Dobit banaka pre oporezivanja 160 miliona evra\nBanke u Srbiji su u prvih devet meseci ove godine imale dobit pre oporezivanja od 15,4 milijarde dinara (oko 160 miliona evra), što je za 54,3 odsto manje nego u istom periodu 2008, objavila je Narodna banka Srbije (NBS)\nKako se navodi u izveštaju o poslovanju bankarskog sektora u trećem tromesečju 2009. godine, gubitak u poslovanju imalo je 14 banka, koje čine 17 odsto ukupne bilansne aktive sektora, dok je 20 banaka poslovalo profitabilno.\nSamo jedna banka od 34 na srpskom tržištu imala je tržišno učešće veće od 10 odsto, i to Banka Inteza (Intesa) sa udelom od 14,83 odsto.\nSlede Komercijalna banka sa 9,96 odsto tržišnog učešća po bilansnoj aktivi, Rajfajzen banka (Raiffeisen) sa 9,36 odst, Hipo Alpe-Adria banka sa 6,35 i Evrobanka EFG sa 6,08 odsto.\nUkupan iznos plasiranih kredita na kraju septembra 2009. iznosio je 1.192 miljarde dinara (12,3 milijarde evra), što je za 16 odsto više nego na kraju 2008. Privredi je ukupno odobreno 715 milijardi dinara kredita, stanovništvu 375 milijardi dinara, a javnom sektoru 87 milijardi dinara, od čega je zduženje države 77 milijardi.\nMonetarni odbor NBS smanjio referentnu kamatu na 9,5 odsto\nBEOGRAD, 29. decembra 2009. (Beta) - Monetarni odbor Narodne banke Srbije smanjio je u utorak referentnu kamatnu stopu za pola procentnog poena, na 9,5 odsto godišnje.\nKako se navodi u saopštenju, tu odluku će na današnjoj konferenciji za novinare obrazložiti guverner NBS Radovan Jelašić.\nReferentna kamata prethodno je za po jedan procentni poen smanjena 5. novembra (na 10 odsto), 8. oktobra (na 11 odsto) i 10. jula (na 12 odsto).\nSrbija od 1. januara na čelu CEFTA\nSrbija će od 1. januara obavljati ulogu predsedavajućeg Sporazuma o slobodnoj trgovini u centralnoj Evropi, CEFTA, za 2010. godinu, što će joj omogućiti da na tržištu regiona ostvari bezmalo trećinu ukupnog izvoza.\nStručnjaci Privredne komore Srbije (PKS) naglašavaju, u analizi dostavljenoj Tanjugu, da sporazum CEFTA, zaključen 19. decembra 2006. godine, a u koji su osim Srbije i UNMIK/Kosova kao carinske teritorije uključene još Bugarska, Rumunija, Crna Gora, Hrvatska, Moldavija, Makedonija i Albanija, predstavlja odličnu priliku za dalji razvoj naše spoljne trgovine, a posebno izvoza.\nIzvoz Srbije u zemlje CEFTA se u toku poslednjih nekoliko godina ustalio na oko 32 odsto od ukupno ostvarene vrednosti eksporta, dok uvoz obuhvata svega osam procenata ukupnog importa, navode analitičari PKS.\nKoliko je tržište zemalja CEFTA atraktivno za naše eksportere dovoljno govori i podatak da je Srbija u perioidu od početka januara do kraja oktobra 2009. sa ostalim zemaljama iz te grupacije imala ukupan suficit u robnoj razmeni od približno 1,17 milijardi dolara.\nNaše kompanije su u tom razdoblju isporučile na ostatak tržišta CEFTA proizvoda za 2,16 miliijardi dolara, dok je uvoz bio drasticno niži - 989,1 milion dolara, a pokrivenost uvoza izvozom veća od 218 procenta.\nLani je Srbija u razmeni sa CEFTOM ostvarila, najviše zahavljujući isporuci poljoprivrednih sirovina i raznih prehrambenih proizvoda, suficit od 1,8 milijardi dolara, ali takav višak ove godine, usled nižeg obima trgovine, neće sigurno biti dostignut.\nAnalitičari PKS naglašavaju da Srbija sa svim članicama CEFTA ima, izuzimajući Hrvatsku i u simboličnoj meri Moldaviju, visok trgovinski suficit, a takvo stanje se održava u dužem razdoblju.\nU robnoj razmeni Srbije sa sa ostalim članicama CEFTA najveći udeo imaju osim poljoprivredno - prahrambenih proizvoda i produkcija crne i obojene metalurgije, proizvodi hemijske industrije i električna energija.\nStručnjaci PKS naglašavaju da postojeći CEFTA sporazum ima bitne prednosti u odnosu na ranije dvostrane trgovnske aranžmane, jer stvara uslove za hramonizovanu robnu razmenu unutar Regiona.\nVažeći sporazum CEFTA je zamenio, kako objašnjavaju u PKS, mrežu od čak 32 dvostrana aranžmana o slobodnoj trgovini u regionu jugoistočne Evrope koji su se primenjivali od 2001. godine.\nNajvažnija prednost novog CEFTA sporazuma je, prema oceni stručnjaka PKS, u tome što sve zemlje Regiona čini atraktivnijim mestom za strani kapital, jer je uspostavljen zajednički pravni okvir za investicije, što u značanoj meri treba da podigne zainteresovanost ulagača.\nCEFTA sporazum u dobrom delu podrzumeva i poštovanje pravila Svetske trgovinske organizacije i Evropske unije , što znači da naša zemlja prihvata da posluje po propisima koji postoje u 27 - članom bolku država i pre pune primene Saporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa Unijom, odnosno formalnog ulaska u članstvo globalne trgovinske organizacije.\nSporazum CEFTA određuje, kako naglašavaju u PKS, opšte obaveze koje se odnose na trgovinu svim robama, a jedinstveno pravilo je da se ukinu sva kvantitativna ograničenja, carine i druge dažbine medju zemljama Regiona i da se nove barijere ne uvode.\nU skladu sa Sporazumom u Regionu je do kraja 2008. uspostavljena puna liberalizacija razmene industrijskim proizvodima, u 2009. su dogovorene olakšice u prometu poljoprivrednim proizvodima, a pregovori oko potpune trgovinske liberalizacije produžiće se i tokom 2010.\nKad je reč o prometu poljoprivrednih proizvoda Srbija je zadržala odredjeni deo zaštite u prometu te robe jedino sa Hrvatskom, ali će se do 2011. godine 72 odsto tarifnih oznaka u razmeni sa tom zemljom potpuno liberalizovati, dok će se dozvoljene kvote značajno uvećati, a u okviru njih carinske stope ukinuti ili znatno sniziti u odnosu na trenutni nivo.\nUprkos svim navedenim i drugim bitnim prednostima, važeći CEFTA sporazum ima i nedostataka, a jedan od najvećih je što se u realizaciji tog aranžmana i dalje pojavljuju razne necarinske prepreke kojih u Regionu ima, prema oceni stručnjaka, više od sto.\nNajčešće necarinske barijere u trgovni odnose se na komplikovanu proceduru na graničnim prelazima - veliko administriranje i neuskladjenost u radu carine i inspekcijskih službi - sanitarnih, veterinarskih i radioloških.\nSrbija će u svojstvu predsedavajućeg CEFTA za ovu godinu raditi , izmedju ostalog, na daljem usavršavanju trgovinske liberalizacije, a kao najvažnije zadatke smatra moguće otvaranje pregovora o liberalizaciji usluga, stvaranje jednakih uslova za investicije i otvaranje tržišta javnih nabavki u svim državama potpisnicama sporazuma, ističu u PKS.\nSrbijom vlada „trilaterala”\nNa srpskoj sceni je kancerogeni kreditni triling koji čine NBS, Trezor i banke. – Realno pozitivne kamate na vrednosne hartije NBS i Trezora navode banke da kreditne plasmane preusmeravaju u sigurne „niše” i time još više zaoštravaju nezadovoljstvo privrede\nVođene sigurnom dobiti, minimumom rizika i lakom špekulativnom zaradom, banke su se u 2009. okrenule kupovini državnih hartija od vrednosti a manje klijentima. Razlozi za „prepakivanje” kreditnih portfolija leže u podatku da su dvonedeljni repoaranžmani sa Narodnom bankom Srbije za banke plasman „super posao”, s obzirom da za njih nisu potrebna nikakva rezervisanja za potencijalne gubitke, kao kada daju zajmove preduzećima i građanima.\nTo je po oceni dr Branka Živanovića, profesora Beogradske bankarske akademije, pruzrokovalo devijacije novčanih tokova – tako što je nivo repotransakcija 4. decembra dostigao je 175,1 milijardu dinara dok je NBS na ime godišnje kamate trebalo da plati 14,2 milijarde dinara zaključno sa 18. decembrom. On je stava da je do smanjenja referentne kamatne stope u 2009. moralo doći znatno ranije.\n– Na srpskoj sceni je kancerogeni kreditni triling koji čine NBS, Trezor i banke. A vidimo kako se provela privreda sa takvom samodovoljnom „trilateralom”. Repooperacije NBS su od oktobra 2008. rasle sa 77 milijardi na fantastičnih 168,5 milijardi dinara do kraja novembra. Istovremeno je od februara obim trezorskih zapisa porastao sa 1,1 na 93,3 milijarde dinara. Paralelno, banke su više nego skromno povećavale kredite privredi koji su rasli od početka 2009 – u januaru 660 milijardi dinara a u septembru tek oko 736 milijardi dinara. Za stanovništvo gotovo da i nije bilo povećanja cele godine i krediti su se držali na 380–390 milijardi dinara – kaže Živanović.\nDa bi punila praznu kasu, i vlada je od početka godine počela da izdaje trezorske zapise čiji je nivo početkom decembra iznosio oko 93 milijarde dinara. Pozitivan efekat ove emisije na razvoj finansijskih tržišta potpuno je umanjen visokim rizikom zbog nelikvidnosti budžeta i daljim produbljivanjem zaduženosti države, kao i činjenicom da će znatna sredstva biti isplaćena u vidu kamate. Obaveza države po osnovu te vrste zaduživanja mogla je, kako ocenjuje, da bude manja da je referentna stopa smanjena u prvoj polovini godine.\n– Realno pozitivne kamate na repooperacije i trezorske zapise preusmeravaju kredite banaka u sigurne „niše” i time još više zaoštravaju nezadovoljstvo privrede. Taj mehanizam otvara pitanje opravdanosti, jer je NBS na ime kamate u 2009. platila preko 150 miliona evra – ističe Živanović.\nZa glavnu referentnu kamatnu stopu, NBS je odabrala repo stopu (na dvonedeljne repotransakcije), i tim instrumentom monetarno-kreditne politike centralna banka je htela da kontroliše svoj glavni cilj – targetiranu baznu inflaciju. Njeni pravi efekti su bili stabilizacija nacionalne valute i kontrolisanje neželjenih fluktuacija kursa, u čemu je u punoj meri uspela. Međutim, na drugoj strani je, smatra Živanović, dugo zadržavala precenjen kurs, otežavala kreditnu aktivnost i ponekad ozbiljno narušavala likvidnost makrosistema.\n– Pridajući preveliki značaj ovoj formi „komunikacija” sa bankama, NBS je prouzrokovala i negativne posledice. Veći deo kreditnog potencijala banke su preusmeravale u neproduktivni i skup kanal prema NBS – napominje Živanović.\nFijat uplatio 98 miliona evra\nBeograd -- Italijanski Fijat uplatio je 98 miliona evra kao svoj osnivački ulog u zajedničkom preduzeću Fijat Srbija, saznaje B92.\nFijat je ranije uplatio dva miliona evra, pa će sa zaokruženim ulaganjem od 100 miliona evra postati većinski vlasnik kragujevačke fabrike automobila sa 67 odsto kapitala, dok će Vlada Srbije u zajedničkom preduzeću imati 33 odsto vlasništva.\nZajednička kompanija italijanskog Fijata i Vlade Srbije, Fijat automobili Srbija, preuzeće imovinu Zastavine fabrike automobila u Kragujevcu.\nOvo je inače prvo ulaganje Fijata u kragujevačku Zastavu od kada su Vlada Srbije i Fijat, u septembru prošle godine, potpisali ugovor o zajedničkom ulaganju u fabriku automobila u Kragujevcu.\nDrugi deo osnivačkog uloga Fijata od 100 miliona evra, kako je ranije bilo najavljeno, trebalo bi da bude uplaćen tokom 2010. godine.\nPredstavnici Vlade Srbije i italijanskog Fijata potpisali su 23. decembra aneks ugovora o ulaganju u zajedničko preduzeće za proizvodnju automobila u Kragujevcu, kojim Zastava postaje deo te italijanske kompanije kada Fijat izvrši plaćanje dogovorenih sto miliona evra.\nInvesticije u proizvodnju novih modela automobila u Kragujevcu trebalo bi da premaše 700 miliona evra, a planirano je da fabrika Fijat automobili Srbija ima kapacitet od 200 hiljada vozila godišnje. Dva nova modela automobila u Kragujevcu biće lansirana u drugoj polovini 2011. godine, a Fijat namerava da automobile proizvedene u Srbiji izvozi uglavnom u druge zemlje Evrope i u SAD.\nPrema informacijama predstavnika Srbije, u Kragujevcu bi trebalo da se proizvodi jedan model B, kao i jedan model C klase, ali je i dalje nepoznato o kojim se konkretno modelima radi. Ono što su i predstavnici Fijata, ali i Srbije, naglašavali poslednjih dana je da su u pitanju potpuno novi modeli koji bi trebalo da zadovolje i kupce u rezvijenim zemljama.\nFijat automobili Srbija, zajedničko preduzeće Fijata i Vlade Srbije, u kojem će italijanska kompanija imati 67 odsto kapitala, a srpska vlada 33 odsto, osnovano je 14. oktobra prošle godine. Tada je dogovoreno da Fijat u delovima izvrši planirano investiranje u Zastavu, ali su i ti rokovi, ali i iznosi, prolongiranisve do konačnog potpisivanja aneksa 23. decembra. koji reguliše ta ulaganja.


