluje sumnjivo kad se posle četiri decenije ćutanja o Jasenovcu odjednom setite tih zločina. Ali to je bila cena Jugoslavije“, sa žaljenjem konstatuje Koprivica.Kontrola svesti naroda zamenjuje divizijeIzmišljene genocide u regionu profesor objašnjava nastojanjima velikih sila da upravljaju prošlošću drugih naroda, kako bi tako mogli da upravljaju i njihovom budućnošću.„Pritom, oni narodi koji su bili saveznici Trećeg rajha, sad su saveznici SAD i Britanije. Ja to zovem transepohalna solidarnost imperijalnog mišljenja. Isti propagandni narativi koji su korišćeni protiv Srba i Rusa ‘40-ih godina, sada su ponovo u igri. Istovremeno, njih istina ne zanima, tu se uzima zamenska istina, propagandna konstrukcija istine kao resurs na osnovu kog treba da se vrši kontrola prostora i to putem kontrolisanja svesti naroda. Pogledajte šta se dešava u Ukrajini, tu se jasno vidi da ako upravljate prošlošću i upotrebljavate je protiv protivnika, vama nisu potrebne divizije — u skladu s onim Staljinovim pitanjem koliko divizija ima Vatikan — jer ćete imati ljude koji će zdušno verovati u priče o genocidima koje su izvršili Srbi, genocidima koje su izvršili Rusi. Vi ćete na osnovu lažnih premisa ostvariti geopolitičku kontrolu prostora“, zaključuje Koprivica.\npolitika, radio, svet sa sputnjikom, genocid\n18:29 22.07.2021 (Osveženo: 09:39 23.07.2021)\n© Sputnik / Lola ĐorđevićNa mestu nekadašnje Narodne biblioteke su venci i cveće\nPrava poplava priča o genocidima zapljusnula je region — od Srebrenice do tri navodna genocida nad Albancima, a nije isključeno da će biti iskopan još neki, čiji bi vinovnici opet bili Srbi. Klopka za Srbiju je, po oceni istoričara, u tome da pobijajući izmišljene genocide dođe u situaciju da zanemari temu genocida nad srpskim narodom.\nSusedi Srbije, kako kaže istoričar dr Čedomir Antić, genocide shvataju kao mašineriju zasnovanu na tezi da čim ste žrtve takvog zločina, sve treba da bude na vašoj strani. Pritom, kako kaže, što je luđa ideja i manje zasnovana na istorijskim činjenicama, utoliko bolje.\nPoplava genocida na Balkanu\nAntić navodi primer najnovije priče s kojom je na poslednjoj rundi dijaloga u Briselu izašao kosovski premijer Aljbin Kurti, tvrdeći da su Srbi počinili čak tri genocida nad Albancima: 1878, pa 1912. i najzad 1999. godine.\nZa početak, napominje Antić, Kurti treba da se dogovori sa kosovskim istoričarom Jusufom Buđovijem, koji tvrdi da je bilo četiri genocida. Antić primećuje da se priče o genocidima potežu u situaciji kad albansko društvo treći put u 30 godina veruje da ih Srbi truju, imajući u vidu slučaj zatrovane vode u Dečanima i spekulacije prištinskih medija da bi za to mogli biti krivi Srbi.\n„Tako nešto se davno nije čulo, još od priča o tome kako Jevreji kradu decu. Na Kosovu kao da je državu dobio Kju-kluks-klan, a ne albanski narod. Pre dve godine pominjali su se otrovani glasački listići, a još ranije selektivno trovanje samo albanske dece“, podseća Antić.\nUmesto o izmišljenim, govoriti o pravim genocidima\nPo mišljenju profesora Fakulteta političkih nauka Časlava Koprivice, greška je pokušavati da se razobliče potpuno sulude priče poput Kurtijeve.\n„Albansko društvo na teritoriji KiM u određenim segmentima se nalazi u pretpolitičkom stanju. Tamo imate ljude koji doslovno zastupaju nešto što čak ne spada u kvaziistoriju, to su konstrukcije koje nemaju dodirnih tačaka s realnošću, a njih to čak ni ne zanima“, konstatuje Koprivica i kao primere navodi verzije kosovskih nazovi istoričara da su Albanci gradili srpske svetinje ili da su se Albanci, a ne srpska vojska borili s Turcima u Boju na Kosovu.\nKoprivica smatra da se uopšte ne treba iscrpljivati pobijanjem sličnih izmišljotina, kao i navodnih genocida koje su počinili Srbi i da umesto toga treba govoriti o genocidima nad srpskim narodom.\nKako kaže, ako već hoćemo da govorimo o genocidu, treba videti kako su Osmanlije koristile Albance da potisnu Srbe iz Stare Srbije.\nDodik o Grajfovom izveštaju: To je završena priča, ispred Srebrenice ne može da stoji reč - genocid\n„Umesto da se mi prisetimo svega što su nama radili kosovski Albanci, mi dolazimo u gubitničku poziciju da pobijemo očigledne stvari, a da zaboravljamo takođe očigledne stvari. A očigledno je da nije bilo genocida na Albancima, kao što je očigledno da su oni tokom nekoliko stotina godina bili korišćeni za etničko čišćenje iskonskih srpskih prostora. To je bilo tako i u Drugom svetskom ratu i tokom socijalističke Jugoslavije“, izričit je sagovornik Sputnjika.\nAkademik Ljubodrag Dimić, rukovodilac Odbora za istoriju 20. veka u SANU, upozorava da Kurtijeve izjave nisu samo politička provokacija, već klasični primer nenaučne revizije istorije s dugoročnim društvenim posledicama.\n„To nas suočava sa lažnom istorijom koja nastaje u kabinetima, koja je brutalna i nekritična, koja menja identitet, oduzima dostojanstvo, menja mesto jednog naroda u slici evropske istorije, menja generacijski učinak čitavih naraštaja i ceo taj inženjering je oblikovan političkim, a ne naučnim interesom“, kaže Dimić.\nReč je, dodaje on, o nasilju nad prošlošću, kojim se jednoj državi oduzima istorijski legitimitet i poništava biće jednog naroda, osporava se njegova kultura, a tim lažima se dovodi u pitanje ne samo njegov identitet, već i ukida njegova budućnost.\n„Rezultat tog procesa je pokušaj rekonstrukcije nekog novog sećanja, nove istorije koja odgovara onima koji danas vladaju svetom i njihovim saučesnicima“, objašnjava istoričar, uz opasku da je srpska istoriografija napravila 42 toma građe, koji govori samo o periodu od Berlinskog kongresa do Prvog svetskog rata i u kojima na desetine i stotine hiljada dokumenata govore o albanskim zločinima nad Srbima.\nAko ćemo o genocidima na Kosovu, bilo je to ovako: Srpski istoričar razobličava Kurtijeve laži\n„Onda deluje sumnjivo kad se posle četiri decenije ćutanja o Jasenovcu odjednom setite tih zločina. Ali to je bila cena Jugoslavije“, sa žaljenjem konstatuje Koprivica.\nKontrola svesti naroda zamenjuje divizije\nIzmišljene genocide u regionu profesor objašnjava nastojanjima velikih sila da upravljaju prošlošću drugih naroda, kako bi tako mogli da upravljaju i njihovom budućnošću.\n„Pritom, oni narodi koji su bili saveznici Trećeg rajha, sad su saveznici SAD i Britanije. Ja to zovem transepohalna solidarnost imperijalnog mišljenja. Isti propagandni narativi koji su korišćeni protiv Srba i Rusa ‘40-ih godina, sada su ponovo u igri. Istovremeno, njih istina ne zanima, tu se uzima zamenska istina, propagandna konstrukcija istine kao resurs na osnovu kog treba da se vrši kontrola prostora i to putem kontrolisanja svesti naroda. Pogledajte šta se dešava u Ukrajini, tu se jasno vidi da ako upravljate prošlošću i upotrebljavate je protiv protivnika, vama nisu potrebne divizije — u skladu s onim Staljinovim pitanjem koliko divizija ima Vatikan — jer ćete imati ljude koji će zdušno verovati u priče o genocidima koje su izvršili Srbi, genocidima koje su izvršili Rusi. Vi ćete na osnovu lažnih premisa ostvariti geopolitičku kontrolu prostora“, zaključuje Koprivica.


