Zakazana 55. sjednica Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH\nPredsjedavajućа Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Borjana Krišto sazvala je 55. sjednicu Predstavničkog doma za petak, 15. decembar 2017. godine u 10 sati.\nPrijedlog zakona o izmjenama Zakona o akcizama u Bosni i Hercegovini, predlagači poslanici: Salko Sokolović, Senad Šepić i Sadik Ahmetović, broj: 01-02-1-2340/17, od 29.9.2017., s Mišljenjem Ustavnopravne komisije;\nPrijedlog zakona o dopunama Okvirnog zakona o visokom obrazovanju u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-2528/17, od 25.10.2017. (prvo čitanje);\nPrijedlog zakona o dopunama Zakona o sportu u Bosni i Hercegovini, predlagač: poslanik Mirsad Đonlagić, zakon broj: 01-02-1-2529/17, od 25.10.2017. (prvo čitanje);\nPrijedlog zakona o izmjeni i dopunama Zakona o ombudsmenu za ljudska prava Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon brој: 01,02-02-1-2568/17, оd 30.10.2017. (prvo čitanje);\nPriјеdlоg zаkоnа о sprеčаvаnju sukоbа intеrеsа u instituciјаmа Bоsnе i Hеrcеgоvinе, prеdlаgаči pоslаnici: Bоrislаv Bојić, Hаzim Rаnčić, Јаsmin Еmrić, Diаnа Zеlеnikа, Dаmir Аrnаut, Sаšа Маgаzinоvić, Sеnаd Šеpić i Маја Gаsаl-Vrаžаlicа, zаkоn brој: 01-02-1-2573/17, оd 31.10.2017. (prvo čitanje);\nPriјеdlоg zakona o izmjenama i dopunama Zakona o nezavisnim i nadzornim tijelima policijske strukture Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-1752-4/17, od 14.11.2017. (prvo čitanje);\nPrijedlog zakona o izmjenama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Amir Fazlić, Nermina Kapetanović, Šefik Džaferović, Safer Demirović, Hazim Rančić, Asim Sarajlić i Šemsudin Mehmedović, zakon broj: 01-02-1-2686/17, od 15.11.2017. (prvo čitanje);\nPrijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zaštiti lica koja prijavljuju korupciju u institucijama Bosne i Hercegovine, predlagači: poslanici Aleksandra Pandurević, Borjana Krišto i Mirsad Isaković, zakon broj: 01-02-1-2687/17, od 15.11.2017. (prvo čitanje);\nPrijedlog zakona o osiguranju depozita u bankama Bosne i Hercegovine, predlagač: Vijeće ministara BiH, zakon broj: 01,02-02-1-2713/17, od 24.11.2017. (prvo čitanje), skraćeni postupak;\nIzvještaj o izvršenju Budžeta institucija Bosne i Hercegovine i međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, podnosilac: Predsjedništvo BiH, broj: 01,02-16-1-1596/17, od 3.7.2017.;\nIzvještaj o finansijskoj reviziji izvršenja Budžeta institucija Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-16-1-2013/17, od 8.8.2017.;\nGodišnji revizorski izvještaj o glavnim nalazima i preporukama za 2016. godinu, podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01,02-16-1-2013/17, od 8.8.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za antidoping kontrolu BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1856/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za koordinaciju policijskih tijela BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1857/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za državnu službu BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1861/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1889/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1890/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za javne nabavke BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1891/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za lijekove i medicinska sredstva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1896/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za nadzor nad tržištem BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1897/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za osiguranje u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1898/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za policijsku podršku BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1912/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za poštanski saobraćaj BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1913/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1914/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za prevenciju korupcije i koordinaciju borbe protiv korupcije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1915/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za promociju stranih investicija u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1916/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za rad i zapošljavanje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1917/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za razvoj visokog obrazovanja i osiguranje kvaliteta BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1918/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za sigurnost hrane u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1919/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za statistiku BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1920/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za školovanje i stručno usavršavanje kadrova BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1921/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Agencije za zaštitu ličnih podataka u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1922/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Arhiva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1923/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za informiranje i priznavanje