Kako je saopšteno u Podgorici, ugovor podrazumeva da će ta kompanija omogućiti obuku u Francuskoj za tri pilota iz Crne Gore, kao i za osam tehničara na trenažnoj akademiji u Fort Vortu u Teksasu.\n- Ministarstvo odbrane Crne Gore nastavlja sa predanim radom u cilju unapređenja naših oružanih snaga. Uoči trogodišnjice od članstva u NATO, ovaj Ugovor potvrđuje da je Crna Gora posvećena i da radi sve da bude spremna za nove izazove - kazao je ministar odbrane Predrag Bošković, prenosi RTCG.\nOn je rekao da će ovakvi vazduhoplovi sa brzinom od 232 km/h i nosivošću od 680 kilograma, obezbediti odličnu obuku, ali i mogućnost obavljanja različitih zadataka.\nDa li će crnogorska vojska ostati u Iraku, zavisi od NATO


Sarajevo: Uhapšen Kenan Kršo- osumnjičen za terorizam - Televizija K3\nU Šapcu je, zbog širenja epidemije izazvane virusom…\nSlovenija od subote zaoštrava gr…\nSlovenački ministar unutrašnjih poslova Aleš Hojs potvrdio je…\nSarajevo: Uhapšen Kenan Kršo- osumnjičen za terorizam\nSipa je jutros na području Sarajeva uhapsila Kenan Kršu (1976) zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično djelo iz člana 202 d. stav (2) KZ BiH u vezi sa krivičnim djelom iz člana 201. KZ BiH „Terorizam“\nOvo lice osumnjičeno je da je učestvovalo u određenim aktivnostima koje se mogu dovesti u vezu sa terorizmom, saopšteno je iz Sipe.\nPostupajući po naredbi Suda BiH i Tužilaštva BiH izvršen je pretres stambenog objekta koji koristi osumnjičeno lice, s ciljem pronalaženja i privremenog oduzimanja predmeta koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem postupku.\nIzvršenim pretresom pronađeno je i privremeno oduzeto vatreno oružje bez odgovarajuće dokumentacije i drugi predmeti.\nKršo je prije dva mjeseca na Baščaršiji izazvao incident kada se pojavio u majici sa obilježima Islamske države nakon čega su ga tada sankcionisali pripadnici MUP-a KS. Inače, prema podacima bezbjednosnih agencija u BiH Kršo se takođe dovodio u vezu da je u više navrata boravio na sirijskom ratištu.\nUhapšeno lice privedeno je u službene prostorije Sipe, gdje će se sprovesti kriminalistička obrada, nakon čega će se, prema uputama postupajućeg tužioca, odlučiti o njegovom daljnjem statusu.


Prva pobeda košarkašica Studenta (VIDEO) - Sportske vesti\nTek u 6. kolu Prve ženske lige Srbije košarkašice Studenta stigle su do prve pobede.\nU duelu dve poslednjeplasirane ekipe Student je u Sali OŠ Dušan Radović savladao gošće iz Šapca rezultatom 82:60. Niške košarkašice su lako i ubedljivo savladale jednog od direktnih konkurenata u borbi za opstanak, ali to je samo jedan korak u toj borbi.\nStudent je do pobede u ovom meču predovidila mlada reprezentativka Srbije Vladana Vujisić sa 18 poena i 5 asistencija, a najveću podršku je imala u Jovani Jeremić sa 16 poena i tamnoputoj Ntumba, koja je pored 15 koševa ubeležila i čak 16 skokova.\nDa li će Student na krilima ove pobede krenuti u seriju boljih rezultata videćemo već u narednom kolu kada će Nišlijke gostovati u Vrbasu.


Magazin online Milijaš: Loše se osećam, mnogo mi je teško zbog promašenog penala. - 10 August 2013 - Magazin - Vojvodina Net\nMilijaš: Loše se osećam, mnogo mi je teško zbog promašenog penala.\nZvezda je u četvrtak igrala nerešeno bez golova s Černomorecom, dok je prošle nedelje izgubila u Odesi sa 3:1 pa je eliminisana u trećem kolu kvalifiakcija. Milijaš u sudijskoj nadoknadi prvog poluvremena revanš susreta nije uspeo da realizuje penal, posle čega su mu navijači sa zapadne tribine Zvezdinog stadiona zviždali i vikali "Milijaš napolje".\n"Žao mi je što je Zvezda ispala, sve mi je jako teško palo. Borili smo se u prvom poluvremenu da postignemo golove, nismo uspeli. Ja sam sa jedne strane krivac, nisam uspeo da postignem gol iz penala. Teško mi je palo, to je prvi penal koji sam promašio u Zvezdi. U karijeri sam promašio jedan u Engleskoj", kazao je Milijaš.\nNjemu je jedanaesterac odbranio golman Černomoreca Dmitro Bezotošnji, a novinare je zanimalo da li bi sada drugačije šutirao.\n"Nema tu pravila, šutirao sam po zemlji i poluvisoko. Sada kada bih vratio vreme šutnuo bih gore, ali nisam, mislio sam da je dole bolje. Pogrešio sam, ali svakome se desi...", naveo je kapiten Zvezde.\nFudbaler crveno-belih Miloš Ninković je posle utakmice rekao da bi mu sigurno bio najgori trenutak u karijeri da je doživeo ono što i Milijaš posle promašenog penala.\n"Mislim da imam podršku i kluba i saigrača i svaka njihova izjava koja je na mojoj strani mi mnogo znači", rekao je Milijaš.\nOn je na poluvremenu zamenjen, za šta je rekao da je odluka trenera Slaviše Stojanovića.\n"Nisam pomislio da izadjem, a tek kada bih izašao i krenuo da igram video bih da li sam bio spreman ili nisam. Nisam se uplašio i pao toliko, imam već dovoljno iskustva i mislio sam da mogu da igram. Ne mislim da sam preterano loše igrao u prvom poluvremenu, ali su svi očekivali siguran gol kod penala, a ja sam svojim penalima zaslužio da svi to očekuju i normalno je da se nekad promaši, možda je bio najgori trenutak za to", rekao je kapiten Zvezde.\nNa pitanje da li će biti spreman za nedeljnu utakmicu protiv Javora u prvom kolu Super lige Milijaš je rekao:\n"Mislim da sam spreman za Javor, moram da se okrenem novoj utakmici. Trener će odlučiti da li ja treba ili ne da igram".\nUpitan da li može da se desi da napusti Zvezdu, Milijaš je kazao da nije razmišljao o tome.\n"Pričaću sa ljudima iz kluba, ako ne trebam Zvezdi ili ako me Zvezda ne želi, onda ću gledati da je napustim. Ali, što se toga tiče mislim da ja Zvezdi trebam, da valjam i nisam o tome stvarno razmišljao zbog jedne utakmice. Prošao je tek jedan dan, lično mi je još mnogo teško, nadam se da ću u sledećoj utakmici izvući\nmaksimum i nastaviti dalje", kazao je Milijaš.Kapiten fudbalera Crvene zvezde Nenad Milijaš rekao je da mu je jako teško palo što su mu navijači zviždali posle promašenog penala protiv Černomoreca, kao i to što je njegova ekipa eliminisana iz kvalifikacija za Ligu Evropa.\n"Svako ko plati kartu ima pravo da komentariše utakmicu kako želi. Moje je da treniram, radim i igram što je bolje moguće... Prošlu godinu sam odigrao dobro, ova je nova, nešto nisam uradio kako treba, a da li sam kriv samo ja, ne znam. I dalje se loše osećam zbog toga", rekao je Milijaš novinarima dan posle utakmice u Beogradu.\nStex96 (2013-08-10 7:10 PM)\nNije on kriv,desilo se i to je to


Regionalna saradnja organizacija za zdraviju životnu sredinu\nPredstavnici organizacije „Svet i Dunav“ iz Novog Sada, koja svoje aktivnosti usmerava ka očuvanju i zaštiti reke Dunav, sreli su se sa predstavnicima makedonske ekološke i edukativne platforme #Doma. Zaštita životne sredine jedan od najvećih izazova sa kojima se suočavaju kako Srbija, tako i Makedonija, a i druge zemlje regiona.\nZa potrebe dokumentarnog ekološkog filma, koji snimaju predstavnici makedonske organizacije, a koji za temu ima zajedničke probleme ugrožavanja flore i faune Dunava i Save usled antropogenog uticaja, snimljen je razgovor o opasnostima ugrožavanja područja Kameničke ade, Dunavca, Šordoša i Ribarskog poluostrva. Zaključak je da postoje nepisana pravila u nepoštovanju zakona, zakonskih regulativa i uopšte sve agresivnijeg otimanja prirodnih bogatstava u gotovo čitavom regionu. Tokom vožnje otvorenim Dunavom, organizovanom uz podršku lokalne partnerske organizacije URR Šprdoš Dunavac, snimljeni su i „slobodni“ ispusti otpadnih voda direktno u Dunav. Predstavnici organizacije „Svet i Dunav“ izrazili su nadu da će i na ovaj način informacije dopreti do šire javnosti u regionu i podići svest o zagađenju Dunava.\nU Novom Sadu postoji zvanično 6 ovakvih ispusta, a svake sekunde Novosađani, kojih sada ima oko 400.000, u Dunav izliju od 1300- 2000 litara fekalnih voda. Postrojenje za prečišćavanje otpadnih voda je infrastrukturni projekat koji već duže od dve decenije čeka na usvajanje i realizaciju.


Tekst objavljen: 07.04.2017 15:45\nDolarski indeks, koji prati kretanje dolara u odnosu na šest glavnih valuta, blago je oslabio jutros na 100,66 poena.\tU odnosu na jen, koji uglavnom jača zbog geopolitičke tenzije ili averzije prema riziku, dolar je izgubio 0,3 procenta i pao na 110,44 jena, odnosno za 0,8 procenata na nedeljnom nivou.\nKasnije u toku dana izlaze podaci o zaposlenju u SAD i očekuje se rast broja novih radnih mesta u martu za 180.000, u poređenju sa 250.000 u februaru, što bi moglo da podstakne Federalne rezerve (Fed) na razmišljanje o novim povećanjima kamatnih stopa u ovoj godini.\nEvro je blago oslabio na 1,0643 dolara.\nU odnosu na jen, evro je oslabio 0,4 procenta na 117,53 jena, a ranije je dotakao minimum od 117,30 jena, što je najniži nivo od kraja novembra.\nDomaće međubankarsko devizno tržište otvorilo se u četvrtak na nivou od 123,60/90. Tokom prepodnevnog dela trgovanja dinar je oslabio na 123,65/95, uz fuktuacije od pet para.\nObim zabeležen na međubankarskom tržištu do 12,30 časova iznosio je 2,5 miliona evra po prosečnom kursu od 123,8340. Tokom popodnevnog dela trgovanja dinar je bio stabilan. Tržište se zatvorilo na 123,60/90.\nObim na međubankarskim prekonoćnim pozajmicama (BEONIA) iznosio je 4.476 miliona dinara na nivou od 2,45 do 3,00.\nvesti sa tržišta međubankarskom tržištu međuvalutna berza devizno tržište


Manje akcize, jeftinije gorivo : Nadlanu.com\nManje akcize, jeftinije gorivo\nMinistar rudarstva i energetike Srbije Aleksandar Popović izjavio je, povodom odlaganja poskupljenja goriva, najavljenog za juče, da je iskorišćena zakonska mogućnost i da je smanjenje akciza rešenje za budućnost o kojem bi se moralo razmišljati. Popović je ocenio da je ministar finansija Mirko Cvetković iskoristio zakonsku mogućnost da ne da saglasnost odmah, nego da sačeka sedam dana, jer je cena nafte na svetskom tržištu počela da pada.\nIstičući da je Ministarstvo energetike obavezno da svakih 15 dana uradi presek cena, Popović je ukazao na važnost komponenti cene nafte na berzi, odnosa dolara i dinara i prerađivačke cene u rafinerijama. Prema njegovim rečima, izračunava se prosečna cena nafte i prosečan kurs dinara prema dolaru u tih 15 dana. Ukoliko se cena derivata promenila za oko 1,5 odsto, zakonska je obaveza da to bude dostavljeno ministarstvima finansija i trgovine, koja imaju sedam dana "da daju ili ne daju saglasnost", objasnio je Popović. On je ukazao na uvreženo mišljenje da je cena benzina u Srbiji neopravdano visoka, ali da uzrok te skupoće nije u rafinerijama.\n- Naša cena derivata, kada napuste rafinerije, ista je kao cena derivata u Hrvatskoj - rekao je Popović, ističući da više od 50 odsto u ceni koju vozači plaćaju na pumpama čine porezi i akcize, dakle novac koji ide u budžet. Rešenje je smanjenje akciza, ukoliko se dogodi dalji rast cena nafte, kako bi se cena derivata koliko-toliko mogla držati pod kontrolom i da bi se tako uticalo na inflaciju, rekao je Popović. On tvrdi da Ministarstvo finansija može da spusti akcize do 20 odsto kako bi spustilo cene derivata.