Lokalne zajednice (ne)koriste dovoljno sredstva iz fondova EU – ASinfo Portal\nLokalne zajednice (ne)koriste dovoljno sredstva iz fondova EU\n07.06.2021. / 17:01\nBANJALUKA – Dok je određen broj lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini iskoristio šansu i povlači dostupna sredstva iz fondova Evropske unije (EU), u drugima se pravdaju da nema dovoljno poziva na koje mogu aplicirati, te da EU uglavnom forsira prekograničnu saradnju.\n„CIDEA“: Sredstva EU odskočna daska za pokretanje biznisa\nBanjalučka Gradska razvojna agencija „CIDEA“ realizovala je projekat podrške preduzetnicima mlađim od 35 godina, u partnerstvu sa gradom Banjaluka. Ukupna vrijednost tog projekta bila je 418.103 KM, od čega je im je od EU kroz fond „EU4Bussiness“ dato 373.982 maraka.\nU agenciji „CIDEA“ za CAPITAL ističu da su sredstva iz EU fondova dobra za podsticaj razvoja preduzetništva, prvenstveno kod mladih ljudi.\n“Sredstva koja se mogu obezbijediti na ovaj način uglavnom nisu velika, ali za jedan dio mladih mogu da budu odskočna daska za pokretanje vlastitog biznisa. Pored toga, promjene u zakonskim regulativama, olakšan proces registracije i smanjenje obaveznog iznosa osnivačkog kapitala takođe su veliki podstrek za razvoj preduzetništva“, istakli su u toj agenciji.\nKada je u pitanju priprema dokumentacije za projekte Evropske unije, od čega početnici obično imaju strah, u Gradskoj razvojnoj agenciji pojašnjavaju da su u zavisnosti od poziva velike i razlike u količini dokumentacije i potrebnog znanja za apliciranje za sredstva EU.\n„Projekti su uglavnom koncipirani na način da neka institucija aplicira za sredstva kojima će, kroz implementaciju projekta, pružati podršku mladim pojedincima pri razvoju preduzetništva“, naveli su u „CIDEA-i“.\nKao jedan od razloga zbog kojeg mladi ne mogu direktno aplicirati za sredstva navode to što je često uslov apliciranja taj da pravno lice priloži dokaze o registraciji, održivosti i slično.\nNaglašavaju da preduzetništvo kod mladih ljudi nije dovoljno zastupljeno, ali da se taj trend u posljednje vrijeme mijenja, prvenstveno zahvaljujući rastu tražnje za IKT uslugama (programiranje, grafički dizajn, web development), gdje mnogi mladi rade kao freelancer-i za kompanije iz cijelog svijeta.\n„Primijetili smo da je jedan od razloga za povećano interesovanje mladih za pokretanje vlastitog biznisa i to što su mnogi projekti koje finansiraju međunarodne organizacije usmjereni prema mladima, za zapošljavanje i samozapošljavanje“, navode u Agenciji „CIDEA“.\nĆosić: Projekata EU nema dovoljno\nS druge strane, predsjednik Saveza opština i gradova Republike Srpske Ljubiša Ćosić smatra da projekata EU, koji su usmjereni ka lokalnim zajednicama, nema dovoljno.\n„Sama ponuda projekata prema lokalnim zajednicama od strane EU nije tolika koliko se priča. Postoji jedan broj lokalnih zajednica koje su u prethodnom periodu povlačile novac iz EU. Mislim da je Gradiška dominantna u tom pogledu. Oni su dobili ozbiljan novac za kanalizacioni sistem i za prečistače, ali mislim da je to ciljano rađeno u slučaju Gradiške zato što se radi o pograničnoj opštini i o Savi koja je granična rijeka sa EU“, istakao je Ćosić.\nIstiče da se za pomenuta sredstva može uglavnom aplicirati putem razvojnih agencija ili nevladinih organizacija.\n„Konkretno, jedino gdje smo kao lokalne zajednice aplicirali, to je IPA II, prekogranična saradnja za zajedničke projekte sa Srbijom i Crnom Gorom, vrijednosti nekih 200 do 250 hiljada evra, a za nešto više prema lokalnim zajednicama nemaju pretjeranih poziva“, navodi Ćosić.\nSmatra da lokalne zajednice imaju osposobljen kadar za pisanje projekata, ali da nema projekata na koje bi aplicirali i koji su okrenuti prema lokalnim zajednicama.\nŽivanović: Neophodna dogradnja u oblasti implementacije projekata\nAleksandar Živanović , koordinator projekta u Centru za istraživanje i studije „GEA“ istakao je da su do sada, kada je izrada EU projekata u pitanju, organizovane mnogobrojne obuke za jedinice lokalne samouprave.\n„Bilo je mnogo obuka, kako po pitanju izrade projekata, tako i o njihovoj implementaciji i evaluacija. Sada se može reći da su kapaciteti pojedinih opština zaista razvijeni i da dobro rade. Dosta opština i gradova iz BIH uspješno je dobilo novac iz fondova, odnosno odobreni su im projekti iz projekta IPA prekogranična saradnja“, naveo je Živanović.\nNaglasio je da je još uvijek velika zastupljenost udruženja koja pišu projekte, a onda nakon toga sarađuju sa gradovima i opštinama, te prema tome sigurno ima prostora za izgradnju kapaciteta na lokalnom nivou, prvenstveno po pitanju implementacije projekata.\n„Opštine su pokazale da mogu da napišu solidne projekte koji mogu da budu odobreni, ali se često dešava da nemaju kapaciteta da ih realizuju. Veoma je bitno zapošljavanje u lokalnim zajednicama, kako bi pravi ljudi došli na pravo mjesto“, pojasnio je Živanović.\nKada je riječ o projektima na koje mogu konkurisati lokalne zajednice, Živanović kaže da se uglavnom se radi o programima prekogranične saradnje.\n„Tu su još i fondovi koje EU, ali i drugi donatori za koje UN agencije, prvenstveno UNDP, Međunarodna organizacija rada, dalje objavljuju pozive za projekte, biraju partnerske opštine i sarađuju, tako da ima prostora za dobijanje novca preko posrednika, kroz razvojne agencije, UN-ove ili neke druge“, kazao je Živanović.\nĆuruvija: Sve jači kapaciteti u lokalnim zajednicama\nTamara Ćuruvija, urednica emisije o evropskim integracijama na Radio-televiziji Republike Srpske (RTRS) navela je da se, kada su u pitanju kapaciteti lokalnih zajednica za konkurisanje na projekte EU, tu situacija posljednjih godina mijenja u pozitivnom smislu.\n„Sve više lokalnih zajednica razvija vlastite kapacitete, kadrovske i tehničke kako bi mogli da apliciraju za sredstva fondova EU. U odnosu na nekadašnji period kada lokalne zajednice nisu imale uslove da razviiju kapacitete sada se to promijenilo u pozitivnom smislu i lokalne zajednice poput Gradiške, Prijedora, Kotor Varoša, Bijeljine, Doboja… zaista su aktivne i tu je apsorpcija sredstava fondova EU znatno veća u odnosu na veličinu i broj stanovnika tih lokalnih zajednica“, kazala je Ćuruvija.\nIstakla je da lokalne zajednice mogu aplicirati na više fondova, od kojh je trenutno aktuelan i javni poziv Delegacije EU „EU4AGRI“, a ta sredstva namijenjena su upravo lokalnim zajednicama.\nKazala je da BiH učestvuje i u programima prekogranične saradnje sa Crnom Gorom, Hrvatskom i Srbijom.\n„Treba reći da su BiH, koja je još uvijek u fazi potencijalnog kandidata za članstvo u EU, dostupna relativno ograničena sredstva EU. To su sredstva IPA fondova, odnosno instrumenta za predpristupnu pomoć“, zaključila je Ćuruvija.\nDraganić: Osipanje stručnjaka za pisanje projekata\nAleksandar Draganić, koordinator za istraživanja u Agenciji za razvoj preduzeća „EDA“ u Banjaluci, kazao je da su kapaciteti lokalnih zajednica za konkurisanje na projekte EU problematični iz više razloga.\nAleksandar Draganić (Foto: Capital)\n„Ne postoje akademski programi koji obučavaju ljude da rade na tom principu. Trenutno se dešava da je velika prekapacitiranost lokalne samouprave zaposlenima. Bojim se da će ljudi koji imaju ta znanja otići jer im je najlakše naći posao. Problematično je što se to što neko donosi novac još uvijek ne posmatra kao donošenje novca. Ako neko napiše projekat i donese svojoj lokalnoj zajednici milion maraka, on se tretira kao i onaj službenik koji je obavljao obične administrativne poslove, tako da su ti ljudi kao i programeri , vide da su potplaćeni i odlaze“, upozorio je Draganić.\nDodao je da je postojala ideja da se stvaraju centri gdje bi se kreirali projekti, kako bi mogao da se uspostavi ozbiljniji kapacitet, koji za sada, kako navodi, ima svega par opština.\nCAPITAL je već pisao kako su milioni maraka dostupni putem fonda „EU4Agri“ za oblast poljoprivrede, a posmatrajući kako su sredstva iz fonda „EU4Bussiness“ plasirana vidljivo je učešće lokalnih zajednica u realizaciji projekata.\nIz fonda „EU4Bussiness“ do sada su ukupno finansirana 82 razvojna projekta, a u desetak njih učestvovale su lokalne zajednice Petrovac, Ribnik, Banjaluka, Gradiška, Mrkonjić Grad, Jablanica, Konjic, Kakanj, kao i opština Centar Sarajevo. Neke od nabrojanih lokalnih samouprava su bile vodeći aplikanti ili kao saradnici na projektu.\nKroz taj fond, sa ukupno 9,7 miliona evra bespovratnih sredstava, finansirani su turizam preduzetništvo, poljoprivrednici, firme koje se bave distribucijom poljoprivrednih proizvoda, izdvojeno je i 971.154 evra za ublažavanje posljedica COVID19 na poljoprivredni sektor, kao i izvozno orijentisani sektor i mikro, mala i srednja preduzeća.\nFOTO: Iz Fonda EU4Business finansirana 82 razvojna projekta\nTakođe, trenutno je u toku i javni poziv lokalnim partnerstvima za dostavljanje projektnih prijedloga za finansijsku podršku u okviru projekta „Podrška Evropske unije loklanim partnerstvima za zapošljavanje-Faza II“ (LEP II) u vrijedosti 3,2 miliona evra.\nRazvoj lokalnih partnerstava za zapošljavanje se zasniva na učešću i aktivnom uključivanju najmanje pet relevantnih aktera na tržištu rada, a to mogu da budu zavodi za zapošljavanje, opštine, poslodavci, obrazovne institucije i organizacije civilnog društva, lokalne i regionalne razvojne agencije, te privredne komore.\nKao rezultat ovog projekta, najmanje 20 lokalnih partnerstava će uspješno razviti lokalne inicijative za zapošljavanje i omogućiti obuku i prekvalifikaciju najmanje 1.600 nezaposlenih osoba. Očekuje se da će najmanje 600 osoba biti zaposleno nakon učešća u obukama lokalnih partnerstava za zapošljavanje.\nLEP II projekat finansira Evropska unija u iznosu od četiri miliona evra, a implementira Međunarodna organizacija rada.\nTagovi: EU4Businessevropska unija\nBanjalučani izvarali Rumune za oblovinu i 425.000 maraka


Nasledje | Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda - Part 2\n29 januara, 2012 u 15:13\n„Nasleđe“ broj I\nPrvi broj časopisa „Nasleđe“ izašao je 1997. godine, predvođen urednikom arhitektom Zoranom Jakovljevićem, autorom vizuelnog identiteta časopisa i autorom idejnog rešenja naslovne strane, sa crtežom zgrade pre i posle restauracije.\n29 januara, 2012 u 15:10\n„Nasleđe broj“ II\nDrugi broj „Nasleđa“ izašao je nakon NATO bombardovanja, tako da je u njemu, pored stalnih rubrika objavljen i tekst o arhitekonskim objektima Beograda koji su tokom bombardovanja srušeni ili teško oštećeni.\n29 januara, 2012 u 15:08\n„Nasleđe“ broj III\nTreći broj časopisa „Nasleđe“ publikovan je 2001. godine.\n„Nasleđe“ br. IV izašlo je iz štampe 2002. godine.\nPeti broj časopisa „Nasleđe“ izašao je u septembru 2004. godine.\nŠesti broj naučno-stručnog časopisa „Nasleđe“ izašao je iz štampe pred beogradski Sajam knjiga krajem oktobra 2005. godine.\nSedmi broj stručnog časopisa „Nasleđe“, objavljen u oktobru 2006. godine, sa Sahat kulom na naslovnoj strani, nastavlja novi dizajn ustanovljen u prethodnom broju.\nCentralna tema osmog broja časopisa „Nasleđe“ je posleratna beogradska arhitektura, njeno definisanje, redefinisanje, valorizacija i novo čitanje.\nDeveti broj časopisa „Nasleđe“ izašao je iz štampe za Sajam knjiga 2008. godine.