dokumenata iz oblasti visokog obrazovanja u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1924/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centra za uklanjanje mina u BiH – BHMAC za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1925/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za civilno zrakopolovstvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1926/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za ekonomsko planiranje za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1927/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Direkcije za evropske integracije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1928/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Državne regulatorne agencije za radijacijsku i nuklearnu sigurnost u BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1931/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Fonda za povratak BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1932/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Generalnog sekretarijata Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1933/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za ljudska prava BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1947/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Institucije ombudsmena za zaštitu potrošača BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1935/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za akreditiranje BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1936/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za intelektualno vlasništvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1937/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za mjeriteljstvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1938/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za nestala lica BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1941/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Instituta za standardizaciju BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1942/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Jedinice za realizaciju projekta za izgradnju Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1943/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za koncesije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1944/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Konkurencijskog vijeća BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1945/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Memorijalnog centra Srebrenica - Potočari, spomen-obilježje i mezarje za žrtve genocida iz 1995. za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1946/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva civilnih poslova BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1950/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva finansija i trezora BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1951/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva pravde BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1953/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva komunikacija i prometa BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1954/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1957/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1958/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Odbora državne službe za žalbe za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1959/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Parlamentarne skupštine BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1964/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1965/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Pravobranilaštva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1966/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Predsjedništva BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1967/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Regulatorne agencije za komunikacije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1968/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za poslove sa strancima BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1969/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Službe za zajedničke poslove institucija BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1970/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne harmonizacijske jedinice Ministarstva finansija i trezora BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1971/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Centralne izborne komisije BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1972/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Suda BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1973/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Uprave BiH za zaštitu zdravlja bilja za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1975/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda koordinatora za reformu javne uprave BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1979/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za harmonizaciju i koordinaciju sistema plaćanja u poljoprivredi, ishrani i ruralnom razvoju BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1980/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za razmatranje žalbi BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1981/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za