Kako je „Gasprom“ razbio Evropu - 21.10.2017, Sputnik Srbija\nSastanak lidera država EU, koji je održan 19. oktobra, trebalo je da postane poslednja i odlučujuća borba protiv izgradnje gasovoda „Severni tok 2“. Glavni... 21.10.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, evropska unija (eu), gasprom\n13:18 21.10.2017 (Osveženo: 15:06 22.10.2017)\nSastanak lidera država EU, koji je održan 19. oktobra, trebalo je da postane poslednja i odlučujuća borba protiv izgradnje gasovoda „Severni tok 2“. Glavni protivnik ruskog projekta bila je premijerka Poljske Beata Šidlo koja smatra da je „Gasprom“ pretnja energetskoj bezbednosti Evrope, da je projekat politički, a da Ukrajinu treba žaliti.\n„Kako bi se reforme EU uspele i bile efikasne, treba rešavati goruće probleme EU. Na primer, migracionu krizu i pitanje ’Severnog toka 2‘. To su uslovi poljske Vlade“, izjavila je Šidlova.\nObično, politička podrška Vašingtona je u potpunosti dovoljna da se kroz Evropsku komisiju progura svaka antiruska odluka, ali ovog puta evropske marionete SAD nisu uspele, a Žan Klod Junker je sa žaljenjem izjavio da u EU nema jedinstva, prenosi RIA Novosti.\nZapadni mediji su požurili da neuspeh pokušaja da se blokira „Severni tok 2“ pripišu kancelarki Angeli Merkel, ali je to suviše pojednostavljena interpretacija događaja.\nDobro informisani izvori Rojtersa su sastavili spisak država čiji lideri su na samitu EU kritikovali „Severni tok 2“. On je ispao neobično kratak: Poljska, letonija, Litvanija i Danska.\nU EU ulazi 28 država, a ispada da je Vašington uspeo da za blokiranje jednog od najvažnijih energetskih projekata Rusije privuče na svoju stranu samo četiri, čija realizacija radikalno komplikuje ulazak američkog tečnog gasa na evropsko tržište. Ako se odsustvo Velike Britanije u antigaspromovoj koaliciji može objasniti „bregzitom“ i finansijskim interesima britanskih kompanija u projektu, uzdržanost tradicionalnih protivnika ruskih projekata Estonije, Rumunije i Španije treba tražiti u ekonomskoj, ali i političkoj ravni.\n„Geopolitički razvod“ nekada prijateljskog evroatlantskog para SAD–EU postepeno postaje vidljiv. Nominalno, Vašington je jači i opasniji, ali u realnosti Berlin je bliži i, za razliku od SAD, nije okrenut unutarpolitičkim konfliktima i poseduje poluge direktnog ekonomskog uticaja na države EU. Ako se tome doda spoznaja evropskih političara da sebi nanose štetu antiruskim sankcijama koje SAD nemaju nameru da kompenzuju, dobija se situacija u kojem su rusofobski fanatici ostali usamljeni.\nPoljskoj ostaju dve varijante da zaustavi „Severni tok 2“. Prva je da EU usvoji odluke o predaji prava na pregovore sa „Gaspromom“ Evropskoj komisiji, bez obzira na zaključak eksperata samog Saveta EU. Međutim, za to je potrebno 70 odsto glasova. Druga opcija, kako je izjavilo Ministarstvo energetike Poljske, jeste radikalna i brza promena evropskog zakonodavstva na takav način kako bi se „Severni tok 2“ našao pod dejstvom „trećeg paketa“ ili uopšte bio zabranjen na zakonodavnom nivou. Ako američki lobisti ne uspeju da provuku kroz Evropski parlament sporazum o Transatlantskom investicionom partnerstvu koje je potrebno Vašingtonu mnogo više od sabotaže energetskog projekta, perspektiva poljskih zakonodavnih inicijativa će se naći pod znakom pitanja.\n14 Septembar 2017, 12:31\nU međuvremenu, nemačke kompanije već dele među sobom gas koji tek treba da prođe kroz neizgrađeni gasovod, što pokazuje da je nemački biznis optimističan. „Fluksis Dojčland“, „Gazuni Dojčland transport servis“ će učestvovati zajedno sa „Gaskad neotransportom“ u izgradnji kopnenog dela „Severnog toka 2“. Poljski političari i briselski novinari se žale da zapadnoevroske države ne uzimaju u obzir interese države istočne Evrope i „posebne potrebe“ onih država koje imaju loše odnose sa Rusijom.\nAko se sa tih optužbi Vladimira Putina o prodaju evropskih ineteresa skine retorički omot, ispada da svaka forma ekonomske saradnje između Moskve i stare Evrope — Nemačke, Franacuske i Italije — momentalno lišava „mlade istočnoevropske demokratije“ same suštine svog postojanja i glavnog smisla njihovih nacionalnih projekata koji je u tome da budu proamerički kordon između Evrope i Rusije, a posebno i između Evrope i Azije. Ako Poljska, Ukrajina i njihovi evropski saveznici više ne budu mogli da ispune funkciju izolacije ostale Evrope od Rusije oni će postati nepotrebni Vašingtonu i čak sami sebi. Zato će se rusofobski režimi boriti do poslednjeg daha uza svoj smisao života, ali će im „Gasprom“ i istorijski procesi to oduzeti.


Andrej Gamser novi Digital Director start up kompanije Digital Element - Advertiser Serbia\nS ovim u veziAndrej GamserDigitalDigital Element\nU 2018. godini lansiran je Digital Element, prvi start up koji uz pomoć veštačke inteligencije čita srpski jezik. Uz pomoć svojih softvera, Digital Element prati sadržaje sa preko 350 sajtova i društvenih mreža i foruma u Srbiji\nTim Digital Elementa je na vreme prepoznao sve veću potrebu da se iz ere big data analitike pređe u eru optimizovane i fleksibilne smart data analitike.\nAndrej Gamser novo je pojačanje Digital Elementa. Gamser je prethodnih 7 godina proveo radeći u okviru digital marketing odeljenja nekih od najvećih beogradskih marketinških agencija. Poslednje tri godine vodio je odeljenja sa pozicije Head of digital. U okviru kompanije Digital Element radi na poziciji Digital Directora. Osim rada na produktu gde će Gamser usko sarađivati sa development timom, imaće zadatak i da koordiniše rad marketing odeljenja.\n– U pitanju je izuzetno zanimljiv izazov i nešto što predstavlja novi korak u mojoj karijeri. Već neko vreme mi je bila želja da dobijem priliku da radim u kompaniji koja razvija sopstveni proizvod ili uslugu tako da mi veliko zadovoljstvo predstavlja činjenica da sam postao deo Digital Element tima. Nadam se da će ova godina biti godina velikih uspeha za nas i da će tržište, a tu pre svega mislim na kompanije i agencije, prepoznati naš proizvod kao nešto što može da im pomogne da značajno unaprede svoje poslovanje – izjavio je Gamser po pitanju novog koraka u karijeri.\nŽelja zaposlenih u Digital Elementu jeste da ova start up kompanija postane standard za svakog ko se bavi komunikacijama putem interneta. Sudeći prema okupljenom timu, verujemo da će se ovaj cilj brzo ostvariti.


Čekaju nas POSKUPLJENJA zbog MMF i EU - Ozon Media\nLoša vest za one koji vole da izlaze, i vole da uz jutarnju kafu zapale cigaretu na miru: na sve ove stavke ubuduće ćete trošiti mnogo više novca.\nNa spisku roba i usluga čija će cena da poraste, nalazi se više stavki, među njima kafa i alkoholna pića proizvedeni u Srbiji, kao i cigarete. Sva poskupljenja su, praktično, posledica zahteva Svetske banke, MMF-a i Evropske unije, odnosno aranžmana koje je Srbija postigla sa ovim organizacija.\nI to nije sve. Tokom ove godine treba očekivati nova poskupljenja struje, kao i nove cene putarina.\nEvropska komisija, naime, zatražila je još proletos od Srbije da do kraja godine izjednači akcize na domaća žestoka pića s akcizama na uvozna pića. To, praktično, znači da bi domaće rakije trebalo da poskupe za 192 dinara. Sadašnja akciza na domaće „žestine“ iznosi 124 dinara za litar, moraće da se poveća na 316 dinara, koliko se plaća za litar uvoznog viskija.\nBez toga, kako je upozoreno iz EU, nije moguće otvoriti poglavlja 16 i 29 u procesu pregovora o pridruživanju Srbije EU. Ova poglavlja tiču se poreza i carina.\nSa druge strane, akcize na cigarete će, zbog usklađivanja akcizne politike sa EU, umesto sadašnjih 50 evra na 1.000 cigareta, iznositi 90 evra na 1.000 cigareta, što će skoro udvostručiti cenu paklice.\nRast cena putarina, na kojoj putari već dugo insistiraju, treba očekivati i zbog zahteva Evrope da se više ulaže u infrastrukturu, pa samim tim i u izgradnju autoputeva. Putari, inače, traže poskupljenje od 10 odsto.\nNa kraju, uprkos poskupljenju od 3,8 odsto, koliko će cena struje da poraste od 1. oktobra, novo poskupljenje treba očekivati i tokom 2017. godine. Time će biti nastavljeno usklađivanje sa cenama struje u Evropi, s obzirom na liberalizaciju tržišta. Sadašnje cene, naime, su toliko niske da ne privlače nijednu inostranu kompaniju da uđe na srpsko tržište električne energije, prepuštajući ga tako monopolu EPS-a.\nDobra stvar je što ova poskupljenja neće nastupiti odjednom i u punom iznosu. To znači da, na primer, akcize na cigarete i alkohol na pića neće biti odjednom povećane dva, tri ili četiri puta, već će to biti rađeno postupno u narednih nekoliko godina. Pokušali smo od Ministarstva finansija da saznamo u koje roku i kojim tempom će nas zadesiti ova poskupljenja, ali ostali smo bez preciznog odgovora.\nBez jasnih rokova za poskupljenja\nU odgovoru Ministarstva navodi se da „u okviru planiranih zakonodavnih aktivnosti u narednom periodu, plan je da se izmene koje se odnose na oporezivanje akcizom alkoholnih pića u skladu sa standardima EU, izvrše kroz izmene i dopune Zakona o akcizama“.\n– Imajući u vidu da su postojeća zakonska rešenja koja uređuju oporezivanje alkoholnih pića uređena na drugačiji način u odnosu na onaj koji predviđa standard EU, neophodno je opredeliti optimalan rok u kojem bi se predmetna rešenja adekvatno implementirala, uzimajući u obzir efekte na budžetske prihode – navode u Ministarstvu.\nIznosi akciza na akcizne proizvode usklađuju se, kako navode u Ministasrtvu, godišnje sa indeksom potrošačkih cena na malo.\nKada je reč o kafi, u Ministarstvu kažu da u Evropskoj uniji ne postoje obavezujući propisi koji regulišu oblast oporezivanja kafe.\n– Saglasno zakonodavstvu EU data je mogućnost da svaka zemlja, pored obaveznog predmeta oporezivanja akcizom, može nacionalnim zakonodavstvom da uredi oporezivanje akcizom drugih proizvoda, to je opredeljenje da se na ovakav način uređuje oporezivanje akcizom kafe, uzimajući u obzir prihode od akciza na kafu u budžetu RS – navodi se u odgovorima Ministarstva fionansija.\nEkonomisti: Sve ove mere su na duže staze korisne\nEkonomisti ocenjuju da su, iako je građanima teško da to da prihvate, nova poskupljenja neminovna i opravdana, a na duže staze i korisna. To se, naročito, odnosi na cene usluga javnih preduzeća koje su, kako ističu, među najnižima, ako ne i najniže u Evropi.\nTo dovodi do toga da ona proizvode gubitke, koji opet moraju da se namiruju iz budžeta, odnosno iz džepa građana. A to je, dalje, pored ostalog dovodilo do smanjnja plata i penzija. U krajnjoj liniji, dakle, to ispadne mnogo skuplje nego da je redovno plaćana ekonomska cena usluge.\nDruga strana priče je da povećanje cena mora da prati i reforma javnih preduzeća, odnosno otpuštanje viška zaposlenih koji evidentno postoji.\n– Ako oni sav povećani prihod od poskupljenja potroše na plate zaposlenih i pokrivanje drugih troškova, onda od tog posla nema ništa – upozorava član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković.\nOn je svestan da građani teško mogu da sagledaju “dobru stranu” ovih poskupljenja, ali dodaje da je cena pojedinih usluga javnih preduzeća dugo bila socijalna, a ne ekonomska. Vučkoić ističe i da bi bilo mnogo bolje da se “mi sami dogovaramo oko cene” nego da se uvek čeka šta će da kažu Svetska banka, MMF…\nI ekonomista Ljubomir Madžar veruje da su najavljena poskupljenja opravdana.\n– Pa mi nijedan ozbiljan energetski objekat nismo izgradili u poslednjih 20 godina, pa i više. Cena struje kod nas je među najnižima, ako ne i najniža u Evropi – ističe Madžar.\nOn, međutim, dodaje da poskupljenje struje ne bi trebalo da izazove neka druga povećanja cena, s obzirom da je cena industrijske struje ostala ista, a da se poskupljenje odnosi samo na struju za domaćinstva.\nStruja u Srbiji je, kako je to ranije izjavio ministar Aleksandar Antić, jeftinija nego u Albaniji za 18,7 odsto, za 20 odsto nego u BiH, za 21 odsto nego u Makedoniji, 38,7 nego u Bugarskoj, 43,2 odsto jeftinija nego u Crnoj Gori i čak oko 90,1 odsto nego u Hrvatskoj.\nPokušao da pobegne policiji


Stimulacija za turiste da odmor provedu u Srbiji\nVesti Autor:Jovana Štetin Lakić12. jun. 201518:41 > 18:51\nOd ponedeljka će domaći turisti biti stimulisani da odmor provedu u Srbiji. Premijer Aleksandar Vučić je lično bio promoter kampanje "Moja Srbija". On kaže da kampanja "ne košta gotovo ništa", a da će za takozvane vaučere biti uloženo između 10 i 20 miliona evra.\nDok je premijer čekao zeleno svetlo na semaforu – građani su čekali njega. Svi do jednog rešeni da letuju u Srbiji.\n„Pa gde drugde, zar možete birati neko lepše mesto?“\n„Zato što je bolje u Srbiji nego bilo gde.“\n„Ja uvek letujem na Fruškoj gori, vrlo često.“\nSertić za letovanje predlaže Frušku goru, Kopaonik, Golubac\nVučić: Trošimo 890 miliona evra na turizam u inostranstvu\nPremijer se prvo upoznao sa ponudom štandova.\n„Ovo je ustvari za mlađe? Da, aktivan odmor u Srbiji, skijanje… A za nas starije je tamo na trećem? Hvala, srećan rad!“\nA potom je i delio promotivni materijal.\n„Svako može da vidi koliko nam je lepa Srbija! Ja Vam ovo poklanjam, a vi pogledajte, siguran sam da ćete biti zadovoljni.“\nMnogi su došli da čuju na koji način će njihovo letovanje u Srbiji biti jeftinije.\n„Postoje dve mogućnosti – jedna je da dobije vaučer od nas kada nam donese određene potvrde, pre svega fiskalne račune, a druga je mogućnost oduzimanja od onoga što su poreske naplate na kraju godine, uz određene račune, po određenim pravilima, u određenim mestima gde kažemo“, objašnjava premijer Srbije Aleksandar Vučić.\nOdređenije – saznaćemo u ponedeljak posle sednice Vlade. U međuvremenu, građani su već odlučili gde će odmarati.\n„S obzirom da sam ja još u februaru odlučila da idem na Krit, ove mere Vlade me neće pokolebati da promenim svoje planove za ovo leto.“\n„Naša ponuda je još uvek jako mala pa mislim da je bolje za sada, bar još neko vreme, ići u inostranstvo.“\nU mnogim turističkim agencijama – Srbije nema ni u ponudi. Biće je, ako bude zainteresovanih.\n„Ja mogu da vam dam primer paketa putovanja za Tunis, koji u osmodnevnom aranžmanu na all inclusive konceptu iznosi 299 evra. Dakle, putujemo na drugi kontinent, dva sata leta od Beograda, tako da ja nisam sigurna šta je to što Srbija može da ponudi za taj novac“, objašnjava Ana Vukadinović, SunLine Travel.\nNa našem sajtu možete glasati gde ćete provesti ovo leto.\nMUP: Od početka godine u vozovima bilo 80 zaplena narkotika\nPredstavnici opozicije sa Lajčakom razgovarali o dijalogu i potezu Prištine