Dobojski Info - Za pristojan život malo i dve plate\nsreda, 04 februar 2015 16:28\nPotrošačka korpa, Republika Srpska,\nUVOZ DIŽE CENE\nNajveći problem za život naših građana i njihovu kupovnu moć je uvoz. Mi sada u RS, ali i u BiH, imamo oko 60 odsto uvoznih prehrambenih proizvoda koje naši građani prosto moraju da kupuju jer nema domaćih. Zbog tog uvoza i cene su visoke pa diktiraju i mesečni budžet, pojašnjava Petrović.\nViše iz ove kategorije « Nema plate bez uplate doprinosa! Uplaćen 7,1 milion KM na račune vlasnika stare devizne štednje »


Elvira Kovač na jesenjem zasedanju Parlamentarne skupštine Saveta Evrope. | Savez vojvođanskih Mađara\nIskoristila sam mogućnost slobodne debate da govorim o povećanom značaju Saveta Evrope (47 zemalja članica, Srbija član od 2003.) za Srbiju. Pošto je priključenje Evropskoj Uniji osnovno opredeljenje Srbije, usvojene su brojne reforme na polju vladavine prava, demokratije i ljudskih prava. U svom govoru sam se fokusirala samo na poglavlje 23. pristupnih pregovora, tačnije na prava nacionalnih manjina.\nPoštovanje i zaštita manjina je važan kriterijum priključenja Evropskoj uniji. Međutim, evropski standardi za zaštitu prava pripadnika nacionalnih manjina su najpre postavljeni Okvirnom konvencijom za zaštitu nacionalnih manjina Saveta Evrope iz 1995.godine. Savezna Republika Jugoslavija je 3. decembra 1998. godine potvrdila ovu konvenciju.\nRepublika Srbija kao naslednik međunarodno-pravnog subjektiviteta i međunarodnih dokumenata SRJ podleže monitoringu Saveta Evrope. Savetodavni komitet Saveta Evrope je u dosadašnjem periodu usvojio tri mišljenja (2003., 2009. i 2014. godine) o primeni Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina od strane Republike Srbije. Najsvežije, treće mišljenje Savetodavnog komiteta od 23. juna 2014. godine sadrži ukupno 47 preporuka za poboljšanje položaja nacionalnih manjina\nDržave članice Evropske unije su na predlog Evropske komije 24. jula 2014. godine usvojile Skrining izveštaj za poglavlje 23. (Pravosuđe i osnovna prava) sa preporukama čije je ispunjenje neophodno za otvaranje pregovora o poglavlju 23.\nU oblasti osnovnih prava od Republike Srbije se očekuje usvajanje Posebnog akcionog plana o primeni manjinskih prava najkasnije do kraja 2015. godine i to, uzimajući u obzir preporuke koje sadrži Treće mišljenje Savetodavnog komiteta Saveta Evrope. Usvajanje ovog akcionog plana dokazuje povećani značaj Saveta Evrope za Srbiju.\nSmatrala sam da je značajno da prilikom svog obraćanja u plenumu PSSE naglasim da je posle poslednjih izbora u Srbiji podrška evropskim integracijama među parlamentarnim strankama 100%.\nZa nas, predstavnike nacionalnih manjina koje žive u Srbiji je pitanje zaštite nacionalnih manjina i ostvarivanje njihovih prava od izuzetnog značaja i velike važnosti za Srbiju. I mi, kao članovi naše stalne delegacije sa velikim zadovoljstvom konstatujemo vezu između našeg rada u Parlamentarnoj skupštini Saveta Evrope i evropskih integracija zemlje.\nU utorak popodne sam takođe učestvovala u spoljenoj raspravi o izveštajima o Dobroj upravi i unapređenom kvalitetu obrazovanja, kao i o Jačanju položaja stručnog obrazovanja i obuke, dok ću u petak kao ovlašćeni predstavnik poslaničke grupe Evropske narodne partije učestvovati u raspravi o izveštaju o Optimalnoj zaštiti od kancera dojke širom Evrope.


Pobeda košarkaša za kraj prvog dela sezone - East Side portal\nPobeda košarkaša za kraj prvog dela sezone\nKošarkaši Hajduk Veljka prvi deo sezone, u Drugoj ligi Istok, završili pobedom na gostovanju u Kuršumliji, rezultatom 74:55 i zauzeli treće mesto na tabeli sa 15 bodova.\nFoto: Dušan Mandić / KK Hajduk Veljko Negotin\nNegotinski košarkaši od početka utakmice stavili su domaćoj ekipi do znanja da su došli po dva boda u Kuršumliju. Već u prvoj četvrtini stekli su dvocifrenu prednost pošto su ovaj period igre dobili sa 25:12. U drugoj deonici, domaći su pružili malo jači otpor, ali je i ova četvrtina pripala Negotincima, 21:18.\nNakon odmora između druge i treće četvrtine, košarkašima Hajduk Veljka, vratili su se na teren rešeni da već u ovom periodu završe utakmicu i uspeli su u tome, pošto su domaćoj ekipi dozvolili sa ubaci samo 8 poena, naspram 20, koliko su postigli košarkaši iz Negotina.\nU poslednjoj četvrtini slavili su košarkaši Kuršumlije, 17:8, i na ovaj način bar malo ublažili poraz.\nNajefikasniji u ekipi Hajduk Veljka bio je Saša Lukić sa 24 poena.\nKošarkaši Hajduk Veljka, prvi deo sezone završili su na trećem mestu sa 15 bodova. Titulu prvaka u jesenjem delu osvojio je niški Fair Play, sa maksimalnih devet pobeda, ispred Aktavis Akademije iz Leskovca, koja ima jedan poraz i osam pobeda.\n“Ostaje žal što sto 3 utakmice, u kojima smo ove godine doživeli poraze, nismo odigrali na nivou koji je bio danas, sada bi sigurno bili u boljoj poziciji od trećeg mesta na tabeli, ali šta je tu je. Raduje minutaža kadeta Grozdanovića, Čečulovića, Škundrića i Cvetkovića, kojima je ovo dragoceno iskustvo.”, izjavio je trener Savić, nakon pobede u Kuršumliji.\nTakmičenje se nastavlja krajem januara, a negotinski košarkaši u 10. kolu gostovaće u Vlasotincu.\nKošarkašice Hajduk Veljka ovog vikenda su odmarale, pošto je utakmica 9. kola protiv prvoplasiranog Radničkog 2016 iz Kragujevca odložena, a novi termin još uvek nije poznat.\nZa razliku od košarkaša do kraja kalendarske godine kod košarkašica biće odigrana još dva kola. Košarkašice Hajduk Veljka već u utorak, od 17.30 ugostiće ekipu pirotskog Gimnazijalca. Utakmica će zbog zauzetosti negotinske Hale sportova biti odigrana u Kladovu.\nU poslednjem susretu u ovoj godini negotinske košarkašice gostovaće u Kruševcu gde će ih dočekati ekipa Bagdale.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Agrobudžet predstavljen u Nikšiću i Danilovgradu\n10. 02. 2020. 18:00 >> 17:57 0\nAgrobudžet predstavljen u Nikšiću i Danilovgradu\nPoljoprivredni proizvođači, prerađivači i potencijalni korisnici iz Nikšića i Danilovgrada, tokom prezentacije Agrobudžeta za ovu godinu, pokazali su zainteresovanost za sve mjere podrške.\nIz Minstarstava poljporivrede i ruralnog razvoja su kazali da je ovogodišnji Agrobudžet koji je veći za 8,3 miliona EUR, prepoznat kao dobra prilika za dalji razvoj brojnih gazdinstava.\n„Tokom prezentovanja mjera podrške za biljnu i stočarsku proizvodnju, kroz konstruktivni dijalog napravljen je detaljan osvrt na kriterijume prihvatljivosti i procedure prijave“, navodi se u saopštenju.\nPredstavnici Ministarstva su predstavili novine, u odnosu na prošlu godinu, čiji je cilj da dodatno stimulišu razvoj crnogorske poljoprivrede, u dijelu subvencija i premija kreiranim na bazi predloga poljoprivrednika i iskustava iz ranijih godina.\nIz tog Vladinog resora su naglasili da je upis u Registar poljoprivrednih gazdinstava osnovni uslov za korišćenje bilo koje od agrobudžetskih mjera i pozvali sve koji se do sada nijesu upisali, da to učine.\n„S obzirom da se najveći broj mjera odnosi na ruralni razvoj za koje je ove godine opredijeljeno 7,3 miliona EUR više, bilo je riječi o podršci investiranju u primarnu proizvodnju, nabavku mehanizacije, izgradnju bunara i bistjerni, kao i razvoj klastera“, dodaje se u saopštenju.\nZa te investicije, kako su naveli, daje se bespovratna podrška kroz javne pozive, u iznosu od 50, 60 ili 70 odsto od vrijednosti investicije, u zavisnosti od programa, a ovogodišnja novina je i dodatnih pet odsto za podnosioce zahtjeva koji su upisani u Registar poljoprivrednih osiguranika.\nMinimalna površina za subvencije u biljnoj proizvodnji povećana u odnosu na prošlogodišnju iznosi 0,3 hektara, i osnovna premija je 200 EUR po hektru, dok mladi poljoprivrednici dobijaju dodatih 10 EUR po hektru.\n„U stočarskoj proizvodnji novina je da gazdinstva koja ostvaruju pravo na premiju po grlu od ove godine dobijaju premiju za svako grlo, a ne samo za grla preko predviđenog minimuma. Za krave i junice iznosi 70 EUR po grlu, dok za ovce i koze iznosi osam EUR po grlu“, dodaje se u saopštenju.\nPrisutni proizvođači su pokazali interesovanje i za realizaciju mjera koje se odnose na nabavku junica, solarnih panela, nabavku mehanizacije, kao i da li isti korisnik može konkurisati na više mjera, ali i mogućnosti za početnike u poljoprivredi,\n„Ove godine će biti nastavljen Program za mlade farmere kroz koji mladi mogu dobiti bespovratnih deset hiljada EUR za pokretanje agrobiznisa, sa starosnom granicom od 35 godina“, navodi se u saopštenju.\nPrema njihovim riječima, obezbjeđene su premije za mlijeko, kao i premije za preradu mlijeka na gazdinstvu, gdje su sredstva podrške uvećana sa sa jednog na 1,5 milion eura.\n„Za svaku od pojedinačnih mjera navedeno je koje su to investicije koje su prihvatljive za podršku, kriterijumi prihvatljivosti, i potrebna dokumentacija koja se dostavlja Ministarstvu, i u kojim rokovima, a proizvođači su pozvani da nastave kontinuiran dijalog“, zaključuje se u saopštenju.