veterinarstvo BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1982/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ureda za zakonodavstvo Vijeća ministara BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1983/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Ustavnog suda BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1984/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj Ureda za reviziju institucija BiH o finansijskoj reviziji Vijeća za državnu pomoć BiH za 2016. godinu, broj: 01-16-1-1985/17, od 27.7.2017.;\nIzvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Elektronsko poslovanje u institucijama BiH – uspostava i primjena“, podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2541/17, od 26.10.2017.;\nIzvještaj o izvršenoj reviziji učinka o temi: „Upravljanje imovinom i troškovima smještaja u diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH“, podnosilac: Ured za reviziju institucija BiH, broj: 01/4-16-1-2542/17, od 26.10.2017.;\nIzvještaj o realizaciji Revidirane strategije Bosne i Hercegovine za provođenje Aneksa VII. Dejtonskog mirovnog sporazuma za 2016. godinu, podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2251/17, od 19.9.2017.;\nIzvještaj o zbrinjavanju izbjeglica i stranaca pod supsidijarnom zaštitom u Bosni i Hercegovini za 2016., podnosilac: Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02,03-37-2187/17, od 8.9.2017.;\nIzvještaj o pregledanom stanju finansijskog poslovanja političkih stranaka u 2015., materijal Centralne izborne komisije BiH, broj: 01,02-16-1-2566/17, od 30.10.2017.;\nIzvještaj o slobodi govora i stanju medijskih sloboda u Bosni i Hercegovini, materijal: Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, broj: 01,02-37-2725/17 (veza broj: 01-50-1-15-35/16 i 01-50-1-1575/15), od 20.11.2017.;\nInformacija u oblasti stranih direktnih investicija u Bosni i Hercegovini, materijal Agencije za unapređenje stranih investicija u BiH - FIPA, broj: 01,02-22-2546/17, od 26.10.2017.;\nRazmatranjeposlaničke inicijativeSalka Sokolovića, podnesene 25.10.2017., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH ('Službeni glasnik BiH', br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosim poslaničku inicijativu kojom se zadužuje Ministarstvo civilnih poslova BiH da, u roku od 20 dana od dana usvajanja ove inicijative, pripremi i u parlamentarnu proceduru dostavi izvještaj o razlozima neprimanja Agencije za razvoj visokog obrazavanja i osiguranje kvaliteta Bosne i Hercegovine u punopravno članstvo Evropske organizacije za osiguranje kvaliteta u visokom obrazovanju (ENQA) s konkretnim prijedlogom mjera za otklanjanje uočenih slabosti“, broj: 01-50-1-2527/17.;\nRazmatranje poslaničke inicijative Senada Šepića, Salka Sokolovića i Sadika Ahmetovića, podnesene 23.11.2017., koja glasi: „Na osnovu člana 8. Poslovnika Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH („Službeni glasnik BiH“, br. 79/14, 81/15 i 97/15), podnosimo poslaničku inicijativu za sazivanje i održavanje sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH o temi: „Informacija o negativnom trendu odlaska ljudi iz BiH, posebno mladih“, broj: 01-50-1-2753/17.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Republike Hrvatske o uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-2414/17, od 9.10.2017.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Crne Gore o kolokaciji dipomatsko-konzularnih predstavništava, broj: 01,02-05-2-2643/17, od 7.11.2017.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana na Sporazum o grantu između Razvojne banke Vijeća Evrope i Bosne i Hercegovine u vezi s trećim potprojektom u okviru Programa stambenog zbrinjavanja u Bosni i Hercegovini, broj: 01,02-05-2-2644/17, od 7.11.2017.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma o finansiranju za program Interreg V–B Dunav CC2014TC16M6TH001 između Evropske unije, koju predstavlja Evropska komisija, Bosne i Hercegovine, koju predstavlja Vijeće ministara BiH, i Mađarske, koju predstavlja Ministarstvo za državnu ekonomiju, upravljačko tijelo transnacionalnog programa saradnje Interreg V–B Dunav, broj: 01,02-05-2-2645/17, od 7.11.2017.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Amandmana broj 1 na Ugovor o finansiranju između Bosne i Hercegovine, Republike Srpske i Evropske investicione banke, zaključen 13. oktobra 2011. u Luksemburgu i 27. oktobra 2011. u Sarajevu – Hitna pomoć u slučaju poplava i prevencija A (Fi 31.529), broj: 01,02-05-2-2646/17, od 7.11.2017.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Fakultativnog protokola uz Konvenciju o pravima djeteta koji se odnosi na postupak po predstavkama, broj: 01,02-05-2-2647/17, od 7.11.2017.;\nDavanje saglasnosti za ratifikaciju Sporazuma između Vijeća ministara Bosne i Hercegovine i Vlade Savezne Republike Njemačke o razmjeni i obostranoj zaštiti tajnih podataka, broj: 01,02-05-2-2761/17, od 24.11.2017. (kraj)