Slovenija i zvanično Hrvatsku stavila na "crvenu listu"\nVlada Slovenije usvojila je na sednici u četvrtak odluku o uključivanju Hrvatske na “crvenu listu” jer je susedna zemlja u sredu premašila 40 zaraženih na 100.000 stanovnika. Obavezni karantin za putnike iz Hrvatske i druge povezane mere predstavio je ministar unutrašnjih poslova Aleš Hojs, koji je prisustvovao konferenciji za novinare posle sednice Vlade, zajedno sa ministrom poljoprivrede, šumarstva i hrane Aleksandrom Pivec i portparolom vlade Jelkom Kacin.\nMera obaveznog karantina za Hrvatsku stupa na snagu danas, 21. avgusta 2020. godine i primenjivat će se na sve koji se nakon tog datuma odluče putovati preko granice. Međutim, oni koji trenutno provode godišnji odmor u Hrvatskoj ili su tamo zbog drugih razloga, mogu se vratiti u Sloveniju bez obaveze karantina do ponedeljka uveče, najkasnije do 23.59. Ministar je izričito upozorio građane da ne čekaju do ponedeljka i pokušaju da se vrate ranije s obzirom na situaciju na granici.\nOd četvrtka, Pravilnik o graničnim prelazima uključuje poseban odeljak koji je se odnosi na sve četiri susedne zemlje i definiše sve izuzetke u kojima se granica može prelaziti bez karantina. Posebno treba naglasiti da vlasnici nekretnina i plovila mogu pristupiti svojoj imovini tokom karantinskog perioda kako bi prisustvovali najhitnijim stvarima, ali moraju se vratiti u Sloveniju u roku od 48 sati. Postoji više od 20 izuzetaka od karantina, ali će unekim slučajevima biti potreban negativan test na COVID-19. “Jedan takav primer su sportisti koji putuju u Hrvatsku na takmičenja visokog nivoa. Ostali izuzeci uključuju osobe sa pitanjima koja se ne mogu odlagati ili medicinske procedure i prekogranične prevoze”, rekao je ministar.\nMinistar je zaključio naglašavajući da će Vlada svake sedmice pratiti i ispitivati situaciju u Hrvatskoj i odlučivati o svim izmenama mera u skladu sa razvojem događaja. Isto se odnosi na izuzetke, gde će se pravila menjati ako se pokaže da je to neophodno. Prema vladinom saopštenju za javnost, pravila koja se tiču okupljanja građana u grupama od 50 i 500 ostaće na snazi bez izmena


Do 10. aprila formiranje tima za izradu zakona o imovini Vojvodine – ICR\nPredsednik Vlade Srbije Mirko Cvetković najavio je 25. marta da će u naredne dve nedelje biti formiran stručni tim koji će intenzivno raditi na izradi zakona koji se tiču imovine i finansiranja Autonomne pokrajine Vojvodine, kao i lokalnih samouprava, saopšteno je na sajtu Vlade Srbije.\nCvetković je nakon sastanka sa predsednikom Lige socijaldemokrata Vojvodine Nenadom Čankom istakao da će stručni tim, pored predstavnika republičke, činiti i predstavnici pokrajinske Vlade.\nPredsednik Vlade je naglasio da je na sastanku, koji je bio sadržajan i konstruktivan, bilo reči o dinamici donošenja pomenutih zakona i dodao da je na sebe preuzeo formiranje stručnog tima u roku od dve nedelje.\n– Postignut je dogovor o tome da saradnja na izradi zakonske regulative bude konstantna i da je to dokaz da i manje stranke, koje ne učestvuju u radu Vlade ali je podržavaju, mogu da ostvare svoje interese – rekao je on.\nČanak je naveo da je, pošto je rekonstrukcija Vlade okončana, vreme da se ponovo povede računa o tri važna zakona – o imovini AP Vojvodine, imovini lokalnih samouprava i o finansiranju Vojvodine.\nOn je ukazao na to da će LSV učestvovati u pripremi tih zakona koji su, prema njegovoj oceni, dobri za Vojvodinu i evropsku budućnost Srbije.


Tanja Maksić — Cenzolovka\nU Omladinskom centru u Zaječaru juče (ponedeljak 23. decembar) je održana javna rasprava na temu “Ko nas (dez)informiše?”. O rezultatima analize sadržaja programa medija podržanih u okviru konkursa lokalnih samouprava govorili su novinari „BIRN“-a Tanja Maksić i Slobodan Georgijev.\nMaksić: EK u novom izveštaju o vladavini prava mapirala najveće mehanizme kontrole\nČlanica Radne grupe za izradu Nacrta Medijske strategije Tanja Maksić izjavila je da je Evropska komisija u najnovijem neformalnom izveštaju o stanju vladavine prava u Srbiji mapirala najveće i glavne mehanizme uticaja i kontrole, ali da smatra da izveštaj nema veliki uticaj, objavio je danas portal Juropijen vestern Balkans.\nProjektno sufinansiranje kao mehanizam vlasti da plaća svoje medije\nPiše Tatjana Aleksić\nGrupa medija i nevladinih organizacija pozvala je Vladu i Skupštinu Srbije da ne koriste institucije za obračun sa nezavisnim medijima i organizacijama civilnog društva. Povod za obraćanje javnosti je govor Aleksandra Martinovića, šefa poslaničkog kluba Srpske napredne stranke, u kome je novinare optužio da pitanjima po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama ugrožavaju bezbednost države. Da…\nNovinarka BIRN-a: Opasne optužbe koje je Martinović uputio pojedinim medijima\nNovinarka BIRN-a Tanja Maksić ocenila je da su jako opasne optužbe koje je na račun pojedinih medija i nevladinih organizacija uputio šef poslaničke grupe Srpske napredne stranke u Skupštini Srbije Aleksandar Martinović.\nU Vladu je stigla Medijska strategija koju su radili predstavnici novinarskih udruženja i države. Kao članovi Radne grupe, dali smo sve od sebe da napišemo najbolji mogući dokument i nađemo rešenja za probleme na medijskoj sceni, kaže Tanja Maksić iz BIRN-a. Zoran Sekuć iz FoNeta smatra da će sve zavisiti od političke volje, koju, ipak, ne vidi.\nMedijska strategija bi trebalo da bude doneta do kraja ove godine, nakon što je prethodna, posle konsultacija premijerke i predsednika, stopirana 23. aprila. Izradu nove strategije prati mnogo više pitanja, nego odgovora. Povratak u radnu grupu najavila su gotovo sva medijska udruženja, a izvesno je da će i uloga OEBS-a ovog puta biti drugačija.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić izjavio je večeras da vlast u Srbiji ne poštuje zakone


Beta 13. decembra 2018. 12:15\n„Ministarstvo sledi politiku Vlade Srbije, koju je 2014. godine postavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a to je stvaranje moderne, bogate i jake države i verujem da ćemo uspeti u tome“, rekao je Djordjević na otvaranju konferencije „The Economist: Svet u 2019“ u Skupštini Srbije.\n„Reforma socijalne zaštite usmerena je na razvijanje integralne socijalne zaštite kroz razvoj usluga, pluralizam pružalaca usluga i unapredjenje kvaliteta usluga i kvaliteta stručnog rada. Preduzete su brojne aktivnosti na razvoju usluga kao što su dnevni boravci, stanovanje uz podršku, pomoć u kući, servis personalnih asistenata, dok je smeštaj u ustanove (domove) usluga za kojom se poseže ako se podrška ne može obezbediti u nekom obliku koji je manje restriktivan“, rekao je Djordjević.\n„U 2019. očekuje nas donošenje nove Strategije razvoja socijalne zaštite koji će definisati pravce razvoja sistema socijalne zaštite i unapredjenja usluga koje se u okviru ovog sistema pružaju. Izrada Strategija deinstitucionalizacije i razvoja usluga u zajednici kao i izmene i dopune Zakona o socijalnoj zaštiti zajedno treba da doprinesu unapredjenju kvaliteta usluga i širenju kapaciteta za pružanje usluga“, kazao je Djordjević.\n„Sprečavanje i suzbijanje nasilja nad decom i zaštita dece od nasilja predstavljaju jedan od prioriteta nacionalne politike Srbije. Zbog toga je uradjen novi višegodišnji strateški okvir za prevenciju i zaštitu dece od nasilja kao i akcioni plan za primenu Strategije prevencije i zaštite dece od nasilja, kao i novi, unapredjeni Opšti protokol za zaštitu dece od nasilja, a usvajanje sva tri dokumenta biće u narednoj godini“, rekao je ministar i istakao da će i izmene i dopune Porodičnog zakona biti još jedna u nizu zakonodavnih aktivnosti planiranih za 2019.


Ženska odbojkaška reprezentacija DNR Koreje u poseti Sremskoj Mitrovici - Ozon Media\nSremska Mitrovica – Ženska odbojkaška reprezentacija Demokratske narodne republike Koreje u okviru svojih priprema stigla je u trodnevnu posetu Sremskoj Mitrovici. Tim povodom u Gradskoj kući organizovan je prijem kod zamenika gradonačelnika Sremske Mitrovice, Tomislava Jankovića.\nOdbojkašice Koreje u Srbiji će biti ukupno 15 dana, a pre Sremske Mitrovice posetile su Lajkovac gde ih je ugostio Ženski odbojkaški klub “Železničar”, a nakon posete našem gradu gde ih ugošćava ŽOK “Eaton Srem Tempo” otputovaće u goste OK “Vizura” u Beogradu.\nDo posete je došlo zahvaljujući kontaktu koji je gospodin Branislav Moro, trener ženske reprezentacije DNR Koreje, inače poreklom iz Sremske Mitrovice, ostvario sa profesorom Nenadom Lamajić, predsednikom i gospodinom Goranom Nešićem, trenerom ŽOK “Eaton Srem Tempo”.\nBranislav Moro, poslednji selektor odbojkaške reprezentacije Jugoslavije, dugogodišnji trener reprezentacije Srbije i Crne Gore, nekadašnji trener Crvene zvezde i nekoliko superligaških beogradskih odbojkaških klubova, koji već vise od 15 godina uspešno radi u inostranstvu nije krio zadovoljstvo što se ponovo našao u svom rodnom gradu.\n“Ja sam rođen u Sremskoj Mitrovici, ali odavno već nisam ovde, sada sam prvi put nakon vise od 40 godina posetio svoju rodnu kuću”, rekao je Moro I odmah se nadovezao da je ova poseta dobra prilika da se ostvari ozbiljnija saradnja između odbojkašica Koreje i Sremske Mitrovice ističući činjenicu da će u odbojkaškom smislu Sremska Mitrovica uskoro predstavljati jedan značajan segment Odbojkaškog saveza Srbije.\n“Mi smo grad sporta i otvoren grad i za naše sportiste, za struku, za sveukupno sportski milje našeg grada veoma je bitno da uspostavljamo saradnju sa drugim državama, drugim kulturama, tradicijama, drugim školama sporta. Korist od ove posete prevashodno imaće ženska odbojka u našem gradu, ali u uopšteno gradski sport jer je važno da Sremska Mitrovica bude utkana u međunarodnu saradnju koja bi i dalje produbila to naše slavno ime grada sporta jer mi to definitivno jesmo”, rekao je Nemanja Crnić, generalni sekretar Sportskog saveza Grada Sremska Mitrovica, tokom današnjeg prijema.\nTokom posete Sremskoj Mitrovici reprezentativke DNR Koreje odigraće dve prijateljske utakmice sa ŽOK „Eaton Srem Tempo“ i to danas i sutra u sportskoj sali „Mitrovačke gimnazije“ sa početkom u 19:00 časova.\nRadovi na održavanju saobraćajnica u seoskim sredinama


Beta 23. juna 2021. 17:05\nSkupština slobodne Srbije (SsS) saopštila je danas da „poništavanje odluke Senata Univerziteta u Beogradu (UB), kojom je diploma doktora nauka Siniši Malom proglašena ništavom zbog nedvosmisleno utvrdjenog plagijata, predstavlja nastavak uništavanja autonomije i kredibilteta visokog obrazovanja u Srbiji“.\n„Tražimo od rektorke Ivanke Popović da se pod hitno oglasi. Ova odluka Upravnog suda ima za cilj da još jednom utvrdi korake ka zatiranju univerziteta u zemlji u kojoj su znanje i stručnost sahranjene vrednosti“, ocenila je SsS.\nKako je navela, „prethodni period obeležili su postupci vlasti koji su nesporno vodili ovom ishodu – Zakon o visokom obrazovanju iz 2017. godine, izbor novog rektora suprotno većinskom stavu zaposlenih na UB i početak procedure u Skupštini RS za prihvatanje izmena Zakona o visokom obrazovanju u kojima su načinjeni dalji koraci ka ozakonjenju kapitulacije akademske zajednice“.\n„Profesori i studenti Univerziteta u Beogradu, okupljeni u SsS, neće stajati sa strane i nemo posmatrati kako vlast uništava univerzitet. Svi pokušaji da se sa pritiscima izborimo putem peticija, dopisa i različitih procedura – nisu urodili plodom. Došlo je vreme da odlučno stanemo u odbranu naših sloboda“, navela je SsS.\nTakodje, SsS apeluje na sve članove akademske zajednice da joj se pridruže u odbrani autonomije univerziteta, a „svako ćutanje bi značilo saučešće u zločinu“