Dodik ponovo na saslušanju u Tužilaštvu BiH oko kupovine vile na Dedinju - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Dodik ponovo na saslušanju u Tužilaštvu BiH oko kupovine vile na Dedinju\nDodik ponovo na saslušanju u Tužilaštvu BiH oko kupovine vile na Dedinju\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik ponovo je danas na saslušanju u Tužilaštvu BiH u vezi sa spornom kupovinom vile na Dedinju u Beogradu.\nDodik je pozvan u Tužilaštvo BiH u svojstvu osumnjičenog, a današnje saslušanne je nastavak ispitivanja koje je počelo prošle sedmice, kada je Dodik zatražio dodatno vreme, kako bi pripremio svoju odbranu.\nTužilaštvo BiH je otvorilo istragu protiv Dodika zbog sumnje da je počinio krivično delo pranje novca, kao i da je zloupotrebio službeni položaj i ovlaštenja, prilikom kupovinom vile na Dedinju.\nIstražioci sumnjaju da je Dodik novcem nezakonitog porekla kupio vilu na Dedinju, te da je, kako bi prikrio poreklo novca, podigao kredit u bijeljinskoj Pavlović banci (sada Naša banka).\nSarajevski portal Istraga naveo je da Tužilaštvu BiH u ovom slučaju problem predstavlja činjenica da vlasti u Srbiji odbijaju da BiH, putem mehanizma međunarodne pomoći, dostave dokumentaciju o tome kako je Dodik kupio vilu na Dedinju.\nDodik je vilu na Dedinju u Beogradu kupio 14. maja 2007. godine za 750.000 evra od Komercijalne banke, koja je bila vlasnik vile.\nTada je tvrdio da je nekretninu platio novcem od kredita, ali se ispostavilo da je kredit u „Pavlović banci“ podigao tek godinu kasnije, 27. juna 2008. godine.\nDodik je nedavno negirao bilo kakvu krivicu u vezi sa kupovinom vile u Beogradu, navodeći da je celi slučaj politizovan.\nMilorad Dodiksaslušanjetužilaštvo BiHvila na dedinjuBanjaluka\nSrpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik izjavio je danas da je nakon prošlosedmičnog samita u Briselu evropski put Bosne i Hercegovine potpuno besmislen i da ga treba redefinisati i postaviti u realne okvire današnjeg vremena.


MEDOJEVIĆ O SITUACIJI U CG- EVROPA SAD, GRČKA SUTRA: Kako koja vlada naiđe, opljačka narod i ide dalje!\nPredsednik Pokreta za promjene, jedan od lidera Demokratskog fronta i bivši poslanik u Skupštini Nebojša Medojević poručio je da kako koja vlada naiđe, samo opljačka narod i ide dalje.\nNA MALTI ZAPLENJEN KOKAIN: Kontejner u kom su bile i banane polovio za SLOVENSKI KOPAR\nMalteški carinici zaplenili su rekordnih 1,5 tona kokaina, procenjene vrednosti 300 miliona eura skrivenog u kontejneru koji je prevozio banane iz Kolumbije u Sloveniju, izvestio je malteški list Malta tudej.\nNUDE PET MILIONA EVRA DA SE BRANE SA SLOBODE: Buda bananana i njegova ćerka već jednom odbijeni za ponuđeno jemstvo\nOtac i ćerka, Budimir i Marina Krstović, ponudiće Višem sudu jemstvo od ukupno 5.000.000 evra u nekretninama da bi se od optužbi za šverc 1.206 kilograma kokaina branili sa slobode, rekao je za podgoričku Pobedu njihov advokat Dragoljub Ðukanović.\n"VOLI" POČEO KAMPANJU DELI DNEVNE NOVINE- KNEŽEVIĆ: "Bokane, ne budi škrtica, nisu ni naši nosevi gubavi"\nPredsjednik Demokratske narodne partije i jedan od lidera Demokratskog fronta Milan Knežević poručio je da je bolje da je Dragan Bokan, vlasnik Volija danas umjesto novina dijelio banane.\nCARINA ZAKAZALA: Radnici Volija pronašli pakete sa kokainom?\nU magacinu Logističkog centra Voli u Podgorici pronađena je sumnjiva supstanca u paketu sa bananama, za koju se sumnja da je kokain, potvrđeno je crnogorskim medijima.\nKAD ZAPAD UMEŠA PRSTIĆE: Parama od kokaina finansirali Milov režim i sportske klubove?!\nNovac od šverca u Crnoj Gori – svojevremeno duvana a sada kokaina – najprije je išao za finansiranje same države, odnosno njenih visokih funkcionera, a kako je i sport u neku ruku promocija države, i to vrlo značajna, nije uopšte isključeno da je išao i u sport\nMarina pred policijom zvala dobavljača sa Ekvadora, droga ubačena tokom puta za CG?\nNedavna zaplena gotovo tonu i po kokaina visokog kvaliteta u Crnoj Gori i dalje je u centru pažnje javnosti, a podgorički mediji danas pišu da su celom akcijom rukovodili strani operativci.\nPoznat PUT DROGE, ali ne i ČIJA JE: Zašto su Budo Banana i njegova ćerka na SLOBODI? Novi SKANDAL trese Crnu Goru (FOTO)\nBudimir Krstović i ćerka Marina su pušteni da se brane sa slobode, jer u spisima predmeta koji su prikupljeni povodom zaplene kokaina, nema dokaza koji bi doveli u vezu Krstoviće za šverc droge - rekao je podgorički sudija.\nDA LI DRŽAVA I DALJE ŠTITI KRIMINAL U CRNOJ GORI? Abazović tvrdi jedno, ali činjenice govore nešto sasvim drugo (FOTO)\nAfera šverca više od tone kokaina podigla je veliku prašinu u Crnoj Gori\nU PRODAVNICI MEĐU BANANAMA PRONAĐEN KOKAIN: 18 kilograma droge pronašla prodavačica\nKokain je pronašla radnica u prodavnici i odmah pozvala policiju


Republika / U OVAKVU AFERU SE ĐOKOVIĆ NIKADA NE BI UPLEO: Rafael Nadal NA STUBU SRAMA posle teških optužbi!\nnedelja, 28. 2. 2021.| 09:50\nRafael Nadal pokazao je "pravo lice" reakcijom na vesti o turniru u Akapulku\nŠpanski teniser i veliki rival našeg Novaka Đokovića provlači se kroz tabloide i medije ovih dana zbog optužbi na račun njegove gramzivosti.\nNaime, priča je počela tako što je "El Toro" trebao da učestvuje na turniru u Akapulku, gde je trebao da brani titulu.\nNažalost, taj turnir nije Gren slem ili neki od "bogatijih", pa se trenutno nalazi u velikim finanijskim problemima, tolikim da su Nadala obavestili da postoji šansa da neće moći da bude u potpunosti isplaćen za učešće.\nTurnir u Akapulku nadao se da uprkos finansijskim problemima može da ubedi Rafu da nastupi, ali uzalud\nDirektor turnira Raul Zurutuza dao je sve od sebe kako bi ispregovarao njegovo učešće sa Rafinim agentom, Karlosom Kostom, ali do dogovora nije došlo, pa Nadal na kraju neće učestvovati.\nDok neki, poput našeg Noleta, igraju, organizuju i na bilo kakav način pomažu turnire širom planete, dosta njih čak i u humanitarne svrhe, Nadal je pokazao svoju "ružnu stranu", pa su mu neki fanovi okrenuli leđa.\nSada kada je reakcija postala toliko drastična, Španac je "promenio ploču", pa odjednom nisu problem pare, nego povreda!\n- Žao mi je što ne učestvujem u Akapuklu 2021. Teška je godina za sve, i moje zdravstveno stanje, povreda leđa onemogućava tako dugo putovanje. Volim Akapulko, igrao sam tamo poslednje 4 godine, ali je to nemoguće. Nadam se 2022 - napisao je na društvenim mrežama Nadal.\nPovreda je navodno glavni razlog što neće braniti titulu, tvrde iz Nadalovog kampa\n- Kao što je poznato, Rafa se iz Australije vratio sa povredom leđa i još se ioporavlja. Otuda je jasno da njegov nedolazak nema veze sa onim što je kao razlog navedeno iz organizacije turnira - tvrdi menadžer.\nNadal obično naplaćuje između pola miliona i milion dolara da bi došao na slabije turnire, kao što su oni iz serija 500 i 250, tako da je, uprkos njihovim tvrdnjama, jasno gde leže priroteti drugog reketa sveta.\nNaš Nole nikada se ne bi upleo u ovakvu aferu...\nSrbija Sport Beograd Tenis Rafael Nadal Novak Đoković\nOlimpija Milano je stigla do 2:0 u plej-of seriji sa Bajern Mihnenom.


KRIM U PROBLEMIMA: Igračice trenirale bez Tiselja – Balkan-Handball.com\nHome / Balkan / KRIM U PROBLEMIMA: Igračice trenirale bez Tiselja\nKRIM U PROBLEMIMA: Igračice trenirale bez Tiselja\nPoslednja izmena: 18/03/2014\nNepisano rukometno pravilo da je legija stranaca na duži rok neodrživ sistem, došlo je na videlo u ljubljanskom Krim Mercatoru. Jedan od najjačih ženskih klubova u Evropi, ovog proleća trpi udarac za udarcem. Posle odlazaka nekolicine igračica u toku sezone, kao i najave da će neke standardne snage napustiti klub narednog leta, stigla je i informacija da su igračice u prethodne dve nedelje, u znak protesta, trenirale bez stručnog štaba, odnosno, trenera Toneta Tiselja.\nIako tvrde da takav vid protesta nije uperen protiv najtrofejnijeg slovenaćkog stručnjaka, slovenački mediji (DELO) već pišu o mogućim naslednicima na klupi Krima, koji će naredne sezone imati daleko manji budžet (30-35%), a najverovatniji je povratak slovenačke selektorke, koja je već sedela na klupi Krima, Marte Bon.\n← Prethodni članak VOŠA ČASTI: Sa kartom za Borac, gledate i SEHA F4!\nNaredni članak → SEHA RASTANAK: Porazi Vojvodine i Partizana


Beta 23. jula 2019. 13:35\nInicijativa Ne davimo Beograd (NDMBGD) saopštila je danas da je sa sajta Zavoda za sport i medicinu sporta Srbije uklonjen ugovor o javnoj nabavci koja se tiče seče stabala na Košutnjaku nakon što je ta inicijativa objavila da je nosilac izrade urbanističkog plana firma gradskog urbaniste Marka Stojčića.\nU saopštenju te incijative navodi se da je firma „Arhitekton“, koja je u vlasništvu glavnog gradskog urbaniste i člana glavnog odbora Srpske napredne stranke (SNS), bila jedini ponudjač i pobednik na tenderu za izradu tog urbanističkog plana vrednog 25 miliona dinara.\n„Sve češće se za velike poslove za koje tendere raspisuju javna preduzeća ili čak grad Beograd javljaju samo firme direktno povezane sa SNS-om koje kao jedini ponudjači dobijaju poslove. Jedan od najpoznatijih slučajeva svakako je firma ‘Keep light’ koja je u poslednjih pet godina dobila, skoro isključivo kao jedini ponudjač, poslove nabavke novogodišnje rasvete u vrednosti od preko 840 miliona dinara“, dodaje se u saopštenju.\nTa inicijativa navodi se posledice takvih „dilova“ vide kroz krčenje šume na Košutnjaku zbog projekta izgradnje sportskog centra, na Avali zbog veštačke ski staze i pripadajućih objekata, na Ušću i Kalemegdanu zbog gondole i drugih komercijalnih sadržaja.