DOK JE DEJTONA BIĆE I SRPSKE Ustav BiH čuva Srbe od "udara" bošnjačkih političara\nNedeljka Breberina , Slobodan Popadić\n29.09.2016. 15:32 > 20:07\nSve dok postoji Dejtonski mirovini sporazum postojaće i Republika Srpska.\nTrenutak potpisivanja Dejtonskog sporazuma\nOvo je odgovor političke i stručne javnosti na mogući novi "bošnjački udar" na RS u vidu zahteva za ocenu ustavnosti njenog imena pred Ustavnim sudom BiH. Naziv RS kao entiteta odavno je trn u oku bošnjačkim nacionalistima, a ta tema ponovo je aktuelizovana nakon što ih je Ustavni sud BiH ohrabrio osporavajući 9. januar kao Dan Republike. U slučaju da se desi čudo, pa da sudije ospore i ime RS, to bi BiH uvelo u do sada neviđenu političku krizu, jer bi udarilo na temelje samog mirovnog sporazuma.\nGeneral Halilović preti: Niko ne može da odnese deo BiH bez belaja, apsolutno spremni na rat, RS će nestati u sukobu\nNE SKRIVAJU MRŽNJU Pripadnici Oružanih snaga BiH Srbe nazivaju genocidašima i ĐIKANIMA\nDOMETI I POSLEDICE REFERENDUMA Srpska između sankcija i samostalnosti\nČlan Ustavnopravne komisije Doma naroda BiH Dragutin Rodić upozorava da se ime Republike Srpske ne može ukinuti bez promene Ustava BiH, što izgleda kao nemoguća misija, jer ne postoji podrška iz RS. Prema Ustavu BiH, on se može menjati dvotrećinskom većinom prisutnih poslanika Parlamentarne skupštine BiH.\nOsim toga, dodaje Rodić, postoji i Zakon o zaštiti imena Republike Srpske.\n- Najave osporavanje njenog imena su u sklopu ukupne strategije iz Federacije BiH u pokušaju derogiranja Srpske. Međutim, sam Dejtonski sporazum i Ustav BiH je definisao šta su sastavni delovi BiH i da je jedan od entiteta Srpska. To je čista ustavna materija, ali kako se stvari odvijaju svašta je za očekivati – kaže Rodić.\nZbog glasanja na referenduma o Danu RS: Bošnjaci bi da kažnjavaju Srbe u Oružanim snagama BiH\nSUDAR SVETSKIH SILA NA BALKANU Kako je RS postala moneta za potkusurivanje Moskve i Vašingtona\nBURNE REAKCIJE NA REFERENDUM Stejt department: Organizatori će snositi posledice!; Dodik: Prošlo je vreme Osmanlija\nPoslanik SNSD u parlamentu BiH Milica Marković ističe da su bošnjački političari očigledno sebi zacrtali da idu korak po korak, sve do inicijative za ukidanje entiteta i naziva RS.\n- Naš odgovor je ono što je rekao predsednik Dodik, kada je čestitao građanima RS na referendumu, a to je rečenica – biće još referenduma. Oni moraju znati da će na svaku svoju inicijativu dobiti referendum, kao što su dobili za 9. januar. Kao što kaže Matija Bećković - „Ćeraćemo se još“, a videćemo šta će biti na kraju. Može da im se desi referendum o osamostaljenju RS – poručuje Markovićeva.\nŠef poslaničkog kluba SDS u parlamentu BiH Aleksandra Pandurević nedavno je ocenila za „EuroBlic“ da bi raspakivanje Dejtonskog sporazuma otvorilo pitanje nadležnosti i suverentiteta RS unutar BiH, što nije u interesu Srpske.\n- Jer, na koji način u tom slučaju rešiti entitetsko glasanje u parlamentu BiH ili odrediti koliko ministara bi iz kojeg entiteta dolazilo?! Otvorila bi se mnoga pitanja za koja je nemoguće naći rešenja – ocenila je Pandurevićeva.\nSavet ministara “po potrebi”\nMada je Dejtonski sporazum garant opstanka RS, činjenica je da je on proteklih godina nasilno menjan čime je jačao državu BiH.\nKoliko je BiH izmenjena u odnosu na 1996. godinu najbolje se vidi iz sastava Saveta ministara BiH. Dejton je predvideo da on ima predsedavajućeg i dva ministra – spoljnih poslova i spoljne trgovine, a ostale samo „po potrebi“. Međutim, ta formulacija je dovela do toga da Savet ministara BiH sada ima devet ministara i ogromnu administraciju, kao da je reč o državnoj vladi.\nIstovremeno, prema Aneksu četiri Dejtonskog mirovnog sporazuma, odnosno Ustavu BiH, državi je precizno dodeljeno samo 10 nadležnosti – spoljna, spoljnotrgovinska i carinska politika, monetarna politika, finansiranje ustanova i međunarodnih obaveza BiH, politika u vezi sa iseljenicima, izbeglicama i azilom, međunarodno sprovođenje krivičnog prava, osnivanje i upravljanje zajedničkim kapacitetima, regulisanje saobraćaja između entiteta i kontrola vazdušnog saobraćaja.\n- Sve vladine funkcije i ovlašćenja koje se u ovome Ustavu izričito ne dodeljuju ustanovama BiH, biće one koje postoje u entitetima – jasan je Ustav BiH.\nOsporavanje simbola RS traje još od vremena kada je na čelu SDA bio Alija Izetbegović, preko Sulejmana Tihića do Bakira Izetbegovića.\nNa njihove inicijative Ustavni sud BiH je ukinuo grb, zastavu i himnu RS, pokušava da ukine Dan RS, uz najavu da bi se to moglo desiti i sa nazivom Republika Srpska.\nIzetbegović: Nema otcepljenja\n- Neće biti rata, niko neće uništiti RS. Mi ćemo čuvati ovu zemlju i Dejtonski mirovni sporazum i sve građane, i Srbe i Hrvate i Bošnjake. Nikakvih ratova biti neće, jer će se urazumiti oni u Banjaluci – izjavio je nedavno lider SDA Bakir Izetbegović.\nTvrdi da nikome ovde rat nije potreban te da ratovi počnu kada jedan narod dovedete u poziciju da neke stvari više ne može da trpi, a u toj poziciji niko nije u BiH.\n- Ponajteže je Bošnjacima povratnicima u RS. Da Srbi u BiH krenu u rat da bi otcepili nešto čime vladaju suvereno, o tome nema govora niti će ljudi krenuti u tom smeru - istakao je Izetbegović.\n"BiH JE MALIGNO OBOLELA" Dodik o najtežoj političkoj krizi od potpisivanja Dejtonskog sporazuma\nSrbe okrivili za neuspeh Bošnjaka, Hrvata i stranaca: Da li je izborna reforma u BiH zaustavljena zbog sankcija