Otvaraju se nove poslovne prilike za bh. privrednike na švicarskom tržištu – Pozitiv\n“Na današnjoj radionici u VTK BiH ćemo pripremati naše kompanije za novi nastup, a u fokusu su IKT, elektro i metalska industrija. Mislimo da možemo bolje i više i ovo je prilika da uz podršku Švicarske ambasade, te naše dijaspore u Švicarskoj napravimo iskorak na tom tržištu”, izjavio je Egrlić.\n“Ukoliko želite da poslujete u Švicarskoj trebate da imate nekog ko će vam otvoriti vrata i onaj ko vam može pomoći u tome upravo je dijaspora. Važan preduslov jeste i da znate šta vaši partneri očekuju, odnosno morate biti pripremljeni da znate kako nastupiti u komunikaciji sa njima”, kazala je Rauber Saxer izražavajući podršku unapređenju bilateralne trgovine ćemu će dopinijeti B2B susreti koji će u narednom periodu biti organizovani u Švicarskoj.\n“Naš cilj je da u oblastima koje pokrivamo kao što su ekonomija, obrazovanje i kultura, sa što manje sredstava, koristeći mrežu koju dijaspora ima u Švicarskoj i međunarodnom kontekstu, spojimo firme za koje procjenjujemo u saradnji sa VTK BiH, te da ih izvedemo na švicarsko tržište i da ih spojimo direktno putem B2B konferencija sa potencijalnim kupcima”, kazao je Edin Dacić, predsjednik Udruženja i-dijaspora.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 24.Maj.2016, 10:21\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić upisao se danas u Knjigu žalosti povodom smrti Velimira Bate Živojinovića, poručivši da su oni koji su ga poznavali ponosni što su sa njim proveli dragocene i nezaboravne trenutke.\nPremijer je u Knjizi žalosti, koja je otvorena juče u sedištu Socijalističke partije Srbije na Studentskom trgu napisao:\n„Veliki Bata je napustio samo na trenutak svoju Srbiju. Samo na trenutak, jer njegovo delo i ime ostaće večno >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << uklesani u istoriju srpske kulture i umetnosti, ali i legendarne srpske hrabrosti i inata. Tuga i bol pogodili su svaku kuću u Srbiji, ali i mi, koji smo ga poznavali, danas se osećamo ponosno što smo sa njim proveli dragocene i nezaboravne trenutke. Od njega smo učili, Bati smo se divili i uvek želeli da, bar malo, budemo kao on. Čak i u politici, pokazivao je izuzetnu ozbil?nost i odgovornost, a posvećenost u borbi za interese srpskog naroda, uvek je bila naročito izražena.\nNeka mu je laka srpska zemlja, večna mu slava i hvala za sve."\nMondo: Šta je Vučić napisao o odlasku legende\nBlic: Vučić se u sedištu SPS upisao u knjigu žalosti\nBlic: Vučić se upisao u knjigu žalosti povodom smrti Bate Živojinovića\nRTS: Vučić: Batino ime ostaće uklesano u istoriji srpske kulture


SAD odgovorne za 25 posto emisije gasova koji izazivaju klimatske promene u svetu\nU izveštaju koji je objavio nezavisni istraživački centar Pju o globalnim klimatskim promenama apeluje se na Sjedinjene Države da preduzmu ozbiljnije akcije za smanjenje oslobadjanja industrijskih gasova koji, kako naučnici veruju, uzrokuju globalno zagrevanje.\nU pomenutom izveštaju se takodje apeluje na administraciju predsednika Buša da se priključi globalnim razgovorima za ograničenje gasova koji izazivaju efekat staklenika:\nNovi izveštaj je fokusiran na činjenicu da su Sjedinjene Države najveći zagadjivač na svetu. Iako čine pet posto svetske populacije, SAD su odgovorne za 25 posto emisije gasova koji izazivaju klimatske promene u svetu, a ta situacija se neprestano pogoršava. Sekretarijat za energetiku navodi da je emisija ugljen dioksida u Sjedinjenim Državama porasla za 18 posto od 1990. godine, a da će do 2030. porasti za još 37 posto. Izveštaj Pjuovog centra za klimatske akcije predstavlja kulminaciju dvogodišnjeg projekta koji je obuhvatio poslovne, vladine i netečevinske organizacije. Analitičar tog centra Viki Arojo kaže da je centar izradio mapu za akcije, koje obuhvataju sve oblasti američke ekonomije.\n”Ovaj plan predvidja kako političke odluke koje promovišu tehnološki razvoj tako i uvodjenje nove tehnologije na jeftin i pragmatičan način. Neki veruju da je odgovor na klimatske promene u tehnološkim inicijativama. Drugi kažu da je ograničenje emisije štetnih gasova jedini odgovor. Prema našem planu potrebno je i jedno i drugo.“\nNa vrhu liste preporuka je program kojim bi se ograničilo ispuštanje štetnih gasova iz velikih zagadjivača, kao što su elektrane. Slično modelu primenjenom u Evropskoj uniji, ovaj plan predvidja mogućnost da kompanije koje ispuštaju manje ugljen dioksida prodaju svoju dozvoljenu količinu emisije štetnih gasova kompanijama koje ispuštaju više nego što im je dozvoljeno.\nViki Arojo kaže da u osnovi toga leži obaveza o izveštavanju o tome koliko ko ispušta gasova, a zatim i prinudno smanjenje njihovog ispuštanja, dok se administracija predsednika Buša zalaže za dobrovoljne redukcije.Podpredsednik vodeće gasne i električne kompanije SINERDŽI, Džon Stovel, kaže da sve veći broj multi nacionalnih kompanija, poput Šela, Britiš petroliuma-a i Vrlpula, podržava obaveznu kontrolu ispuštanja štetnih gasova:\n”I dalje ćemo davati do znanja američkoj administraciji i članovima Kongresa da smo zainteresovani da što pre preduzmemo mere. Ne treba čekati, jer smo sada u situaciji da donesemo mudre odluke. Treba samo da znamo kakva su pravila i mi ćemo postupiti u skladu sa njima.“\nPlan Pjuovog centra za klimatsku akciju takodje preporučuje nova investiranja u nauku i tehnologiju, veću efiksnost zgrada i proizvoda, veću proizvodnju obnovljivih goriva poput etanola i biomase i izdvajanje ugljenika iz gasova nastalih sagorevanjem uglja. Analitičar Viki Arojo kaže da su američke države i regije preduzele impresivne inicijative, ali da one jednostavno nisu dovoljne.\n“Biće to pojedinačni pristup, ljudi neće znati od države do države kakve su njihove obaveze. U tome nema logike. Potrebna nam je federalna politika i to je ono što pokušavamo da promovišemo.“\nOna ističe da ta federalna politika mora da obuhvati predanost Sjedinjenih Država učesšću na medjunarodnim klimatskim pregovorima i dodaje da akcija na svim tim frontovima mora početi sada. Dalja odlaganja, navodi se u izveštaju centra Pju, samo će otežati i učiniti skupljim izazove koji su pred nama.


Konsalting – ELTECH Group, Solutions & Consulting\nServis, Merenje i Dijagnostika\nKonsalting i Poslovni razvoj\nStrukturisanje i nabavka novih projekata\nKako bi uspešno implementirali plasman vašeg projekta / projekta potencijalnim kupcima, ELTECH Group vas savetuje kako “korak po korak” izvršiti planiranje, pripremu, strukturisanje i prezentaciju vašeg projekta. Naši stručnjaci znaju trenutno stanje tržišta električne energije i imaju direktne kontakte sa donosiocima odluka potencijalnih kupaca, proizvođača i panelnih izvođača. Stoga, identifikujemo pogodne zahteve i mogućnosti za vaš projekat.\nSavetujemo vas u pripremi dokumentacije za plasiranje vaših proizvoda, poput analize kupca i tržišta, studije izvodljivosti i planiranja i pregled ugovorne dokumentacije sa ekonomskog stanovišta. Na osnovu projektnih informacija, stupamo u prvi kontakt sa kupcem i prezentujemo kompaniju, prema tehničkom i ekonomskom gledištu za kontakt i predstavljamo vašu kompaniju. Istražujemo tržište električne energije i kontaktiramo pogodne kupce za vaš projekat. U daljim diskusijama savetovaćemo i koordinisati proces implementacije na svim nivoima do uspešnog potpisivanja ugovora, planirana projekta, implementacije i realizacije.\nOd suštinske je važnosti implementirati jasnu strategiju i jako rukovodstvo sa stalnim dnevnim/sedmičnim strogim izveštajima i pregledima. Sa našim iskustvom i mrežom garantujemo kratke i dugoročne rezultate i motivisan tim sa jakim preduzetničkim duhom.\nKonsalting za industrijske tehnologije\nPronalazak novih kupaca, korporacija sa saradnicima i dobavljačima\nInovativni distributivni kanali domaći/međunarodni, direktno i indirektno\nPrenos tehnologije Evropa, Azija, Srednji Istok


Njegošev nacionalizam | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nU zajedničkom izdanju IK Catena mundi i Srpskog narodnog vijeća Crne Gore, najobuhvatnija knjiga o Njegoševom rodoljublju i besmrtnim zaslugama za uobličenje srpske nacionalne ideje.\nSaznajte zašto niko nije mogao da izbriše Njegoša iz srpske književnosti, kulture i identiteta.\nKnjiga Njegošev nacionalizam nastala je „iz uverenja da Njegoševu ideju nacije treba ispitati celovito, u svim njenim važnim aspektima i ograncima, kao jednu od nosećih ideja njegovog pesništva u celini, a ne kao ’prateći sadržaj’ i ’materijal’ u kojem se opredmećuje njegov doživljaj sveta i čoveka. Drugim rečima, u ovom istraživanju krenućemo od Njegoševog razumevanja nacije u njenom najdubljem, metafizičko-religioznom značenju, uvereni da ona kod njega ima upravo takav semantički i aksiološki status. U Njegoševom pesništvu postoje eksplicitni iskazi o tome da je pripadnost narodnoj zajednici (narodnosti, narodu, plemenu) nešto mnogo više od puke sociološke činjenice, u kojoj se nacionalni identitet svodi na skup kulturoloških, lingvističkih, običajnih, istorijskih, ekonomskih… faktora. Nacionalno osećanje, rodoljublje, kod njega ima sakralno i metafizičko utemeljenje, te je ono po svojoj prirodi vera – prostor čovekovog opštenja sa božanskim.“\nPrema Dušku Babiću, Njegošev nacionalizam ima „izrazit lični pečat“, ali ga „nikako ne treba razumeti kao tvorevinu njegove imaginacije i pesničke slobode. Naprotiv, njegova nacionalna ideja, kao i snaga njegovog genija, izrasla je iz dubine narodnog bića, istorije i sudbine. U tome i jeste osnovna snaga njegove poezije i tajna njenog značaja u srpskoj književnosti i kulturi. To je razlog zbog kojeg se Njegoševa poezija odavno ne posmatra samo kao umetnička tvorevina najvišeg reda, nego i kao ključ za razumevanje istorije i identiteta srpskog naroda.


Majstorović : Građani nezadovoljni krivičnim sudskim procesima, dobro ocenili rad notara - EMBARGO 011\nSrđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike (CEP), rekao je da rezultati „Polaznog izveštaja o praćenju stanja u pravosuđu za 2020. godinu“ pokazuju da su građani Srbije, na skali od jedan do pet, rad pravosuđa ocenili sa prosečnom ocenom tri.\n-Građani su najmanje zadovoljni u slučajevima gde se susreću sa sudom u krivičnim pitanjima, a najzadovoljniji radom notara – kazao je Majsorović.\nMajstorović je rekao da ocena o notarima, pokazuje koliko je važno rasteretiti pravosuđe od nekih tema, od nekih aktivnosti koje ne moraju da opterećuju i na taj način stvaraju ogroman pritisak na sudove i sudije.\nO primeni izmenjenih zakona Majstorović je citirao Evropske komisije – „izvestan napredak“.\n-Na žalost taj napredak je samo formalne prirode, odnosno zakoni se prilagođavaju i menjaju, a ono što uvek nedostaje je adekvatna primena i na tome treba raditi – dodao je Majstorović.\nRezultati „Polaznog izveštaja o praćenju stanja u pravosuđu za 2020. godinu“, Majstorović je prokomentarsisao da mogu poslužiti kao „iskrena smernica“ Vladi Srbije i Ministarstvu pravde kojim mogu osetiti „puls građana“, odnosno kako oni vide dosadašnje rezultate reforme pravosuđa.\nFOTO: Printscreen Youtube Centar za demokratiju\nVesić: Beograd čuva sećanje na žrtve Holokausta\nBESPLATAN KONCERT U BOŽIDARCU: Beogradski jazz kvartet nastupa 30. aprila od 20 časova\n‘Dama i džentlmen godine’ Ivanišević uručio priznanje ‘Dama godine’ glumici Isidori Građanin!\nVesić: Novogodišnji koncerti u BG uz epidemijske mere