„Kraljevo kupatilo" Žana Materna\nRoman „Kraljevo kupatilo" Žana Materna, jednog od najzanimljivijih savremenih francuskih autora, upravo je objavljen u izdanju Stubova kulture, u prevodu Živojina Živojnovića.\nU utorak 6. septembra u 18:00 / Novi prostor / Fenomenologija monoteizma, predavanje / Govori: Miodrag Milanović, antropolog strukturalist\nZbirka priča „Espirando“ Srđana Srdića\nPrva zbirka priča Srđana Srdića, Espirando, upravo je objavljena u izdanju Stubova kulture.Knjiga obuhvata devet priča, u kojima autor na devet različitih načina govori o istoj temi – o smrti.\n„Rascepi“ Gorana Milašinovića\nRoman Rascepi Gorana Milašinovića upravo je objavljen u izdanju Stubova kulture. Rascepi pred čitaoce donose malo poznatu, filmski uzbudljivu priču po istinitom događaju o prvom humanom presađivanju kostne srži ikada, koje je spletom okolnosti eksperimentalno izvedeno u Fracuskoj baš nad srpskim pacijentima.\nU izdanju „Stubova kulture" upravo je objavljen novi roman Davida Albaharija ,,Kontrolni punkt"\nMada će mnogi čitaoci ovaj roman doživeti kao kontrapunkt romanu „Mamac" i pokušati da „prepoznaju" situacije iz ratova sa prostoru eks Jugoslavije, „Kontrolni punkt" je univerzalna priča o besmislu ratovanja, pogubnosti predrasuda i nemoći pojedinca da bilo šta promeni.\nStrana 258 od 272


RTS :: Kroz sela Epirske Zagorije\nRadio Beograd 2 Kroz sela Epirske Zagorije\nnedelja, 24. maj 2020, 13:00\nKroz sela Epirske Zagorije\nZahvaljujući Zevsu, koliko i vekovnoj tradiciji gajenja ovaca i koza na seoskim imanjima, epirska Zagoria, osim krajolika od kojih zastaje dah, pruža i utočište putnicima u desetinama starih planinskih sela.\nJedno od njih je Tsepelovo, na istočnom obodu Vikosa, gde se klisura uliva u Megas Lakos, ogromnu pukotinu u ovom planinskom pejzažu. Sa samo 200 stalnih stanovnika, Tsepelovo je izuzetno mirna naseobina. Redovno oglašavanje zvona sa visokog kamenog satnog tornja ili povremeno oglašavanje kravljih klepetuša su verovatno jedini zvuci koji remete potpuni mir, posebno u proleće i jesen, doba koja su najlepša za sve zaljubljenike u prirodu i one koji žele da ove krajeve upoznaju pešice.\nU Putu svile kroz ovaj deo Epira pešačimo u muzičkom društvu pevača Panosa Atanaisua, Sabasa Siatrasa, Pagone Atanasiu i grupe Stergiosa Masiua.\n(nedelja, 24. maj 2020, 14:00) - Goran Jovićević [neregistrovani]\nIako ima mnogo reportaža, podkast i "oživljeni stari programi, Put.svile kakav ste pripremili je vrlo poseban i zanimljiv. Sve slušam iznova.\nSlavica Garonja i Ivana-Hadži Popović\nMiloš Bosnić, grupa Bosque\nZoran Čalija Čarli


NOVI TROTOARI I PARKING - Glas Podrinja\nUREĐENjE CENTRA PRNjAVORA\nNOVI TROTOARI I PARKING\nNa inicijativu meštana Prnjavora, uređeni trotoari i pešačke staze u ovom mačvanskom mestu\nU neposrednoj blizini Crkve svetog Ilije u Prnjavoru i Osnovne škole „Kralj Aleksandar Karađorđević“, prošle nedelje izvršeni su radovi na asfaltiranju pešačkih staza i parking prostora. U saradnji sa meštanima, predstavnici Gradske uprave planiraju nastavak radova.\n- Površina izgrađenog trotoara iznosi oko 800 kvadratnih metara, dok je površina novoizgrađenog parkinga 500 kvadrata. U sklopu ovih radova biće posađeno 17 sadnica u centru, a biće postavljeno i sedam stubova javne rasvete, što će doprineti još lepšem izgledu čitavog prostora u centru Prnjavora, naveo je Vladimir Nedeljković, direktor Javnog preduzeća za upravljanje građevinskim zemljištem.\nMeštani Prnjavora zadovoljni su saradnjom sa Gradskom upravom po ovom pitanju.\n- Zahvalni smo predstavnicima grada i Nebojši Zelenoviću, jer su uvažili naš apel i odlučili da finansiraju uređenje centra Prnjavora. Nadamo se da je ovo početak još bolje saradnje Gradske uprave i meštana Prnjavora, jer ideja i prostora za nove projekte ima na pretek, rekao je Petar Samurović iz Crkvenog odbora.\nInvesticiju Gradske uprave podržavaju i članovi Saveta mesne zajednice Prnjavor.\n- Drago nam je da je grad prepoznao potrebe Prnjavora. Nadamo se da ćemo u saradnji sa Gradskom upravom asfaltirati nešto više od šest kilometara puteva na području Prnjavora, a verujemo da će se i uređenje pešačkih staza, odnosno trotoara u našem mestu, kaže Dragan Erdevički, predsednik Saveta mesne zajednice Prnjavor.\nInvesticiju u Prnjavoru realizovali su Javno preduzeće za upravljanje građevinskim zemljištem i Direkcija za puteva. Izvođači radova bile su šabačke firme „Jugokop Podrinje“ i „Refleks“ a vrednost investicije iznosi četiri i po miliona dinara. Predstavnici Gradske uprave kažu da će u narednom periodu urediti još sedam seoskih centara na području Šapca.


“Budući da je o relevantnim činjenicama u vezi konkretnog dogadjaja javnost već obaveštena i da su informacije u više navrata objavljivane kako u dnevnoj štampi i na televizijama, tako i putem saopštenja Višeg javnog tužilaštva, to u skladu s odredbom član 10. Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, smatramo da pružanje tražene informacije i omogućavanje uvida u spise predmeta, u konkretnom slučaju nije neophodno”, navelo je u obrazloženju VJT.\nNinić kaže da je od VJT zatražio da izvrši uvid u spise zbog “kontroverzi” koje su se pojavile u javnosti povodom smrti advokata Cvijana.\n“Informacije iz spisa predmeta su plasirane selektivno i zbog toga, kao advokat, nemam poverenja u sadržinu saopštenja koje je izdalo VJT. Saopštenje VJT ne pruža dovoljno činjenica da bih mogao da razaznam šta je pozadina utapanja Vladimira Cvijana”, rekao je Ninić.\n“Ne želim da mi VJT u formi saopštenja interpretira šta se desilo s Cvijanom, već ja, kao advokat, želim da steknem sliku šta se zaista dogodilo s mojim kolegom. Mora da se sazna šta sve od isprava i dokaza sadrži predmet i da li je odluka VJT da nema mesta pokretanju krivičnog postupka, jer je navodno reč o samoubistvu – pravilna, činjenično potkrepljena i na zakonu zasnovana”, kazao je Ninić.\n“Ovo rešenje mora biti ukinuto jer se radi o brutalnoj manipulaciji VJT i zloupotrebi člana 10. Zakona o dostupnosti informacijama od javnog značaja. Oni na nezakonit način pokušavaju da izbegnu prisustvo javnosti u ovom predmetu. Danas ću podneti žalbu Povereniku za informacije od javnog značaja i očekujem, shodno zakonu, pozitivan odgovor”, rekao je advokat.\nUpitan da li tužilaštvo ne poštuje Zakon o dostupnosti informacijama od javnog značaja, Ninić je rekao da stav VJT govori da u slučaju Cvijan nisu “čista posla”.\n“Jasno da VJT strahuje da omogući uvid u relevantne činjenice. VJT iz nekog, za sada, nepoznatog razloga održava i podgrejava sumnju u javnosti da postoji neka misterija sa uzrokom smrti Vladimira Cvijana i da se u tom predmetu nalazi nešto što javnost ne treba da zna”, zaključio je Ninić.\n“Članom 7. Zakona o zdravstvenoj dokumentaciji i evidencijama u oblasti zdravstva propisano je da se podaci o ličnosti sadržani u medicinskoj zdravstvenoj dokumentaciji obradjuju saglasno načelima zaštite podataka o ličnosti, te da obradjeni podaci moraju biti zaštićeni od objavljivanja i svake druge zloupotrebe”, naveo je dekan Medicinskog fakulteta, prof Nebojša Lalić, odbijajući zahtev advokata.\n“Kako nije postojala bilo kakva indicija koja bi ukazivala na izvršenje nekog krivičnog dela, predmet je arhiviran 2018. godine”, navelo je VJT.


Makedonac uhvaćen sa GASNIM PIŠTOLJEM\nLokalne vesti - Petak 12.01.2018 - 12:13\nPo krivčnoj prijavi policije iz Preševa, a nakon saslušanja osumnjičenog makedonskog državljanina R.L. od strane Višeg javnog tužilaštva u Vranju, doneta je naredba o sprovođenju istrage protiv ovog lica iz Tetova.\nU pištolju bila dva metka. Foto: Thinkstock\nPrema navodima Leposave Jovčić, portparola VJT, istraga se sprovodi zbog postojanja osnova sumnje da je R.L. učinio krivično delo nedozovljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih naprava.\nR.L. je na drumskom graničnom prelazu Preševo pri ulasku u Srbiju, u prtljažniku automobila u putnoj torbi među ostalim stvarima, neovlašćeno nosio sa sobom gasno oružje čija izrada, prodaja, nabavka, razmena ili držanje nije dozvoljeno građanima.\nPronađeni pištolj je bio sa okvirom u kome su bila dva metka, zbog čega je prema osumnjičenom je određen pritvor.\nU postupku dalje istrage preduzeće se neohodna veštačenja i druge dokazne radnje radi pravilnog i potpunog utvrđivanja činjeničnog stanja.\nKazna predviđena za izvšršenje krivičnog dela nedozovljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih je od dve do deset godina zatvora.