Tegeltija: Otvaranje granica BiH prema Europi krajem juna\nProvjera pasoša na graničnom prelazu između Bosne i Hercegovine i Hrvatske\nPredsjedavajući Vijeća ministara Bosne i Hercegovine (BiH) Zoran Tegeltija (SNSD) kazao je u četvrtak 11. juna da nije realno očekivati da će granice BiH otvoriti prema državama Europske unije (EU) prije kraja juna, uz mogućnost uvođenja restrikcija za neke zemlje ili regione, prenosi novinska agencija Fena.\nIpak država će, kaže Tegeltija, pratiti epidemiološku situaciju jer se upravljanje granicom pokazalo kao važna mjera za kontrolu pandemije korona virus.\nDonošenjem prethodnih mjera koje se odose na otvaranja granice vodilo se računa o zdravstvenim radnicima i oporavku privrede te su praćene odluke zemalja susjedstva i EU, dodao je on.\nBosna i Hercegovina je 1. juna zvanično otvorila granice za građane Srbije, Crne Gore i Hrvatske bez dodatnih ograničenja i uz pridržavanje epidemioloških mjera koje izdaju epidemiološki zavodi.\nPrema Odluci Vijeća ministara BiH o otvaranju granica BiH, sa radom su počeli raditi i aerodromi u BiH.\nGranice BiH otvorene za građane susjednih zemalja, počinju s radom i aerodromi


Šta je rok za ZSO – 14 dana ili četiri meseca? – Top Portal\npetak 24 maj 2019 / 20:57\nŠta je rok za ZSO – 14 dana ili četiri meseca?\nPrištinske vlasti su „pod pritiskom da se nastavi briselski dijalog“ preuzele naredni korak u osnivanju ZSO, pišu prištinski mediji, ali nije sve tako prosto.\nOd hapšenja Marka Đurića Kosovo i Metohija su ponovo u žiži javnosti, a od juče, čini se, Zajedinca srpskih opština definitivno postaje uslov sve tri strane – Beograda, Prištine i Brisela – da se ide napred. Ipak, i na rokove i na samu formu svi očigledno gledaju drugačije.\nIz Beograda se sada već godinama šalje poruka da je ZSO, kao jedina obaveza Prištine iz Briselskog sporazuma, ključ za napredak ka rešenju kosovskog problema. Ipak, sve dosad nije bilo konkretnog zahteva i uslovljavanja daljih pregovora osnivanjem ZSO.\nNakon hapšenja Marka Đurića i incidenata u severnom delu Kosovske Mitrovice, došlo je i do toga. Predstavnici Srba na KiM su se okupili, predstavili grb Zajednice srpskih opština i dali rok prištinskim vlastima da do 20. aprila osnuju ZSO ili će oni to učiniti sami.\nPodršku za to dobili su i od predsednika Srbije Aleksandra Vučića i najviših srpskih zvaničnika.\nTih dana, čak i pre hapšenja Đurića, stigle su informacije da se i u Prištini ponovo govori o ZSO i da je kosovski predsednik Hašim Tači „pokrenuo procedure“.\nVeć tada se u lokalnim medijima provlačila teza sukoba na liniji Tači-Ramuš Haradinaj, a ovaj potez je tumačen kao želja Tačija da preuzme kontrolu i zauzme novu poziciju u Briselu.\nZvanična potvrda da Priština ima nameru da ide ka ZSO stigla je u četvrtak. „Koha“ piše da su Haradinaj i Tači „zajedno reaktivirali tim koji će napraviti nacrt statuta Asocijacije (kako je zovu u Prištini)“, kao i da će ona biti „u skladu dogovora sa Srbijom“.\nMeđutim, već u sledećem pasusu navodi se da će proces biti sproveden u skladu sa odlukama kosovskog ustavnog suda i u okvirima svih kosovskih zakona, što nije u skladu sa dogovorenim u Briselskom sporazumu.\nOdmah je reagovao i šef Kancelarije za KiM Marko Đurić, koji je ocenio da Priština hoće da formira „zajednicu koja bi bila prazna ljuštura“.\n„Taj film nećete gledati. Mi hoćemo ZSO koja ce imati suštinsku moć“, rekao je Đurić.\nKonačno, oglasila se i Evropska unija, koja je, čini se po prvi put, konkretno u poslednjih nekoliko godina istakla da je ZSO obaveza Prištine.\nDoduše, iako je u medijima protumačeno kao oštro, saopštenje u kom se spominje rok od četiri meseca je napisano u mirnom tonu u kom se „pozdravljaju potezi Prištine“, a rok se navodi bez podvlačenja nekakvog ultimatuma.\nŠto se Beograda tiče, odmah je izražena sumnja u to da će Priština taj rok ispuniti, ali deluje da je 20. april trenutno na „ledu“ i da će se umesto jednostranog formiranja ZSO sada fokus prebaciti na praćenje daljih poteza prištinskih vlasti.\nU nastavku potencijalnog kosovskog raspleta, osim ZSO oči će biti uperene i u Aleksandra Vučića, koji je najavio moguće odlaganje izlaganja svog predloga rešenja, a moguće je da će se više znati za desetak dana kada se završi njegova najavljena „diplomatska ofanziva“ i razgovori sa zapadnim partnerima.\nVaskršnja poslanica patrijarha Irineja: Oprostivši jedni drugima prizivamo blagodat


Asu-Ekoto žestoko isprozivao Mbapea: "Lav koji kopira postaje majmun!" - Sportske.net\nKamerunac bez dlake na jeziku, kao i uvek.\nNejmarov gospodski potez u Renu!Liga 1 - Parižani okrenuli hrabri Ren!Ben Arfa, moraš dati gol, saigrači su žedni!Pastore nije srećan što je napustio PSŽ?Nevolje u PSŽ, igrači besni na klub!\nNapadač PSŽ-a je takođe dete afričkih doseljenika - roditelji su mu iz Kameruna i Alžira, ali se Mbape rodio u Francuskoj. Nedavno je imao susret sa predsednikom Francuske Emanuelom Makronom i predsednikom Liberije, nekada legendarnim fudbalerom Žorž Veom.\nPrilikom posete, supertalentovani fudbaler je pokazao želju da pomogne afričkom fudbalu.\n"Evropski igrači afričkog porekla koji drže Afriku u srcu i žele da pomognu fudbalu u Africi samo pričaju o tome, a sa druge strane žure da zaigraju za evropsku selekciju, to me zasmejava", izjavio je Asu-Ekoto nakon te izjave Mbapea.\n"Stavi sebe u poziciju igrača iz Kameruna. Ti, igrač Francuske ćeš doći kod nas i pomoći u razvoju našeg fudbala... Ostani kući, pomogni tvojim momcima u Bondiju, u tvom komšiluku, u tvojoj Francuskoj", zaključio je nekadašnji fudbaler Totenhema.\nMbape je odgovorio sarkastično na napade igrača Meca, postavivši sliku sukoba između Asu-Ekota i njegovog saigrača iz Kameruna na utakmici Kamerun – Hrvatska 2014. godine u Brazilu na Svetskom prvenstvu.\n"Da, voliš Afriku ali nikada ne ideš tamo. Šta je onda tvoja poenta? Da, voliš svoju ženu, ali odlaziš drugoj... Sve je to igra, znam, manipulišeš mišljenje naroda", odgovara kamerunski bek na komentar mladog Francuza i citira Viktora Igoa.\n"Lav koji kopira postaje majmun."