Bolja zaštita jesetarskih vrsta u Srbiji potrebna i moguća – SRPSKI NARODNI INFO\nSvetska organizacija za prirodu, uz podršku Ministarstva zaštite životne sredine održala je radionicu „Unapređenje sprovođenja zaštite i očuvanja jesetarskih vrsta“, kojoj su prisustvovali brojni predstavnici institucija nadležnih za primenu propisa u oblasti zaštite ribljeg fonda u Srbiji.\nUčesnicima je predstavljena studija „Analiza procene normi i procedura organa i institucija koje primenjuju i sprovode propise vezane za zaštitu i očuvanje jesetarskih vrsta“, u kojoj su analizirani trenutni zakonski propisi koji regulišu zaštitu, ribolov, akvakulturu i trgovinu jesetarskim vrstama, kao i efikasnost organa u njihovom sprovođenju.\nPrikupljanje podataka rađeno je kroz anketiranje, popunjavanje upitnika, analizu statističkih podataka, ali i kroz razgovor sa velikim brojem predstavnika nadležnih ustanova i stručnih službi, koji su između ostalog istakli potrebu za dodatnom edukacijom o karakteristikama i važnosti očuvanja jesetarskih vrsta, kao i za boljom međusektorskom saradnjom.\nPavle Jovanović, rukovodilac Grupe za sprovođenje CITES konvencije Ministarstva zaštite životne sredine, održao je prezentaciju o Konvenciji o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divlje flore i faune (CITES) i kontroli prekograničnog prometa, sa posebnim osvrtom na jesetarske vrste.\nRadionici je prisustvovala pomoćnica ministra za zaštitu životne sredine Jasmina Jović, koja je podržala inicijativu Svetske organizacije za prirodu da se uvede privremena zabrana izlova kečige na pet godina. Od šest jesetarskih vrsta, kečiga je jedina koja nije strogo zaštićena, a kao ekonomski atraktivna vrsta, njena brojnost u Srbiji se smanjuje usled prekomernog izlovljavanja, često tokom lovostaja i ispod zakonski propisane mere od 40 centimetara.\n„Nema novih naučnih istraživanja o stanju populacije kečiga u Srbiji, tako da smo za 2019. godinu predvideli u predlogu budžeta novac za istraživanja populacija kečiga u našim otvorenim vodama, kako bismo došli do podataka o brojnosti populacije kečiga, uzrasnoj strukturi, da bismo nakon izvršenih istraživanja imali relevantne podatke koji će biti smernica za dalje postupanje, u smislu da li da kečiga postane trajna strogo zaštićena vrsta ili je vratiti u status zaštićene vrste, omogući ribolov, ali uz određena ograničenja“, izjavila je Jasmina Jović iz Ministarstva zaštite životne sredine.\nPrisutnima se obratila i direktorka Svetske organizacije za prirodu Duška Dimović, koja je istakla da zaštita jesetarskih vrsta predstavlja jedan od prioriteta WWF-a i na globalnom nivou, podsetivši da se one nalaze na Crvenoj listi Međunarodne unije za zaštitu prirode (IUCN), na kojoj su označene kao kritično ugrožene i pred izumiranjem.\n„Ono što je za nas jako bitno je da je napravljena inicijativa u okviru Međunarodne komisije za zaštitu Dunava (ICPDR), u julu 2018. godine na sastanku o zaštiti jesetarski vrsta u Beču, a kojem su prisustvovali i predstavnici iz Ministarstva zaštite životne sredine i Direkcije za vodu. Isplanirano je da se napravi akcioni plan za zaštitu jesetarskih vrsta, koji bi bio deo Bernske konvencije. O tome će se razgovarati osmog novembra u Parizu i to bi bila obaveza i naše države, pošto je Srbija ratifikovala Bernsku konvenciju“, izjavila je direktorka Svetske organizacije za prirodu Duška Dimović.\nNa radionici su učestvovali predstavnici Ministarstva zaštite životne sredine, Ministarstva unutrašnjih poslova, Instituta za multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu, Javnog preduzeća „Srbijašume“, Uprave carina Republike Srbije, Osnovnog suda u Nišu, Prvog osnovnog javnog tužilaštva u Beogradu, Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine, Zavoda za zaštitu prirode Srbije i ribočuvari. Skup je organizovan u okviru projekta „Život za dunavske jesetre“ koji WWF sprovodi u Srbiji, a finansira se iz Fonda za zaštitu životne sredine Evropske unije.


Rimsko nasleđe koje objedinjuje Podunavlje u 21. veku\nU julu 2020. godine je započeo projekat „Living Danube Limes”, koji finansira Evropska Unija, a koji uključuje partnere iz 10 podunavskih zemalja. Cilj projekta je sprovođenje mnoštva mera za zaštitu antičke infrastrukture i razvoj turističkog potencijala 2000 godina starog rimskog nasleđa na Dunavu. Jedan od specifičnih rezultata ovog projekta biće potpuno autentična rekonstrukcija rimskog dunavskog broda iz 4. veka nove ere.\nProjekat „Living Danube Limes”, obuhvata učesnike sa 19 univerziteta, državnih i privatnih preduzeća iz 10 zemalja, kao i 27 pridruženih strateških partnera koji podržavaju projekat kapacitetima i kompetencijama u oblastima arheologije, antičke istorije, tehnologije, arhitekture, virtuelne stvarnosti, muzejske strukture, turizam, zaštite kulturnog nasleđa i oživljavanja istorije. Projekat obuhvata područje od Nemačke do Crnog mora, a traje od jula 2020. do decembra 2022. godine i ima budžet od 3,2 miliona evra.\nČak i nakon 2000 godina, rimsko nasleđe je i dalje prisutno i vidljivo duž celog Dunava. Svi glavni gradovi na Dunavu imaju rimsku prošlost, ali takođe mnogi manji gradovi i sela sadrže impresivne rimske ostatke. Međutim, mnoge od ovih ruševina često nisu dovoljno istražene i ugrožene su prirodnim katastrofama, poput poplava. Nedostatak napora da se ovo nasleđe očuva mogao bi značiti trajni gubitak važnih lokaliteta jednog od najvećih istorijskih pograničnih sistema na svetu. Važnost dunavskog limesa je i u tome što je funkcionisao i kao vojna granica i kao najvažnija trgovinska ruta Rimskog carstva. Da bi se podstakla identifikacija sa transnacionalnim nasleđem, projekat pokušava da istakne kulturnu, simboličku i turističku vrednost dunavskog limesa. Izuzetno cenjeni austrijski muzej limesa u Carnuntumu poslužiće kao inspiracija inovativnih muzejskih i turističkih koncepata za pilot lokacije, koje će se oformiti duž cele reke. Istaknuta karakteristika Carnuntuma je spektakularna, autentična i potpuno funkcionalna rekonstrukcija rimskih zgrada, koje su izuzetno popularne među posetiocima, kao i rastuće oživljavanje istorijskih ambijenata i događaja, što otvara put potpuno novom načinu interakcije sa istorijskim nasleđem.\nHolističke mere za isticanje transnacionalnog, evropskog karaktera rimskog dunavskog limesa\nProjekat „Living Danube Limes” oslanja se na prethodne projekte Evropske Unije, kao što su „Danube Limes Brand“ i „DANUrB“, kako bi maksimizovao sinergiju i održivost. Svaka podunavska zemlja odrediće pilot lokalitete, koji će biti glavna tačka za sprovođenje projektnih aktivnosti, u koje spadaju arheološka geoprospekcija, strategija održivog turizma, rekonstrukcije virtuelne stvarnosti, muzejska saradnja i svečanosti. Pilot lokaliteti će biti snimljeni najnovijim visoko preciznim geofizičkim skenerima, kako bi se stekla nova saznanja o njima.\nDobijeni podaci će se zatim koristiti za modeliranje rekonstrukcija virtuelne stvarnosti, koje će biti integrisane u aplikaciju (Danube Limes App), koja će biti svima dostupna. Projekat takođe ima za cilj povezivanje pilot lokaliteta u lanac međusobno komplementarnih Limes centara, kako bi se ojačao turizam u čitavom regionu. Stručnjaci za zaštitu kulturnog nasleđa sastaviće strategije za održivu i trajnu zaštitu antičke infrastrukture duž Dunava. Svaki pilot lokalitet će biti uparen sa visokokvalitetnim inicijativama za oživljavanja istorije, koje će bukvalno ponovo oživeti dunavski limes i preneti znanje i stručnost širokoj publici. Svetska premijera biće rekonstrukcija rimskog dunavskog broda iz 4. veka, na potpuno autentičan način i bez pomoći savremenih alata, kao prateća mera projektnim aktivnostima. Brod sa opremljenom posadom krstariće Dunavom između pilot lokacija od jula 2022. do decembra 2022. godine, a zatim će biti prikazan na svakom pilot lokalitetu po godinu dana počevši od 2023. godine.\nNominacija za UNESCO kulturnu baštinu, Evropska kulturna ruta i održivi turizam na dunavskom limesu\nJedan od glavnih ciljeva projekta „Living Danube Limes” je nominovanje celokupnog dunavskog limesa na Listu UNESCO svetske kulturne baštine. Projekat posebno podržava nominaciju Hrvatske, Srbije, Bugarske i Rumunije, jer su ove zemlje još uvek na preliminarnoj listi UNESCO-a za svoje segmente limesa. „Living Danube Limes” takođe predviđa stvaranje Evropske kulturne rute, kao i sprovođenje koncepata zelenog turizma.\nDopuna istraživačkih propusta, povezivanje muzeja i uključivanje šire javnosti\nIstraživačke aktivnosti projekta imaju za cilj i dopunu saznanja, to jest popunjavanje istraživačkih hijatusa u arheologiji i istoriji dunavskog limesa. Rezultati istraživanja biće objavljeni prilikom povezivanja muzeja u transnacionalnu muzejsku mrežu, kao i predstavljanjem rezultata kroz aplikaciju Danube Limes App. Najšire moguće uključivanje šire javnosti u rad „Living Danube Limes” projekta, na primer kroz oživljavanje istorijskih događaja, garantuje snažnu interakciju sa rimskim dunavskim limesom, a samim tim i jaču identifikaciju sa zajedničkim nasleđem čitavog Podunavlja.\n„Dunavski transnacionalni program“ je program koji finansira Evropska Unija, sa ciljem dalje saradnje u Dunavskom regionu, da bi se podstakla veća regionalna integracija.\nMožete pratiti aktivnosti projekta „Living Danube Limes“ preko društvenih mreža:


Zašto se više od 30 000 ljudi u gradu nije javilo za drugu dozu vakcine? (VIDEO) | Boom93\nVakcinacija protiv koronavirusa u Požarevcu počela je u januaru ove godine, a prve doze primili su najpre zdravstveni radnici. Nakon njih, odziv građana koji su želeli da se zaštite od novog virusa bio je veliki, ali iako je prema poslednjim podacima Doma zdravlja, gotovo 70 odsto punoletnih Požarevljana primilo prvu dozu vakcine, gotovo 32.000 njih se nije odazvalo na drugu dozu.\nU Požarevcu prema rečima direktorke Doma zdravlja Snežane Stojković, prvu dozu vakcine primilo je 58.246 ljudi, što je oko 70 odsto punoletnih građana grada, dok je revakcinisano njih 25.619. To znači da je potpuno vakcinisano nešto više od 35 odsto građana. Treću dozu do sada je primilo 3.128 ljudi. Kada se podaci uporede dolazi se do toga da drugu dozu vakcine nije primilo više od 32.000 građana.\nNakon ovih podataka, nameće se pitanje, kako je ovo moguće i koji su razlozi neodazivanja ovako velikog broja ljudi na revakcinaciju.\nStojković objašnjava da postoje različiti uzroci zbog čega nije došlo do primanja druge doze vakcine, a često su to objektivni razlozi.\n„Mi imamo veliki broj ljudi iz našeg okruga koji su na privremenom radu u inostranstvu, tako da pretpostavljam da su oni drugu dozu primili u zemlji u kojoj rade. Jedan od razloga je taj što ne mogu svi u isto vreme da prime i drugu dozu, dakle postoji i taj jedan period u kome će primiti drugu dozu vakcine“, kaže Stojković.\nOna pojašnjava da postoji mogućnost da su se neki građani razboleli između dve doze vakcine.\n„Jedan od uzroka može da bude taj što su se neki razboleli od korone nakon prve doze vakcine, pa iz tog razloga nisu u datom momentu došli za revakcinu“.\nZato što nije dovoljan broj ljudi revakcinisan, Stojković ističe da građani treba da dođu i prime drugu dozu kako bi se zaštitili od ovog soja virusa.\nPoslednjih nedelja primetan je povećan broj pregleda u kovid ambulanti, a uzrok može biti upravo veliki broj ljudi koji se nisu odazvali na revakcinaciju, ali kako naglašava direktorka postoje i drugi razlozi koji mogu da utiču na povećan broj zaraženih, a to su razna okupljanja, dešavanja, na kojima svi građani koji se nisu vakcinisali imaju mogućnost potencijalne zaraze.\n„Takođe možemo da kažemo da oni koji nisu primili drugu dozu vakcine, da je to stvar i njihove individualne odluke, neki su smatrali da ne treba da se revakcinišu ili su se možda vakcinisali samo radi odlaska na more, ili su se vakcinisali zbog materijalne podrške koju su dobili tako da i to može da bude jedan od uzroka zbog čega se nisu odlučili na drugu dozu vakcine“, kaže direktorka.\nMeđutim, da li je u nekom trenutku zakazala kampanja države prilikom promocije vakcinacije?\nPremijerka Ana Brnabić je na nedavnoj konferenciji za novinare nakon sednice Kriznog štaba naglasila da je država uradila sve kako bi građanima obezbedila zaštitu od virusa.\n„Na građanima je bilo da slušaju lekare, da slušaju struku, nauku i da se vakcinišu. A obezbedili smo da se vakcinišu tako da mi zakažemo kad, gde da dođu na najlakši mogući način i da ih samo nakon toga podsećamo“, kaže Brnabić.\nOna ističe da u ovom trenutku, kada se broj obolelih građana naglo povećava, treba da prevagne njihova individualna odgovornost.\n„Kada pričamo o merama, to su mere, vakcinišite se ljudi, toliko života smo izgubili, a toliko je bilo lako da ih spasemo, trebali su samo da se vakcinišu, i ja ne znam više šta da kažem na tu temu“.\nOznakeAna Brnabić Dom zdravlja Požarevac druga doza građani neodazivanje Požarevac prva doza vakcinacija\nProtest u Petrovcu na Mlavi zbog izgradnje mini hidroelektrana


Sastanak Komiteta za odbranu i bezbednost, na kojem je razmotren i usvojen izveštaj, održan je 21. novembra, a u radu Komiteta učestvovao je narodni poslanik Dragan Šormaz.\nKako je saopšteno iz Skupštine Srbije, Šormaz je pozdravio kontinuirani interes Parlamentarne skupštine NATO za region Zapadnog Balkana, kao i napore izvestioca u sastavljanju izveštaja.\nZa izveštaj, Šormaz smatra da je zasnovan na činjenicama i da u velikoj meri oslikava situaciju u regionu.\nŠormaz je podsetio da NATO ima statusno neutralan pristup prema Kosovu i Metohiji i, u skladu sa time, zatražio je da se u izveštaju koristi statusno neutralna terminologija.\nGovoreći o ekonomskoj situaciji u regionu, Šormaz je naveo ostvarene ekonomske rezultate Srbije, posebno u svetlu borbe protiv pandemije Kovid-a 19.\nIstakao je da je zbog nepovoljne ekonomske situacije i lakšeg integrisanja celog regiona u Evropsku uniju, Srbija inicirala ekonomski sporazum "Mali Šengen", koji ima za cilj slobodno kretanje robe, ljudi, kapitala i usluga.\nČlanovi Komiteta za odbranu i bezbednost PS NATO usvojili su izveštaj jednoglasno, uz prihvatanje svih amandmana i sugestija srpske delegacije.\nOvogodišnje zasedanje traje od 18. novembra, a završava se danas i ovo je prvi put u istoriji da se održava virtuelnim putem.\nNa kraju će biti održano onlajn plenarno zasedanje na kome će se učesnicima obratiti generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\nVIDEO: Šta ako Amerika napusti NATO?