Humanitarna akcija kompanije Porsche SCG Humanitarna akcija kompanije Porsche SCG – MOTOR blog\nKompanija Porsche SCG organizovala je pozorišnu predstavu za decu iz doma za decu i omladinu ometenu u razvoju „Sremčica“. U susret novogodišnjim i božićnim praznicima mališane je ova kompanija obradovala i slatkim poklon paketićima.\n„ Drago nam je što smo bili u prilici da deci ulepšamo dan, kao i da svi zajedno uživamo u zabavnoj predstavi koje su nam priredili sjajni glumci. Dečiji osmesi koji su danas ispunili prostor u domu „Sremčica“, pokazuju nam da ispunjavamo cilj kompanije, a to je da pomažemo ustanove i pojedince kojima je pomoć potrebna“, rekla je Andrijana Đikanović, marketing menadžer iz kompanije Porsche SCG.\nPredstavom „Baš bi bilo fino“, Boda Ninković i Jovica Tišma su kroz pesmu i igru razveselili dečake i devojčice iz doma i doveli mališanima Deda Mraza i pre Nove godine.\nPorsche SCG je domu za decu i omladinu ometenu u razvoju „Sremčica“ donirao nameštaj, trideset stolica kojim je upotpunjeno opremanje trpezarije i dnevnog boravka.\nKompanija Porsche SCG će i u narednom periodu nastaviti sa humanitarnim akcijama koje imaju za cilj da ulepšaju detinjstvo ugroženim mališanima, omoguće im da osete radosti novogodišnjih praznika i pošalju im poruku da nisu zaboravljeni.\nHumanitarna akcija kompanije Porsche SCG was last modified: December 23rd, 2011 by Goran Aničić\nToyota pripremila zakusku za flotne partnere


Beta verzija bezbednijeg Firefox-a\nPočetna/Uncategorized/Beta verzija bezbednijeg Firefox-a\nNakon što je prošle godine lansirala beta verziju VPN-a, kao pretraživača, Mozilla je sada objavila novu privatnu VPN uslugu i svi oni koji imaju Chromebook, Windows 10 ili Android uređaje u SAD-u već mogu da je koriste.\nNazvali su je Firefox Private Network, i to je novi servis dizajniran da funkcioniše kao VPN i bolja je zaštita prilikom surfovanja internetom ili kada koristite javne Wi-Fi mreže. Uz novo ažuriranje, sada su dostupne dve mogućnosti: besplatna verzija proširenja za pretraživač koja pruža 12 jednočasovnih VPN prolaza kada se koristi Firefox pretraživač i Firefox nalog i druga opcija od 4,99 dolara mesečno koja pruža potpuniju VPN uslugu za ceo uređaj.\nNova plaćena opcija, koju nudi Mullvad, može zaštititi do pet uređaja sa jednim nalogom i omogućava brže pregledanje i striming i pruža mogućnost korisnicima da dođu na servere smeštene u „30plus zemalja” kako bi maskirali lokacije njihovih podataka. Radi na operativnim sistemima Windows 10, Android i Chromebook, a Mozzila poručuje da uskoro stiže i za iOS.\nKako je objavljeno na sajtu Mozzile, premijum opcija neće nadgledati ili evidentirati korisničke podatke. Međutim, besplatna verzija, koju nudi Cloudflare „privremeno beleži neidentifikovanu istoriju pregledanja i briše ove podatke u roku od 24 sata kao mehanizam za otkrivanje i rukovanje zloupotrebom na mreži”. Mozzila dodaje da ni Firefox, ni Cloudflare nisu u mogućnosti da povežu upotrebu s korisnicima jer svaka strana ima parcijalne aspekte ovih podataka koji se nikada ne udružuju”.\nOvaj potez je preko potreban korak kada je sigurnost u pitanju, posebno za one koji putuju. Dok anonimni režimi u pretraživaču mogu da izbrišu vašu istoriju na webu, ovaj novi servis pokušava da spreči pratioce koji dolaze preko internet provajdera i dodaje još jedan sloj zaštite kada se koriste otvorene mreže.\nOni koji žele da isprobaju zaštitu na nivou pregledača mogu da učine preko nove ekstenzije za Firefox. Premijum opcija za one koji hoće da se pridruže ima listu čekanja, ali se i dalje prihvataju nove prijave.\nApple Tags uređaji za praćenje lokacije do kraja godine


Paraolimpijski komitet Crne Gore - Radovic zadrzao trecu poziciju na PITTF\n- Objavljeno ponedjeljak, 02 mart 2020 11:28\nRadovic zadrzao trecu poziciju na PITTF\n- Objavljeno 02 mart 2020\nFilip Radović na martovskoj listi Međunaordne para stoni tenis federacije u kategoriji S10 sa 1696 bodova zauzima 3 poziciju koja ga trenutno direktno vodi na Paraolimpijske igre u Tokyo.\nDo kraja kvalifikacionog ciklusa po rang listi, koji se zatvara 31 marta odigraće se još samo 2 turnir, u španskoj Kosta Bravi od 5 do 8 marta i jordanskom Amanu od 24 do 26 marta, i nakon njih će najboljih 6 sa svjetske rang liste izboriti direktan plasman na Paraolimpijske igre.\nFilip Radović: "U dobroj sam poziciji, blizu direktnog plasmana. Planirano je bilo da nastupim i plasman potvrdim na Masters turniru u italijanskom Linjanu od 18 do 22 marta ali je taj turnir kao i Kina open zbog poznate situacije Coronavirus-a otkazan. Ovako ostajem u nelagodnoj situaciji da čekam rasplete turnira u Španiji i Jordanu."\nPrvu poziciju zauzima Poljak Patrik Čajnovski sa 1855 bodova, drugi je Džejkob Dejvid iz Indonezije sa 1842 boda i oni su već obezbjedili plasman u Tokyo.\nDirektni konkurenti Filipu Radoviću su Francuz Mateo Bohas i Austrijanac Kristijan Gardoš koji dijele 4 i 5 poziciju sa 1691 bodom, Kinez Lijan Hao koji je 6 sa 1689 bodova kao i sedmoplasirani Španac Ruiz Rejes koji ima 1683 boda.Ruiz Rejes i Mateo Bohas će nastupiti na turniru u Kosta Bravi dok će se spisak učesnika u Jordanu znati 10 marta.\nNaš drugi takmičar u kategoriji S10, Luka Bakić nakon dvije bronzane medalje u poljskom Vladislavovu sa 1511 bodova zauzima 15 poziciju na svjetskoj listi. Luka Bakić će nastupiti na turnirima u Španiji i Jordanu. Svoju Šansu za plasman na Paraolimpijske igre tražiće na Svjetskom winner kvalifikacionom turniru koji će se održati u slovenačkom Laškom od 9 do 11 maja i sa kojeg samo pobjednik po kategoriji obezbjeđuje vizu za Tokyo. U Laškom neće nastupiti već plasirani prvaci kontinenata i oni koji se 31 marta direktno kroz rang listu plasiraju na igre.


Hladno vreme smanjilo koncentraciju alergena u vazduhu | (Vesti - 21. 03. 2018) Subotica.com\nTokom protekle nedelje, od jakih alergena u vazduhu zabeležena je visoka koncentracija polena jove, dok je od umerenih zabeležena visoka koncentracija polena čempresa. Ostala drveća beležila su niske koncentracije polena u vazduhu.\nPrema izveštaju o aerobiološkom ispitivanju Zavoda za javno zdravlje Subotica, početkom prošle nedelje u vazduhu je zabeleženo više od 60 polenovih zrna jove i čepresa po metru kubnom vazduha. Međutim, zbog nešto nižih temperatura koje su usledile u narednim danima, koncentracija se postepeno smanjivala sa visoke na umerenu, a potom i na nisku.\nKada su u pitanju ostala drveća, poput breze, leske, jasena, topole, vrbe i brestova, tokom protekle nedelje beležila su veoma niske koncentracije ili čak njihov polen nije ni bio registrovan u atmosferi, te su mogla da izazovu alergijsku reakciju samo kod izuzetno osetljivih osoba.\nPrema prognozi Zavoda za javno zdravlje Subotica za ovu sedmicu, zbog snega i nižih temperatura sva drveća imaće nisku koncentraciju polena u vazduhu.\npre 32 minuta 9 sekundi\npre 22 sata 32 minuta


Mertezaker se vraća kući - Sportske.net\nMertezaker se vraća kući\nKapiten Arsenala će gotovo izvesno završiti karijeru u svom bivšem klubu. Pitanje je samo u kom...\nVenger "dreši kesu" i kvari posao Prandeliju?!Kladionice objavile kvote, Staridž je najbliži Londonu!Venger je jasan, fudbal se pretvara u kompjutersku igruSančez igrač meseca u ArsenaluHleb priznao da je napravio veliku grešku prelaskom u Barsu!\nNemački mediji piše da su Hanover i Verder zainteresovani da vrate visokog štopera u svoj tabor.\nPer Mertezaker je rođen u Hanoveru, razvijao se u mlađim kategorijama istoimenog kluba i odigrao tri sezone u seniorskoj konkurenciji.\nU to vreme je stekao i status rerezetativca Nemačke, čiji je 'centurion' i iz čijih redova se povukao nakon osvajanja titule svetskog prvaka u Brazilu 2014. godine.\nU Verder iz obližnjeg Bremena je prešao 2006. godine, i na 'Vezeru' proveo četiri sezone osvojivši za to vreme i jedan trofej - Kup Nemačke (DFB Pokal).\nMertezaker je najavio da će sigurno napustiti Arsenal na kraju sezone kada mu ističe ugovor. Do sada još uvek nije upisao nijedan nastup za 'Tobdžije' u tekućoj sezoni zbog povrede kolena koju je zadobio u julu tokom priperema.