Kako voziti u zimskim uslovima i izbeći proklizavanja i zaglavljivanje u snegu - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 11. januara 2021. 09:28\n"Jedno takvo vozilo kada imamo u saobraćajnom toku može da izazove velike probleme i da napravi velike zastoje, a onda i da neki vozači koji izgube vreme na taj način pokušaju da nadonade vreme i sve to sa sobom stvara mogućnost za nezgode", dodaje Pešić.\n"Naš apel vozačima je da koriste zimske pneumatike, bez obzira što Zakon o bezbednosti saobraćaja dozvoljava i penumatike za sve četiri sezone. Zimski pneumatici na sva četiri točka, a posebno ovo važi ako idemo na destinacije gde su niže temperatiure, gde je moguća pojava snega", navodi Pešić.\n"Letnji pneumatici već ispod 7 stepeni gube svoja svojstva, postaju plastičniji i samim tim put kočenja sa letnjim pneumaticima je znatno duži nego sa zimskim", objašnjava Pešić.\n"Ono što je mnogo veći problem je da zbog toga što neko ima letnje pneumatike može da dođe do proklizavanja, do izletanja vozila u drugu polovinu kolovoza i do sudara. U takvim situacijama vozač postaje odgovoran za saobraćajnu nezgodu i pored novčanih kazni ima i problem što osiguravajuća društva će tražiti da nadoknadi štetu drugom licu", kaže Pešić.\n"Važno je da vozimo sporije u zimskim uslovima i da držimo odgovarajuće odstojanje. Ono što je izuzetno važno je da nema naglih pokreta, naglih kočenja", naglasio je Pešić.\n"Da li imamo klasičan sistem kočenja ili sistem kočenja koji je sa ABS-om. Ukoliko imamo sistem kočenja sa ABS-om onda je lakše tokom kočenja da imamo upravljivost, ako imamo sistem koji je klasičan onda kada pritisnemo kočnicu vozilo gubi upravljivost i u takvim situacijama je izuzetno teško da ostanemo na putu i zato dolazi do izletanja i do saobraćajnih nezgoda", objasnio je Pešić.\n"Kontakt između podloge i pneumatika, odnosno gume, je mnogo slabiji u takvim uslovima i lakše dolazi do izletanja vozila sa kolovoza", ističe Pešić.\n"Često navigacija bira neke putanje i može da nas odvede na neke puteve drugog reda koji nisu tako dobro održavani i gde ćemo doći u takvu situaciju da se zaglavimo u snegu i da ćemo morati da tražimo pomoć", zaključio je Pešić.\nObustavljen saobraćaj na putu Leskovac-Barje\nJOŠ SE PLAŠE OSVETE ZBOG ARKANOVE SMRTI: Gde su danas osuđeni za…\nPronađeno telo vojnika u kasarni „Rastko Nemanjić“ u…\nODUZET DUVAN: Osumnjičenom našli 240 kilograma rezanog i 82 kilograma…\nPAMETNE STANICE ZA PAMETAN GRAD: Raspisan tender za Primenu…\nODRŽAN SASTANAK POVODOM MASOVNE VAKCINACIJE: Od ponedeljka kol-centri…\n„NEMA SKOKA BROJA ZARAŽENIH POSLE PRAZNIKA“ – Kon: U svakom trenutku…


POVODOM smrti prof. dr Nenada Lalića, danas je održana komemoracija u amfiteatru Centra za visoko obrazovanje u Bijeljini.\nProfesor Lalić je bio redovni profesor Fakulteta poslovne ekonomije Univerziteta Istočno Sarajevo, a preminuo je u 61 godini, 4.decembra 2020. godine nakon duge i teške bolesti.\nNenad Lalić je diplomirao na Fakultetu organizacionih nauka Univerziteta u Beogradu,a na istom fakultetu je i doktorirao 2007 godine.\nBio je redovni profesor Univerziteta Istočno Sarajevo, predavao je i na Pedagoškom fakultetu,a poslednju funkciju je obavljao na mestu generalnog direktora u Vazduhoplovnom zavodu ,,Orao,,\nProfesor Nenad Lalić je bio odbornik u Skupštini grada Bijeljine i poslanik u Parlamentarnoj skupštini BiH.\npreminuo poslanik Skupština Nenad Lalić


Apelaciono vijeće Suda BiH prije nekoliko dana usvojilo tužbu „Puteva“ i poništilo rješenje KRŽ\nSrđan Mijatović i Milan Pupovac novi su izvršni direktori u „Putevima Republike Srpske”\n20.11.2020. / 14:09\nNakon nekoliko propalih pokušaja da se zaduže za stotine miliona maraka, „Putevi RS“ konačno su dobili garancije Vlade RS i uspjeli da dobiju kredit\n16.10.2020. / 15:48\nSlobodan Šiljegović iz Nevesinja, novi je izvršni direktor za tehničke poslove u “Putevima Republike Srpske”, saznaje portal CAPITAL.\n20.08.2020. / 16:28\n„Putevi RS” raspisali su tender za obnovu puta Prijedor – Banjaluka (M4), tačnije oko 37 kilometara magistrale od Kozarca do Prijedorske petlje\nUmjesto ministarske, Nešić je Božoviću dao funkciju u „Putevima“, zbog čega je Ćulum razješen “na lični zahtjev”, ali samo na mjesec dana\nNa zahtjev kreditora da dostavi Odluku Vlade RS o garanciji za kreditno zaduženje, u “Putevima” nisu odgovarali. Nešić: “Nemam namjeru da objašnjavam”\n„Prointer“ će „Putevima“ nabaviti i implementirati poslovni softver vrijedan 3.997.716 KM bez PDV-a\nPlan je da se dug vraća u narednih sedam godina sa grejs periodom od dvije godine i kamatnom stopom od maksimalno tri odsto na godišnjem nivou