HE Djerdap - Ispunjen godišnji plan proizvodnje - HE Đerdap 1\nPočetna>Ispunjen godišnji plan proizvodnje - HE Đerdap 1\nOdličan rezultat HE „Đerdap 1“\nHidroelektrana „Đerdap 1“ ispunila je proizvodni plan za 2018. čak 49 dana pre roka pošto je do 12. novembra proizvela 4.717.950 MWh električne energije. Ovaj rezultat najveće EPS-ove hidroelektrane omogućili su pogonska spremnost postrojenja i povoljna hidrologija u prvih sedam meseci 2018. godine.\nOd januara do 31. jula u HE „Đerdap 1“ proizvedeno je 21 odsto više električne energije nego što je planirano, odnosno izraženo u energiji oko 660.000 MWh više od plana, što je na nivou dvomesečne proizvodnje. Usledio je period suše i loših hidroloških uslova koji su uticali na proizvodnju električne energije.\nU analima će ostati da je 2018. zabeležen najmanji dotok Dunava u oktobru od 2.045 kubnih metara u sekundi i da je 27. oktobra zabeležen najmanji dnevni oktobarski dotok Dunava od 1.770 kubnih metara u sekundi.\n- Prema prognozi očekuje se tradicionalno dobar decembar i bolji proizvodni rezultati. HE „Đerdap 1“ bi trebalo da završi godinu s proizvodnjom od oko 5.200.000 MWh ili sa 500.000 MWh većom proizvodnjom od plana – rekao je Dragan Maksimović, direktor HE „Đerdap 1“.


Srbi očekuju negativnu ocenu posmatračke misije\nMisija Saveta bezbednosti UN će realno sagledati stanje na terenu i na osnovu toga doneti odluku o statusu, kažu predstavnici kosovskih Srba. Šef poslaničke grupe “Srpske liste za Kosovo i Metohiju” u Skupštini Kosova Ranđel Nojkić ocenjuje da će predstavnici misije naići na primere neispunjenja standarda:\n“Predsednik Vladimir Putin je mislio da je možda jedan primer nesprovođenja standarda, odnosno Rezolucije 12 44, kada je u pitanju povratak nešto što zaista nema nikakvih rezultata. On je zaista mislio da je to nešto što nijedan predstavnik te misije koji bude prisutan ne bi mogao da opovrgne i zbog toga je to posebno naglasio.”\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izrazio je nadu da će misija Saveta bezbednosti proveriti kako se na Kosovu sprovodi Rezolucija 1244 UN, posebno u pogledu povratka izbeglica.\nKosovsko Ministarstvo za povratak i zajednice ocenjuje da u tom procesu ima problema, a najveći je njegova politizacija. Zamenik ministra Nazmi Fejza kaže da je najbolji primer za to selo Babuš kod Uroševca, gde je investirano 2 miliona i 660.000 evra za izgradnju kuća, ambulante, škole i druge infrastrukture. Ali povratnika nema jer su imali dodatne zaheteve koje kosovska Vlada nije prihvatila:\n“U selo Babuš raseljeni se nisu vratili zbog neopravdanih političkih zahteva, kao naprimer, ko će biti pripadnik Kosovske policijske službe, ko će biti zadužen za bezbednost sela i drugo”.\nTako je, kaže Fejza, proces ispolitizovan od strane Vlade Srbije.\nMeđutim, Nojkić upozorava da na Kosovu još uvek nema napretka u oblasti bezbednosti, obnove kuća i povraćaja imovine. Upitan koliko smatra da ima rezultata u procesu povratka, Nojkić odgovara:\n“Rezultata ima, ali su rezultati tako slabi i toliko su tanki da su praktično nevidljivi, i nema značajnog rezultata koji bi mogao da definiše pojavu povratka.”\nS druge strane, prema oceni Fejze, nedostatak slobode kretanja ne utiče na povratak:\n“U našem ministarstvu rade pripadnici svih zajednica, pa tako i Srbi. Oni su iz raznih krajeva Kosova i svaki dan na posao dolaze bez pratnje.”\nFejza kaže da Vlada Kosova nema dovoljno sredstava za uspešnu realizaciju povratka raseljenih. Budžet za ovu godinu iznosi više od 5 miliona evra, a prema proceni Fejze, za održiv povratak potrebno je najmanje 40 miliona evra.\nNa predlog Rusije, Savet bezbednosti će do kraja meseca postati misiju na Kosovo i u Srbiju, koja treba da proceni situaciju na terenu pre donošenja odluke o statusu.\nNojkić ističe da će se predstavnici Saveta bezbednosti uveriti koji od dva različita izveštaja o stanju na Kosovu, šefa UNMIKa Joakima Rikera i premijera Srbije Vojislava Koštunice, predstavljaju istinu. On kaže da se suočavaju dve strane, Kosovo koje je prihvatilo Ahtisarijev plan i Beograd koji ga je odbacio:\n“Ukoliko se konstatuje da je jedan izveštaj tačan, a jedan nije, Savet bezbednosti UN bi morao da na osnovu toga bazira svoje rešenje. Ukoliko se činjenično stanje utvrdi da ne odgovara izveštajima koji su podneseni, onda vrlo jasno govori da bi onaj ko je podneo pogrešan izveštaj morao da snosni odgovornost.”


Maradona opet “napada” Banjaluka.com\nMaradona opet “napada”\nObjavljeno: 2. 12. 2011\nNovo “peckanje” između vječnih rivala za titulu najboljeg u istoriji. Naravno, u pitanju su Pele i Maradona, a ovog puta je “mali zeleni” bio taj koji je “pecnuo” rivala. Nedavno je Pele izjavio da je, po njegovom mišljenju, Neymar trenutno bolji fudbaler od Messija.\nPele je dodao da svoju tezu zasniva na tome jer Neymar bolje dribla, šutira sa obje noge, te jer je kompletniji igrač.\nNa tu izjavu Maradona nije mogao ostati ravnodušan s obzirom da najboljim smatra svog miljenika Lea Messija, a i zato jer njih dvojica jednostavno uvijek vode neku polemiku. U svakom slučaju Maradona je poručio Peleu da “ne uzima pogrešne lijekove, već i da bi mogao možda promijeniti i doktora”.


EU: Zbog Rusije izgubili 21 milijardu eura | Ekonomist\nEU: Zbog Rusije izgubili 21 milijardu eura\nBrisel — Evropska unija je pretrpjela štetu u vidu izgubljenog izvoza od 21 milijarde eura zbog sankcija koje je uvela Rusiji povodom krize u Ukrajini.\nTo je izjavio španski ministar spoljnih poslova, Hose Manuel Garsija-Margaljo, koji se danas sastao sa evropskim kolegama u Briselu kako bi razgovarali o daljim mjerama.\n“Sankcije su nas skupo koštale, a EU je do sada izgubila 21 milijardu eura. U Španiji, najteže posljedice pretrpio je sektor poljoprivrede i turizma”, izjavio je španski ministar, prenosi agencija Frans pres.\nČlanice Evropske unije oštro se razilaze po pitanju strogih ekonomskih sankcija koje Unija postepeno uvodi Rusiji od jula prošle godine, pri čemu su se neke članice uplašile za trgovinske odnose sa Moskvom, ocjenjuje francuska agencija.\nVrijednost evropskog izvoza u Rusiju je 2013. godine dostigla 119 milijardi eura, prema podacima Evropske unije.


IT startapovi predstavili ideje u prvom biznis akceleratoru\nTanjug 7. decembra 2018. 10:14\nBEOGRAD – Privredna komora Srbije i kompanija EastHub LLC, SAD, pokrenuli su projekat u Srbiji “EastHub” – Prvi srpski IT biznis akcelerator u Sjedinjenim Američkim Državama, a u cilju da se srpski tehnološki startapovi osposobe za predstavljanje, na već razvijenom inostranom tržištu.\n“EastHub” je prvi srpski biznis akcelerator i rešenje za startap kompanije koje do sad nisu imale mogućnost prezentovanja svojih ideja adekvatnim ljudima i na razvijenim tržištima.\nKako su Sjedinjene Američke Države vodeća zemlja u razvoju tehnologija u svetu i konstantno u potrazi za novim vizijama, u svrhu podrške domaćim startap firmama, “EastHub” je osnovao kancelarije u čak pet gradova u SAD (Majamij, Njujork, Detroit, Feniks i Rali).\nDirektor sektora za međunarodne ekonomske odnose u Privrednoj komori Srbije Jelena Jovanović rekla je da je cilj da se pomogne razvoj sopstvenih softverskih proizvoda i da oni postanu globalni.\n“Naš inženjeri u svetu su prepoznati i rade u istraživačkim centrima najvećih svetskih korporacija, rade na razvoju tuđih projekata, a cilj je da sada podstaknemo razvoj sopstvenih ideja i rešenja i da oni postanu globalni”, rekla je Jovanović.\nZa današnji sastanak u PKS prijavilo se oko 100 ljudi, koji će predstaviti svoje ideje i način na koji misle da svoj proizvod predstave na svetskom tržištu.\nKako je rekla, ideja je da se izabere pet kompanija za koje će biti organizovana obuka od dve nedelje I da se potom predstave investitorima.\nKako kaže, prijavili su se ljudi iz cele Srbije i važno je da se čuju njihove ideje i šta je to što mladi ljudi žele da rade.\nKako je dodala Jovanović, tim ljudi će biti zadužen da sarađuje sa njima, a u cilju da im se pomogne u nalaženju potencijalnih investitora.\nIzvršni direktor Easthub LLC Vuk Živković rekao je da će biti izabrane najbolje ideje do 10. januaara, a za današnji skup prijavljena su rešenja iz različitih oblasti.\nU PKS je danas predstavljen poslovni akcelarator, kao i mogućnosti za učestvovanje zaintresovanih.\nSvi imaju priliku da predstave svoj proizvod i ideju, a planirano je da se pre finalnog izbora pet najboljih srpskih startap kompanija, realizuju još dva sastanka do 10. januara 2019. godine.\nNakon toga će biti saopšteno koje kompanije su odabrane za učestvovanje u „EastHub“ poslovnom akceleratoru, rečeno je na skupu u PKS.\nKako je rečeno, one startap kompanije, koje ovaj put ne budu odabrane, imaju pravo da ponovo konkurišu za tri meseca, jer je ideja da se akcelerator održava kvartalno.\nKompanijama će biti plaćene avio karte, kancelarijski prostor, mentoring, ali i stručni program. Namera jeste da se srpski tehnološki startapovi osposobe za predstavljanje, na već razvijenom tržištu.\nBesplatan dvonedeljni stručni program u SAD obezbeđuje kompletnu logističku asistenciju neophodnu za razvoj, podrazumevajući: obuke, radionice i mentorstvo, konekcije sa vodećim ljudima iz prodaje/marketinga, pripremljene kancelarije u SAD, kao i susrete i dogovore sa potencijalnim investitorima iz SAD.\nAkcenat obuke će biti postavljen i na segment upravljanja firme: kroz “sistem” prodaje akcije firme, vrstama i plasmanu akcija, organizovanje skupštine akcionara, ali i zadržavanju kontrole nad kompanijom. Učesnici će se pripremti kako da predstave i što bolje rangiraju svoj proizvod.\nTokom dvonedeljog inkubatora u SAD, Majami, “EastHub” će obezbediti istaknute i svetski priznate ličnosti iz obasti marketinga, koji će praktičnim savetima objasniti koje su strategije za rast najbolje, koji su to najkorisniji marketing i prodajni kanali, ali i ono što je poslednjih meseci imperativ u IT industriji – kako da proizvodi budu maksimalno cyber sigurni.\n“EastHub” će selektovanim kompanijama pružiti mogućnost da konkurišu kod najvećih investicionih fondova, ali i kompletnu obuku i trening na koji način najefikasnije predstavitisopstvene ideje investitoru.\nZa samo apliciranje je obavezno da je prototip tehnološki razrađen, to jest da je takozvani MVP lansiran, funkcionalan i dokazan u praksi, da beleži već neke trendove, rezultate ili klijente.\nProces izbora kompanija će se obaviti putem direktnih prezentacija u Privrednoj Komori Srbije (pitćing), a u žiriju će biti preduzetnici, investitori i stručna lica iz PKS.\nApliciranje za program će biti organizovano preko sajta www.easthub.co .