Poruka samita u Ohridu - Jačanje regionalne saradnje - Minority News\nMinistarski sastanak Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (PSJIE) održan je danas u Ohridu, a tom prilikom je dogovoreno da se intenzivira regionalna saradnja i bolji zajednički nastup zemalja iz regiona u korišćenju evropskih fondova za regionalnu namenu.\nMinistarski sastanak je održan i pored toga što je regionalni samit predsednika i premijera država članica PSJIE, koji je trebalo da u Ohridu bude održan 1. i 2. juna, propao zbog toga što učesnici nisu postigli konsenzus da se poziv za samit uputi i Kosovu, prenela je skopska televizija Sitel, uz napomenu da blokade za učešće Kosova na ministarskom nivou nije bilo.\nRumunija, koja predsedava sledećim regionalnim samitom, potencirala je da, kao članica EU, ima posebnu obavezu i radi na tome da se saradnja u regionu odvija efikasnije.\nU javnosti se, kako navodi Sitel, pojavila informacija da rumunski predsednik ima nameru da u Bukureštu održi predsednički samit koji je otkazan u Ohridu, ali ministar spoljnih poslova Rumunije nije potvrdio da će se najava predsednika i realizovati.\nŠef srpske diplomatije Ivan Mrkić izrazio je uverenje da će do sledećeg samita u Rumuniji, dogodine, biti otklonjene sve smetnje u funkcionisanju ove regionalne saradnje, navodi skopska TV.\nPredsednički samit u Ohridu biće upamćen po tome što je predsednik Makedonije zbog Kosova otkazao samit, zaključuje Sitel, uz pitanje da li će naredni samit u Bukureštu biti upamćen po tome što će Srbija prvi put prihvatiti da sedne za isti sto sa predsednikom Kosova.\nGraditi budućnost učeći na prošlosti\nMinistar spoljnih poslova Makedonije Nikola Poposki poručio je po završetku neformalnog ministarskog sastanka Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (PSJIE), održanog u Ohridu, da ovakvi susreti doprinose većoj regionalnoj saradnji i da gradeći budućnost treba da učimo iz prošlosti.\n„Dok gradimo ozbiljne izglede za budućnost, treba da učimo iz prošlosti. Očekujemo da ovakvi susreti doprinesu većoj regionalnoj saradnji„, rekao je Poposki na konferenciju za novinare nakon završetka skupa.\nOn je preneo i zajedničku poruku pete konferencije Regionalnog Saveta za saradnju, održane u isto vreme u Ohridu, u kojoj se ističe da će „vizija budućnosti biti ostvarena ukoliko budemo sarađivali i ukoliko budemo dobri susedi„.\nGlavne teme ministarskog sastanka, na kome su učestvovali šefovi diplomatija Srbije, Bugarske, Hrvatske, Crne Gore, zamenici ministara BiH, Turske i Kosova, kao i politički direktor u grčkom ministarstvu spoljnih poslova i državni sekretar rumunskog ministarstva, bile su u mogućnosti jačanja saradnje radi efikasnijeg iskorišćavanje sredstava EU namenjenih međusobnom povezivanju.\nSastanku je prisustvovao i evropski komesar za proširenje Štefan File koji je istakao da je PSJIE prethodnih godina delovao kako „glas regiona“.\n„Ova saradnja, međutim, mora biti proširena i treba da bude postignut konsenzus o prijemu Kosova (u PSJIE), što bi bilo pozdravljeno od strane EU“, rekao je File. On je dodao da je normalizacija odnosa između Beograda i Prištine dug proceš, a da će uključivanje drugih država doprineti njegovom rešavanju.\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivan Mrkić je povodom veta na učešće Kosova na samitu šefova država ili vlada PSJIE rekao nije bilo uslova da taj sastanak bude održan.\n„Sledeći put mi ćemo razmotriti tu inicijativu i potruditi se da prevaziđemo razlike koje znamo da postoje. Svesni smo svega toga, ali nadamo se da ćemo sledeći put biti u mogućnosti da ovo stanje i ove razlike prevaziđemo„, izjavio je Mrkić.\nO Procesu saradnje u Jugoistočnoj Evropi\nProces saradnje u Jugoistočnoj Evropi pokrenut je 1996. godine sa ciljem da se Jugoistočna Evropa transformiše u region stabilnosti, bezbednosti i saradnje u skladu sa evropskim integracionim tokovima, a kroz unapređenje međusobnog dijaloga i saradnje na svim nivoima i u svim oblastima od zajedničkog interesa. U radu Procesa saradnje u svojstvu punopravnih članova učestvuje dvanaest zemalja: Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Crna Gora, Grčka, Hrvatska, Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija, Moldavija, Rumunija, Srbija, Slovenija i Turska.\nAktivnosti PrS JIE odvijaju se na samitima šefova država ili vlada, sastancima MIP, kao i na nivou političkih direktora MIP zemalja učesnica ove inicijative. Takođe, održavaju se i sastanci Trojke kao stalnog koordinacionog tela, koju sačinjavaju trenutni, prethodni i budući predsedavajući. Sastanci na nivou resornih ministarstava održavaju se prema potrebi uz razmatranje pojedinih pitanja koja su od interesa zemalja članica.\nSrbija se uključila u punom kapacitetu u aktivnosti PrS JIE na Samitu u Skoplju održanom u oktobru 2000. godine.\nViše o Procesu saradnje u jugoistočnoj Evropi pročitajte na stranici Ministarstva spoljnih poslova Republike Srbije


SVIJET U pojasu Gaze\nDeseci demonstranata stradali od gušenja nakon udisanja suzavca\nPalestina: Sukobi demonstranata s izraelskim vojnicima\nAšraf el-Kedra (Ashraf al-Qedra), portparol ministarstva zdravstva u Gazi, izjavio je da je 20 Palestinaca ranjeno u izraelskoj vatri na granici između sjevera pojasa Gaze i Izraela.\nDodao je da su deseci demonstranata stradali od gušenja nakon udisanja suzavca koji su ispalili izraelski vojnici prema masi ljudi.\nOčevici tvrde da su demonstranti nosili palestinske zastave i bacali kamenice prema vojnicima.\nU utorak popodne stotine demonstranata okupile su se na sjeveru pojasa Gaze, u okviru antiizraelskih protesta u kojima se poziva na okončanje trenutne izraelske blokade koja je na snazi još od sredine 2007. godine.\nPalestinci u enklavi pod vlašću Hamasa održavaju svake sedmice proteste u okviru antiizraelskog "Velikog marša za povratak", koji je pokrenut u martu prošle godine.\nIzrael je uveo tešku blokadu pojasa Gaze u 2007. nakon što je Hamas protjerao snage sigurnosti lojalne palestinskom predsjedniku Mahmudu Abasu (Mahmoud Abbas) i preuzeo je kontrolu nad priobalnom enklavom, prenose agencije.\nPalestina Izrael Gaza Napadi\nNovi sukobi izraelske vojske i Palestinaca


Edukacija muzejskih stručnjaka - LookerWeekly.com magazin\nSeminar „Muzej i komunikacije“ koji će biti održan od 2-4. novembra tekuće godine u Galeriji Matice srpske i Spomen-zbirci Pavla Beljanskog u Novom Sadu deo je redovnog programa Nacionalnog komiteta Međunarodnog saveta muzeja (ICOM Srbija) koji za cilj ima edukaciju u muzejima.\nSeminar u fokusu ima transformaciju muzeja zasnovanu na principima moderne komunikacije, odnosno sticanje novih znaja i veština neophodnih da taj proces rezultira kvalitetom prema svetskim standardima. ICOM je u saradnji sa svojim strateškim partnerom Artis Centrom iz Beograda, okupio tim vrhunskih stručnjaka u oblasti komunikacije i marketinga u muzejima.\nNa seminaru čiji je pokrovitelj Ministarstvo kultur i informisanja republike Srbije, predavanja će držati: Milena Dragićević Šešić (Unesko katedra za kulturnu politiku i menadžment), Aleksandar Protić (Francuska Unesko federacija), Tijana Palkovljević-Bugarski (Galerija Matice srpske), Bjorn Stenvers (44 Official Amsterdam Museums), Tamara Ognjević (Artis Centar), Aleksandra Petrovski (Mondo), Robert Čoban (Color Press Group).\nPolaznici seminara, njih 30, biće u prilici da prošire svoja saznanja u oblasti komunikacijskih strategija, muzejskog marketinga, interpretacije baštine, krizne komunikacije, korišćenja društvenih mreža i novih tehnologija, uticaja muzeja na oblikovanje kulturne politike i intrakorporativne komunikacije. Pored primera dobre prakse u procesu modernizacije domaćih muzeja, biće održan i okrugli sto sa urednicima i novinarima Color Press Grupe, medijskog partnera projekta, „Šta mediji očekuju od muzeja“.


Konferencija "Svet u 2020": Privredi ide sve bolje | Novosti.RS\nKonferencija Svet u 2020: Privredi ide sve bolje\n12. 12. 2019. u 00:14\nMinistar Zoran Đorđević, foto Tanjug/T.Valić\nKOMPANIJE u Srbiji, ali i u svetu, u narednom periodu boriće se sa nedostatakom radne snage, netačnim informacijama, nedostatkom kreativnosti i hrabrošću da se još brže uđe u reforme - rekao je u sredu Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja otvarajući konferenciju "Ekonomist - svet u 2020".\nĐorđević je kazao da reforme ne treba da budu stereotipne, već hrabre, jer jedino takve mogu da donesu nešto dobro i napredak:\n- Firme u Srbiji još nisu spremne za sve to, ali ni firme u svetu. Moja poruka je da treba da se pripreme za najgore. Podsećam na svetsku ekonomsku krizu 2008. Ekonomisti uče tako da kada su na vrhuncu treba da se spremaju za najgore.\nPROČITAJTE JOŠ - Reforme podigle rejting\n- Ovu godinu završavamo sa boljim pozicijama, a makroekonomska stabilnost se ne dovodi u pitanje. Rastu investicije, beleži se rekordno niska stopa nezaposlenosti i kamata, a kreditni rejting je bolji nego na početku godine - kazao je prvi čovek PKS Marko Čadež.\nModerator na panelu posvećenom razvoju privrede bio je urednik ekonomije u "Novostima" Dušan Stojaković, na kojem je Ognjen Kisin, generalni direktor "Konstruktor grupe" istakao je da je u Srbiji primetan nedostatak dovoljno kvalifikovane i stručne radne snage u građevinarstvu. Dragan Penezić, direktor za regulatorne poslove BAT istakao je značaj borbe protiv sive ekonomije čiji je udeo u BDP Srbije značajno smanjen.\nDragan Filipović, predsednik IO "Đenerali osiguranja", govorio je o finansijskoj pismenosti korisnika u našoj zemlji, iznevši podatak da je udeo osiguranja u Srbiji dva odsto BDP, dok je ovaj procenat u Evropi šest odsto. Mihailo Vesović, direktor sektora za strateške analize PKS najavio je da su prioriteti Komore - dualno obrazovanje i ekonomske integracije u regionu.\nRAST OD 4,7 ODSTO\nVLADIMIR Marinković, potpredsednik Skupštine Srbije, gde je konferencija održana, istakao je da je ekonomski rast 4,7 odsto, a da direktne strane investicije iznose 3,5 milijardi evra.


Vesti online / Srpski informativni portal / Moskva: "Turski tok" doprinosi evropskoj energetskoj bezbednosti\n- To je realan doprinos energetskoj bezbednosti, jer za vrlo kratko vreme taj gasovod neće ići samo u Tursku. On neće samo doprinositi razvoju turske ekonomije, već će proći dalje ka evropskim potrošačima - objasnio je Peskov u intervjuu za televiziju "Rusija 1".\nOn je dodao da to nije populistički pristup energetskoj bezbednosti u Evropi i da sada mnoge zemlje traže da i do njih dođe neki krak gasovoda.\nProjekat "Turski tok" podrazumeva izgradnju gasovoda koji se sastoji od dva kraka kapaciteta po 15,75 milijardi kubnih metara. Predviđeno je da prvi krak isporučuje gas turskim potrošačima, a drugi da snabdeva gasom zemlje Južne i Jugoistočne Evrope.\nJuče je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov komentarisao mogućnost da deo "Turskog toka" prođe kroz teritoriju Srbije.\nOn je naglasio da se trenutno razrađuju različite mogućnosti proširenja gasovoda "Turski tok" na evropskoj teritoriji, uključujući i preko rute Bugarska-Srbija-Mađarska, sa izlazom na distributivni centar za gas u Baumgartenu u Austriji.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin će zajedno sa turskim predsednikom Redžepom Tajipom Erdoganom putem telemosta 19. novembra učestvovati na ceremoniji završetka izgradnje morskog dela gasovoda "Turski tok".