"Staza zdravlja" u Goranskom parku u Bečeju pre nove godine - Sjajne Vesti\nAutor Milivoje Rosandić 05.12.2015 Nema komentara\nSJAJNE VESTI IZ BEČEJA\nPrva faza projekta „Staze zdravlja“ kroz Goranski park u Bečeju je u završnoj fazi. Trenutno se postavljaju behaton ploča i ivičnjaci od ulaza u park do njegovog centralnog dela i oko njega. Projekat izgradnje podržalo je Ministarstvo građevine, saobraćaja i infrastrukture, a iz dobijenih sredstava ovog projekta biće izgrađena desna strana staze.\nZa levu stranu staze i nastavak radova biće neophodna sredstva koja će se na proleće potražiti od raznih donatora preko projekata. Goran Sadžakov iz EM „Panonika“ je objasnio da će finansijska sredstava biti iskorišćena za nastavak radova na izgradnji druge faze, odnosno staze u celini. Dužina staze je 250 metara i njen izgled će biti primeren parku.\nUkoliko vremenski uslovi budu povoljni, kraj radova se može očekivati sredinom ovog meseca. Malo je bilo neobično zbog čega se radovi izvode u ovom periodu, ali Goran Sadžakov daje jasno objašnjenje. Radovi su se odlagali zbog učešća opštine Bečej, tačnije čekalo se usvajanje četvrtog rebalansa opštinske kase kako bi učešće opštine bilo obezbeđeno.\nEM „Panonika“ je optimistična po pitanju rokova izgradnje, odnosno završetka projekta. Ovim projektom je finansirana i realizacija ukupno 20 edukativnih radionica u osnovnim školama i Goranskom parku na temu alternativnih načina putovanja. Pre svega akcenat je stavljen na biciklizam, pešačenje i zdravi stilovi života. Za decu predškolskog uzrasta, kao i za učenike prvih i četvrtih razreda osnovnih škola u Bečeju, na dva jezika, srpskom i mađarskom održane su radionice.\nProjekat izgradnje „Staze zdravlja“ u Goranskom parku realizuje Ekološka mreža „Panonika“ u saradnji sa lokalnom samoupravom. Partneri na projektu su Kancelarija za mlade i Pokret gorana Bečej.\ntop vesti, sjajne vesti, park, staze zdravlja, becej, goranski park becej, panonika\n„Staza zdravlja“ u Goranskom parku u Bečeju pre nove godine postavio Milivoje Rosandić 05.12.2015


Svrha benchmarking analize je da se utvrdi da li su transakcije sa povezanim licima koje su bile predmet provere obavljene u skladu sa principom „van dohvata ruke“ putem identifikovanja i korišćenja uporednih informacija o kompanijama, cenama i maržama.\nPotrebna vam je pomoć u upravljanju poreskim rizikom transfernih cena odnosno u dobijanju potkrepljujućih dokaza o tome da cena/stepen profitabilnosti koji su ostvareni u okviru transakcije sa povezanim stranama odgovaraju tržišnim odnosno internim cenama.\nObezbeđivanje adekvatnih uporednih informacija za potrebe verifikovanja primenjene metode obrazovanja transfernih cena kako bi se utvrdilo da li su transakcije sa povezanim licima izvršene u skladu sa principom „van dohvata ruke“;\nPomoć u identifikovanju raspona cena u skladu sa principom „van dohvata ruke“/stepena profitabilnosti ostvarenog u transakcijama sa povezanim stranama kroz njihovo poređenje sa odgovarajućim tržišnim uporednim podacima i adekvatno dokumentovanje primenjene metodologije i rezultata analize;\nPomoć u saopštavanju rezultata benchmaring analize nadležnim poreskim organima.


Šuška se 17.09.2013. - 19:30h\nHolivudski mediji navode da je Rijana (Rihanna) obnovila romasnu sa svojim bivšim dečkom Dadlijem, koji se pojavio u njenom spotu We found love. Pop pevačica, koja je poznata po svojoj dugogodišnjoj i burnoj vezi sa reperom Krisom Braunom (Chris Brown), obnovila je ljubav sa britanskim manekenom, sa kojim je bila u vezi 2011. godine.\nU videu za ovu pesmu, Rijana mu sedi u krilu u kolima, grli se sa njim u kadi i razmenjuju nežnosti na livadi.\n"Rijana i Dadli su se jako sviđali jedno drugom dok su bili par pre nekoliko godina. Bilo im je jako lepo u vezi, a nakon svega ostali su u dobrim odnosima. Raskinuli su zbog čestih putovanja. Ipak, za njih nije bilo ništa lakše nego da se pomire i otpočnu romansu iznova. Ni Rijana ni Dadli ne traže ništa ozbiljno od ove veze, ali povezanost između njih i dalje postoji", rekao je izvor za magazin The Sun.\nDvadesetpetogodišnja pop zvezda sa Barbadosa je svojevremeno rekla da obožava Dadlijev akcenat i da joj je on oduvek slaba tačka čak i nakon raskida.\n"Klecaju joj kolena zbog njega, luda je za njegovim akcentom a o njemu ima da kaže sve najbolje. I nakon raskida, njemu je ostavila otvorena vrata", dodao je izvor.\nPrivlačnost je uzvraćena budući da Dadli oseća isto prema njoj. On je, naime, otputovao iz Londona u Hong Kong kako bi promovisao njenu novu modnu kolekciju tamo, a nada se da će je videti kada se ona vrati u Veliku Britaniju.\n"Nema sumnje da je i on sluđen njome. Uvek se s nežnošću priseća vremena koje su proveli zajedno i raduje se što je sa njom ponovo u kontaktu i što su se stvari vratile na staro dok je boravila u njegovoj domovini".