Konferencija za medije nakon sjednice Vlade FBiH\nNa današnjoj konferenciji za medije održanoj u Sarajevu premijer Federacije Bosne i Hercegovine Fadil Novalić kazao je da je Vlada FBiH razmatrala kao najvažniju tačku budžet za 2021. godinu, koji treba da eliminira uticaj pandemije u 2020. godini. Istakao je da je budžet odraz ekonomske politike, koji je morao uzeti u obzir sve ono što se događalo u ekonomskom i socijalnim smislu u 2020. godini, koja je bila obilježena pandemijom.\n- Budući da smo ove godine uočili sve zakonitosti ekonomskog, socijalnog i zdravstvenog uticaja pandemije na naše društvo i da imamo visoka očekivanja od vakcine, tako smo i kreirali budžet za narednu godinu - pojasnio je Novalić.\nNaglasio je da je u 2020. godini zbog pandemije izgubljeno 14.000 radnih mjesta, ali da su istovremeno direktni porezi pali samo 0,7 posto, što znači da su ekonomske mjere koje su uticale na direktne poreze, bile efikasne.\n- Tako da nam ne trpi zdravstvo i penzioni fond, ali indirekti porezi su pali 15,8 posto, što je široka potrošnja, i to čini određeni problem naročito na nižim novima vlasti - naveo je federalni premijer.\nDodao je da je budžet kreiran da prevenira pojave visokog nedostatka indirektnih poreza i neprimjetnog pada direktnih poreza, te naglasio da je budžet u iznosu od pet milijardi i 481 miliona KM kreiran da se 230 miliona granta uputi na niže nivoe vlasti i da polovinu tih sredstava treba koristiti za obrte mikro i malih poduzeća.\n- U ekonomskom smislu, FBiH na to još kreira 240 miliona KM u privredu, 150 miliona KM u Stabilizacijski fond, 50 miliona u zapošljavanje, 25 miliona KM u Garantni fond i 15 miliona KM da ohrabrimo uzimanje kredita privredu - pojasnio je Novalić.\nIstakao je da su na sjednici razmatrane još dvije vrlo važne teme, ulaganje 30 miliona KM u turizam i 10 miliona KM za pomoć cestovom prijevozu putnika.\nZamjenica premijera Federacije BiH i federalna ministrica finansija Jelka Milićević izjavila je da je Prijedlog budžeta FBiH za 2021. upućen po hitnoj proceduri u Parlament FBiH i podsjetila da još nisu završeni pregovori vezano za aranžman sa MMF-om, te da se u javnosti pojavila informacija da ima neusaglašenih pitanja između entiteta.\n- Nisu neusaglašena pitanja između entiteta, nego su na određeni način neriješena pitanja i nejasno definirana pitanja između BiH i MMF-a vezano za preduslove i određene strukturalne odrednice. Iz tih razloga nismo mogli u proceduru poslati nacrt budžeta, pa prijedlog, s obzirom da nisu bili zaokruženi izvori finansiranja - navela je Milićević.\nU ovoj godini je, kako je dodala, planiran pad prihoda od PDV-a s obzirom na smanjenu potrošnju, napominjući da je neophodno stvoriti preduslove za javne investicije, nešto što u Vladi prepoznaju i podupiru.\n- Za vakcinu protiv Covid-19 je planirano 12 miliona KM i to je nešto što je vezano za zajedničku nabavku koja se koordinira sa nivoa države. Transferi općinama su bili 30 miliona KM i planirani su na istom nivou i u prijedlogu budžeta. Za uvezivanje staža je planirano deset miliona KM, a poticaj za poljoprivredu je ostao na istom nivou kao i u ovogodišnjem budžetu - navela je Milićević.\n- Ovom odlukom je, sukladno interventnim mjerama za podršku ugroženom sektoru privrede u Federacije BiH, utvrđena lista korisnika finansijske pomoći u sektoru cestovnog javnog prijevoza putnika s iznosima dodijeljenih sredstava - kazao je Lasić.\nNa temelju Uredbe o interventnim mjerama za podršku, kako je istakao Lasić, Federalno ministarstvo prometa i komunikacija je objavilo javni poziv poslovnim subjektima iz oblasti javnog cestovnog prijevoza putnika koji je bio otvoren do 13. novembra. Dodao je da su se na poziv prijavila 193 poslovna subjekta, od kojih je 176 ispunilo sve uvjete propisane uredbom.\nFederlna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo izjavila je da se Vlada FBiH opredijelila da zajedno s transportom, industrijom, poljoprivredom podrži i sektor turizma i to s prilično velikim iznosom od 30 miliona KM o čemu je donesena odluka na današnjoj sjednici.\n- Federalno ministarstvo okoliša i turizma dobilo je 415 prijava na javni poziv za dodjelu finansijske pomoći poslovnim subjektima iz turističko-ugostiteljskog sektora u okolnostima pandemije koronavirusa, a pomoć je ostvarilo 340 subjekata - navela je Đapo.\nOd tih 340 subjekata, 192 su hotela, 98 putničkih agencija, 21 tour operater, pet vodiča, 18 novoosnovanih privrednih subjekata (osnovanih nakon 30. juna 2019. godine) i šest banja.\nPomoć su dobili subjekti u svim kantonima, a najznačajnija sredstva se ostvaruju u Kantonu Sarajevo (15 miliona KM), HNK (šest miliona KM), USK (2,5 miliona KM), Tuzlanskom kantonu (dva miliona KM) itd. Svi ovi podaci će biti dostupni na web stranici Ministarstva, navela je Đapo.\nPomoć je namijenjena za plate i troškove poslovanja od 1. jula do 31. decembra ove godine, a ugovori će se potpisati do Nove godine. Na osnovu ove odluke. Đapo je dodala da će uplata sredstava biti do kraja januara, a da pravdanje sredstava treba da se izvrši do kraja februara.


Industrijska proizvodnja u BiH u augustu opala za 1,4 posto u odnosu na juli – Biznis.ba\nNaslovnaBiHIndustrijska proizvodnja u BiH u augustu opala za 1,4 posto u odnosu na juli\nobjavljeno 25. sep 2020. u 11:54 25. sep 2020.\nIndustrijska proizvodnja u BiH u augustu je zabilježila pad za 1,4 posto u odnosu na juli, te za 6,7 posto u odnosu august prošle godine.\nZa osam mjeseci ove godine (januar-august) industrijska proizvodnja je manja za 8,8 posto u odnosu na isti prošlogodišnji period, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nProizvodnja intermedijarnih proizvoda u augustu je manja za jedan posto u odnosu na juli, a netrajnih proizoda za široku potrošnju za 5,1 posto, dok je proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju veća za 4,4 posto, energije za 1,7 posto, te kapitalnih proizvoda za 0,9 posto.\nU augustu ove u odnosu na isti mjesec prošle godine, proizvodnja intermedijarnih proizvoda manja je za 7,5 posto, energije za 8,5 posto, te netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 10,5 posto, dok je proizvodnja kapitalnih proizvoda veća za 6,5 posto, koliko i proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju.\nDesezonirana industrijska proizvodnja u augustu u poređenju sa julom u području vađenje ruda i kamena zabilježila je rast od 1,4 posto, dok je u prerađivačkoj industriji zabilježen pad od 0,3 posto, a u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i gasom 1,5 posto.\nIndustrijska proizvodnja u augustu u poređenju sa istim mjesecom prošle godine, kalendarski prilagođena, bilježi pad u proizvodnji i snabdijevanju električnom energijom i gasom za 12,5 posto, u području vađenje ruda i kamena za 8,1 posto, te u području prerađivačke industrije za četiri posto.


Danas počinje Evropsko prvenstvo za dame. – Portal Budva\nDanas počinje Evropsko…\nDanas počinje Evropsko prvenstvo za dame.\nSusretom između Rumunije i Njemačke, danas startuje 14. Evropsko prvenstvo u rukometu za dame. Mnogo interesantniji duel počinje u 18:15h kada se u grupi B sastaju reprezentacije koje pretenduju na titulu: Rusija i Španija.\nRuskinje sa izuzetno talentovanim, mladim sastavom, imaju ekipu koja je i prije dvije godine igrala finale prvenstva koje je izgubila od Francuske 24:21. Sada, dvije godine starije, Ruskinje žele da se okite jedinom zlatnom medaljom koju nemaju (i samostalno i kao nasljednice SSSR-a, ruskinje imaju zlata sa svjetski prvenstava i sa olimpijskih turnira, ali ne i zlato sa Evropskog prvenstva).\nS’ druge strane, izuzetno, jaka Španija je aktuelni svjetski vicešampion. Nedostajalo je mnogo sreće u zadnjem finalu Svjetskog prvenstva gdje su španjolke bez svjetske titule ostale, bukvalno, u zadnjoj sekundi meča. Isti sastav je i sada na raspolaganju treneru Karlosu Viveru, sa sve kapitenkom, Silvijom Navaro koja ima 41. godinu!\nRukometašice Francuske slave prvu titulu osvojenu 2018.godine.\nCrna Gora nije u krugu užih favorita. Žrijeb nije bio naklonjen izabranicama Kima Rasmusena, te se nalaze u grupi sa, aktuelnim, šampionkama Evrope, reprezentacijom Francuske, domaćinom Danskom i Slovenijom, najtežim protivnikom iz najslabijeg četvrtog šešira.\nFrancuskinje su fizički najdominantnija ekipa u grupi, a možda i na prvenstvu (uz neuhvatljive holanđanke i ruskinje), čak 13 igračica dolazi iz domaćeg šampionata, a selektor Olivije Krjoembo je tu od 2016.godine (sa njime su osvojene titule Svjetskog i Evropskog prvaka). Dankinje su uz Norvešku, jedina reprezentacija koja je učestvovala na svim šampionatima. Nisu dominantne kao na početku 20.vijeka, ali su ambicije jasne: da se osvoji medalja i iskoristi prednost domaćeg terena.\nSastav grupa Evropskog prvenstvo 2020.\nCrna Gora na okupu ima provjeren sastav iz iste (i jedine) rukometne baze u Crnoj Gori, ekipe Budućnosti. Potencijalni problem predstavlja i činjenica što rukometašice Crne Gore nisu imale nikakav period adaptacije na novog selektora i na njegovu taktiku, navike. Svakako, plasman u drugu grupnu fazu ne bi trebao da se dovodi u pitanje, ali je se bodovi prenose i iz nove, znatno teže, grupe, u polufinale prolaze samo dvije reprezentacije. Dakle, potreban je, skoro pa savršen rezultat, bez poraza, da bi se objektivno došlo do polufinala. Inače, Crna Gora sa Evropskih šampionata ima jednu zlatnu medalju, osvojenu 2012.godine u Beogradu.\nSvoj prvi meč na šampionatu Crna Gora igra u petak, upravo protiv Francuske od 18:15. 06.decembra se od 20:00h „Lavice“ sastaju sa Danskom, a prvu grupnu fazu završavaju 08.decembra utakmicom protiv Slovenije.\nSvi susreti igraju se u Danskoj, pošto je zbog pandemije koronavirusa drugi organizator, Norveška, odustala od svog domaćinstva. Šampionat se finalnim susretom završava 20.decembra.


Zvečan: 16 Albanaca podnelo zahteve za rekonstrukciju kuća\nJoš 16 Albanaca podnelo zahteve za rekonstrukciju kuća na području opštine Zvečan. Predsednik opštine Zvečan Dragiša Milović naveo je da se na teritoriji opštine Zvečan nalazi 16 albanskih kuća čiji su vlasnici podneli zahteve za rekonstrukciju, međutim kako ističe, vlasnici samo četiri objekta imaju dozvole izdate pre 1999. godine. "Ostalih 12 vlasnika koji nemaju urednu dozvolu, odnosno nepotpunu dokumentaciju, moraće kao i svaki građanin naše opštine, ako žele nešto da grade ili rekonstruišu, da predaju zahteve i ispune određene uslove koje zahteva odeljenje za urbanizam", rekao je Milović za Kontakt Plus radio. Kada je reč o povratku Srba u selo Svinjare, južno od Mitrovice, Milović ističe da je o ovom problemu bilo reči sa predstavnicima južne opštine pri čemu je postignuta saglasnost da je neophodno da se prethodno ispune određeni bezbednosni uslovi. Državni sekretar u Ministarstvu za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović smatra da je povratak Albanaca u Brđane politički motivisan, kao i da je veoma bitno da obe lokalne samouprave, Kosovska Mitrovica i Zvečan, dogovore zajedničku platformu pre nego započnu razgovore sa predstavnicima Euleksa. "Principi na kojima se Srbi vraćaju svuda na Kosovu su pristanak lokalne, primajuće zajednice, u ovom slučaju to su Srbi u Brđanima, i stvaranje balans programa koji podrazumeva da ako se neko vraća, korist ima zajednica koja prima. To su neki principi koji su usvojeni i koji su do sada funkcionisali", podvukao je Ivanović. Situacija u naselju Brđani na severu Kosovske Mitrovice za sada je mirna i stabilna. Prema podacima dostupnim policiji postignut je određeni dogovor o rekonstrukciji kuća. Incidenata nema i procene policije su da će takva situacija ostati i narednih dana, rekao je Kontakt Plus radiju zamenik direktora KPS-a za region Mitrovice Ergin Medić. "Radovi su danas nastavljeni na kućama koje nisu sporne. Na kućama koje pripadaju teritoriji opštine Zvečan radovi su danas obustavljeni, ali prema našim saznanjima radovi bi uskoro trebalo biti nastavljeni, ali na raščišćavanju terena", rekao je Medić. U Brđanima, gde su početkom maja Albanci počeli obnovu svojih kuća porušenih tokom sukoba na Kosovu 1999. godine, nalaze se i porušene kuće čiji su vlasnici Srbi. Trenutno u naselju Brđani ima 146 kuća, u ojima živi oko dve hiljade Srba, među kojima više od pet stotina dece.


ZVEZDA IMA LISTU PRIORITETNIH POJAČANJA: Opet je Dragović u igri, a jedna opcija je i Kolarov!\nlista želja već postoji\nČelnici kluba iz Ljutice Bogdana aktivno rade na dovođenju novih igrača\nObjavljeno: 09.03.2021. 10:09h 10:13h\nDugo se govori o dovođenju Aleksandra Dragovića, štopera Bajera iz Leverkuzena. Generalni direktor crveno - belih, Zvezdan Terzić je razgovarao sa austrijskim reprezentativcem, da bi zimus bio u UAE gde je razgovarao sa njegovim menadžerima.\nDragović je već na meti Dinama iz Kijeva, zanimljiv je i Bazelu i pojedinim austrijskim i turskim klubovima, tako da bi crveno - beli trebalo da se osiguraju što pre ukoliko žele da pregovori uspeju.\nDEBI SAVIĆA U DRESU OLIMPIJE: Prvi zvaničan meč nakon 364 dana!\nFK Crvena zvezdaFudbalDejan StankovićMilan RodićAleksandar DragovicAleksandar KolarovMarko Jevremović\n(UŽIVO) ITALIJA JURI DRUGU POBEDU: Švajcarska traži iznenađenje u Rimu (FOTO)


STEFANOVIĆ: Rad policije doprineo je da živimo u bezbednoj državi! • HAPPYTV.RS\n- U radu policije najviše sam ponosan na ljude, jer su oni jedan neponovljiv i jedinstven resurs u zemlji i ponosan sam na sve rezultate koje su postigli - rekao je Stefanović novinarima nakon obilaska štandova svih jedinica MUP-a.\n- Pre dve godine uveli smo u prvom, četvrtom i šestom razredu policijske predavače koji decu na zanimljiv i kreativan način uče kako da se snađu u slučaju požara i poplava. Videli smo da su deca zainteresovana za ta predavanja i to je veliki uspeh s obzirom da do pre pet ili šest godina nismo imali nijedno takvo predavanje - ukazao je ministar.\n- Roditelji moraju da budu upućeni šta deca rade na internetu. Naš posao je da sprečimo bilo kakvog predatora da pruži ruke prema našoj deci i drago mi je da smo u proteklom periodu i u tome bili efisani - rekao je Stefanović.\n- To je dovelo do toga da mi danas imamo više od 11 odsto manji stepen kriminaliteta nego ranije - podvukao je ministar.\n- Naravno da uvek može bolje i više da se radi. Ja na tome insistiram. Možda nekada ne upućujem dovoljno zahvlanosti policajcima i vatrogascima koji su u prvoj liniji odbrane građana, zato ovaj dan posvećujemo njima - naveo je Stefanović.\n- Jedan od naših kljucnih zadataka je da policajci budu bliži građanima i da shvate da su policajci tu zbog njih, da brinu o njima, da ih zaštite i da budu uz svoj narod u svakom trenutku - naglasio je Stefanović.