Centar za studente sa hendikepom: program vršnjačke podrške | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Centar za studente sa hendikepom: program vršnjačke podrške\nUniverzitetski centar za studente sa hendikepom vas poziva da se prijavite za učešće u programu vršnjačke podrške! Priključite se programu vršnjačke podrške i podržite kolege i koleginice sa hendikepom u ispunjavanju njihovih akademskih obaveza.\nUkoliko želite da učestvujete u prilagođavanju literature za čitanje, prikupljanju beležaka, snalaženju na fakultetu ili drugim akademskim obavezama, pišite nam na: ucsh@rect.bg.ac.rs\nPrijave su otvorene od 10. do 30. aprila 2018. godine.\nStudenti koji uspešno završe program, imaće podršku Univerzitetskog centra za studente sa hendikepom pri vrednovanju svog angažovanja kao vannastavne aktivnosti (pri sticanju dodatnih ESPB bodova).\nRadujemo se zajedničkoj saradnji!\nKljučne reči:vannastavne aktivnosti, program vršnjačke podrške, saradnja, Centar za studente sa hendikepom


rompress-Veće za regionalnu saradnju: Poboljšati položaj Roma\nVođa akcionog tima projekta "Integracija Roma 2020" Orhan Usein / Print screen Youtube\nKako se navodi u saopštenju, 8. april je posvećen slavljenju romske kulture, istorije, nasleđa i iskustava i prililka je za dijalog i aktivizam u cilju poboljšanja položaja Roma, smanjenja neprihvatljivog jaza između Roma i ne-Roma, te približavanju Roma ka jednakosti u pravima i slobodama.\n“Odlučni smo u tome da Romi treba da imaju jednake mogućnosti kao i ostali građani u ostvarivanju prava na školovanje, zapošljavanje, zdravstvenu zaštitu, stanovanje i prijavu u matične knjige rođenih”, rekao je vođa Akcionog tima projekta “Integracija Roma 2020” Orhan Usein.\nIstiče da je u cilju postizanja pune integracije Roma u društva u regionu, potreban celovit pristup ovim pitanjima kao i uska interresorna saradnja.\nU saopštenju Veća za regionalnu saradnju, čiji je generalni sekeratar Goran Svilanović, navodi se da su tokom dve godine projekta “Integracija Roma 2020” uspostavljene nacionalne strukture odgovorne za pitanja Roma, unapređene su potrebne sposobnosti javnih službenika koji se bave praćenjem i budžetiranjem politika integracije Roma i uspostavljena je platforma za širi društveni dijalog o integraciji Roma.\nAkcioni tim projekta “Integracija Roma 2020” podseća na konstantno nesigurnu situaciju Roma u regionu i navodi da su značajni izazovi tek ispred nas, bez obzira na uložene napore.\nOcenjuje da složenost i veličina problema integracije Roma zahtevaju dugoročnu posvećenost i ozbiljna ulaganja.\nIstiče se da je da je Akcioni tim projekta “Integracija Roma 2020” posvećen podršci vladama u regionu na putu integracije Roma.\nPovodom 8. aprila, Evropska komisija sa partnerima na razvoju Okvira Evropske unije za nacionalne strategije za integraciju Roma do 2020. godine organizuje treću “Neđelju Roma EU”, kojom se proslavlja identitet Roma i pruža prilika za dijalog o potrebnim koracima kako bi se ostvarila njihova jednakost.\nPrvi kongres Roma održan je 1971. godine u Londonu, kada je 8. april proglašen Međunarodnim danom Roma.


Guvernerka Sara Pejlin i senator Džo Bajden suočili se u jedinoj potpredsedničkoj debati\nAmerički potpredsednički kandidati – Republikanka Sara Pejlin i Demokrata Džo Bajden sukobili su se u vezi sa ekonomijom i Irakom u njihovoj jedinoj zakazanoj debati. Trenutna ekonomska kriza bila je u centru pažnje prvog dela dugo očekivane devedesetominutne debate, održane u Sent Luisu u Misuriju.\nPejlin je istakla da u svojoj biografiji ima dugu tradiciju reforme i smanjenja poreza kao bivša gradonačelnica Vasile, i aktuelna guvernerka Aljaske. Ona je opisala republikanskog predsedničkog kandidata Džona Mekejna kao reformatora koji samostalno donosi odluke. Medjutim, Bajden je istakao da je Mekejn pre dve nedelje pokazao da nema sluha za probleme američkog društva kada je ocenio da su osnove američke ekonomije snažne.\nKada je reč o spoljnoj politici, Pejlinova je izjavila da bi Demokrate “zamahale belom zastavom” ako bi odredile rok za povlačenje američkih vojnika iz Iraka. Bajden je istakao da je Mekejn “duboko grešio” kada je reč o vođenju rata u Iraku, dok je Obama bio u pravu što se protivio tom konfliktu.\nPejlinova i Bajden su se oštro sukobili u vezi sa ulogom potpredsednika, i ulogom koju je igrao aktuelni potpredsednik Dik Čejni. Sara Pejlin kaže da se slaže sa Čejnijevom pozicijom da potpredsednik treba da bude fleksibilan u izvršnim i zakonodavnim pitanjima.\nOna je rekla da se raduje mogućnosti da predsedava američkim Senatom, što je dužnost potpredsednika SAD, i da će podržavati politiku Mekejnove administracije. Takođe je izjavila da bi volela da predvodi nekoliko inicijativa nove administracije, uključujući potragu za izvorima energije koji bi Ameriku učinili manje zavisnom od strane nafte, reformu vlade i pomoć porodicama sa decom sa specijalnim potrebama.\nBajden je izjavio da smatra da je Čejni “najopasniji potpredsednik u američkoj istoriji” i dodao da je Čejni pokušavao da poveća moć izvršne grane vlasti. Bajden je takođe istakao da je jedino ovlašćenje potpredsednika u zakonodavnoj grani vlasti da glasa u Senatu, u slučaju da je njegov glas presudan.\nPejlin je relativna novopridošlica na američkoj političkoj sceni. Guvernerka Aljaske izazvala je simpatije stranačkih konzervativaca kada ju je senator Mekejn izabrao za svog potpredsedničkog kandidata, ali kritičari dovode u pitanje da li guvernerka koja služi svoj prvi mandat ima dovoljno iskustva da eventualno postane predsednica SAD.\nBajden ima više od tri decenije iskustva u Vašingtonu. Međutim, senator iz Delavera je sklon verbalnim gafovima, a nedavno je u jednom intervjuu pogrešno naveo činjenice iz američke istorije.\nNova istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je Obama u značajnoj prednosti u odnosu na Mekejna. Najmanje tri nezavisne nacionalne ankete pokazuju da Obama vodi sa sedam do devet procenata u odnosu na republikanskog senatora.


Utvrđen Predlog izmjena i dopuna Zakona o stečaju – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Društvo / Utvrđen Predlog izmjena i dopuna Zakona o stečaju\nRTPV 23. Januara 2020.\tDruštvo Ostavite komentar 214 pregledi\nVlada je danas utvrdila Predlog izmjena i dopuna Zakona o stečaju, koje bi trebalo da obezbijede pretpostavke za unapređanje ekonomičnosti, racionalnosti i efikasnosti stečajnog postupka.\nNa današnjoj sjednici je usvojena Informacija o obezbjeđivanju potrebnih sredstava za sprovođenje odluka Ustavnog suda na ime potraživanja bivših radnika podgoričke fabrike „Radoje Dakić“, kojima je Ministarstvu finansija naloženo da isplati odgovarajuće naknade.\nNa osnovu procjene Ministarstva finansija za podmirenje svih troškova po osnovu šest presuda Ustavnog suda izdvojeno je iz tekuće budžetske rezerve 910 hiljada EUR, koje mogu biti isplaćene čim se za to budu stekli uslovi.\nIz Vlade su dodali da je donijet Program gazdovanja šumama za ovu godinu, urađen u skladu sa opredijeljenim sredstvima u budžetu od 5,08 miliona EUR.\n„Takođe, nastaviće se realizacija pilot projekta, prodajom drvnih sortimenata sa šumskih stovarišta, i to u područnim jedinicama Pljevlja, Žabljak, Kolašin, Berane i Rožaje, u količini do 30 hiljada metara kubnih. Implementacijom Programa ostvariće se budžetski prihod koji je projektovan na iznos od 8,52 miliona EUR“, rekli su iz Vlade.\nPredhodno TO Pljevlja promovisala ponudu opštine na sajmu turizma u Štutgartu\nSledeće Kvalitet vazduha u Crnoj Gori – 23. 1. 2020. godine


Te rezulate GSMA je objavio na najvećem svetskom sajmu potrošačke elektronike koji se održava u Las Vegasu, uz napomenu da se zasnivaju na odgovorima više od 38.000 ispitanika - korisnika mobilnih mreža sa 36 ključnih svetskih tržišta.\nGSMA je najveće svetsko udruženje u mobilnoj industriji, koje zastupa interese više od 700 mobilnih operatera u svetu i gotovo 400 firmi, uključujući proizvođače mobilnih uređaja, softverske kompanije, dobavljače opreme, internet kompanije i druge.\nSMANJENJE CENA I IZVOZA UZIMA DANAK Najveći pad profita kineskih industrijskih kompanija od februara\nKINEZI KUPUJU BRITANSKOG GIGANTA Čeličana je u likvidaciji, a 25.000 radnih mesta je pod znakom pitanja\nPogrešno je verovati da će potrošači na svakom tržištu gledati nadogradnje "5G" na isti način, ocenjuje GSMA. Podaci pokazuju da su "pametni telefoni", u vlasništvu odraslih osoba, u većini zemalja sveta sa visokim i srednjim dohotkom zastupljeni na nivou od 85 do 95 odsto.\nIpak, samo 30 do 40 odsto ispitanika na značajnijim tržištima, poput SAD, Evrope i Australije, veruje da će dolazak nadograđenog "5G" u kratkom roku povećati potražnju.\nZa razliku od tih tržišta, korisnici iz Kine i Južne Koreje najavili su da će brzo prihvatiti "5G". To se posebno odnosi na Kinu, gde je 50 odsto anketiranih potrošača najavilo da će kupiti "5G" telefone čim postanu dostupni.\nOsim "pametnim telefonima", istraživanje GSMA bavilo i drugim "pametnim uređajima" za kuću i tehnologije. Zabeležen je rast proadaje "pametnih zvučnika" koji, kao kategorija "aparata u istraživanju", imaju najbrži prodajni rast, prenose agencije.\nGreškom mu poslali prototip "ajfona 6", sad ga prodaje za sumanute pare!\nInženjeri kompanije "Epl" greškom su poslali prototip ajfona 6 mobilnom operateru, koji ga je prosledio svom korisniku. Sada se ovaj uređaj nalazi na aukciji na "I-beju" za 61.000 dolara.