Gimnastičarke Zaječara nastavljaju sa sjajnim rezultatima ove sezone. Nakon odličnih rezultata u Knjaževcu i Pirotu, serija je nastavljena u Kruševcu, gde su Zaječarke nastupile drugi put ove jeseni, minulog vikenda u 2. kolu Pionirske gimnastičke lige.\nČlanice Gimnastičkog kluba “Zaječar” su u konkurenciji ekipa iz Niša, Prokuplja, Pirota, Negotina i domaćeg Kruševca, donele kući dve medalje i obezbeđen plasman na Državno prvenstvo.\nPrva selekcija u sastavu Eva Grozdanović, Sofija Micić, Nikolina Aleksov, Vida Matić i Nađa Ćelić osvojila je bronzanu medalju i treće mesto u ekipnoj konkurenciji, dok je isto odličje pripalo Evi Grozdanović u pojedinačnoj konkurenciji.\nLena Ivanović zauzela je 8. mesto, dok je Nađi Manić pripala 12. pozicija u II selekciji. Bez medalje ostala je i Danica Živković u III selekciji, gde je takmičenje završila na 9. mestu.\nPlasman u Novi Sad na veliko finale Prvenstva Srbije 15. i 16. novembra, obezbedila je I selekcija (Eva Grozdanović, Sofija Micić i Nikolina Aleksov), a tamo će se nakon sabiranja ukupnih rezultata naći i Danica Živković na takmičenju III selekcije.


Prava LGBT zajednice i dalje problem | Evropa | DW | 18.09.2014\nPrava LGBT zajednice i dalje problem\nNapadi i netolerancija prema LGBT zajednici nisu incidenti već stanje koje traje, kako u Srbiji, tako i u drugim zemljama Zapadnog Balkana. EU i dalje čeka da se region dokaže u poštovanju osnovnih ljudskih prava.\nOno na čemu Evropska unija iz godine u godinu insistira i nalazi zamerke kada je u pitanju proces evrointegracija Srbije, jeste upravo vladavina prava u zemlji. U oceni napretka Srbije u prošloj godini, koja je u Briselu označena kao „istorijska“ kada je u pitanju razvoj odnosa EU i Beograda, i dalje su se mogle čuti primedbe koje su se odnosile na korupciju, nezavisnost institucija, slobodu medija i zaštitu prava manjina i ranjivih grupa u zemlji kandidatu za članstvo. Koliko su „ranjive grupe“ zaista ranjive u Srbiji i koliko je Evropska unija u pravu kada insistira da tokom celih pregovora za članstvo fokus bude na pravosuđu i ljudskim pravima, pokazao je i nedavni napad na LGBT aktivistu u centru Beograda.\n„U pitanju nije pojedinačan slučaj. Netrpeljivost, diskriminacija, visok novo netolerancije prema LGBT populaciji, nešto je što postoji i traje u Srbiji“, kaže za Dojče vele Lidija Gal, analitičarka za Balkan u međunarodnoj organizaciji za zaštitu ljudskih prava „Hjuman rajts voč“. Ta organizacija deli mišljenje Evropske komisije u oceni da su u Srbiji vidljivi koraci unapred u oblasti zaštite ljudskih prava, ali da na tom polju ima još mnogo da se radi.\nParada ponosa u Beogradu zakazana je za 28. septembar. Da li će se ove godine održati?\n„Vlasti u Srbiji imaju jasnu obavezu da sprovedu istragu i utvrde da li je napad na nemačkog državljanina bio motivisan seksualnom orijentacijom žrtve, nacionalnom pripadnošću ili oboma. Država mora da sprovede efikasnu istragu po osnovu svake žalbe zbog pretnje ili napada, ali i mnogo, mnogo više od toga. Sama činjenica da ne postoje precizni podaci o napadima na pripadnike LGBT zajednice svedoče o tome da mnogi od ovih slučajeva ostaju neprijavljeni. Ljudi moraju da steknu poverenje da bi prijavili nadležnima takve slučajeve, a obaveza vlasti jeste da se okrene ka žrtvama diskriminacije i netolerancije i obezbede im bezbednu sredinu da govore o svojim problemima“, objašnjava Gal.\nLjudska prava ključna za pristupanje Zapadnog Balkan EU\nPored insistiranja na odgovornosti i obavezi vlasti u Srbiji na rešavanju ali i prevenciji ovakvih napada, u „Hjuman rajts voču“ insistiraju i na ulozi Evropske unije. Brisel mora da nastavi da nadgleda i izveštava o stanju ljudskih prava, smatra Gal i dodaje: „Istovremeno, EU mora da insistira na tom pitanju tokom dijaloga sa srpskim vlastima, pogotovo tokom pregovora o članstvu. Ključno je da pitanje ljudskih prava bude prioritet u svakoj vrsti razgovora Brisela i zvaničnog Beograda“, naglašava Gal. Ona u razgovoru za Dojče vele upozorava i na činjenicu da ovakva situacija u Srbiji nije jedinstvena u regionu.\nUpravo je zemljama Zapadnog Balkana, pored zajedničkog evropskog puta, zajednički i problem netolerancije i nasilja prema pripadnicima LGBT populacije: „Oni nemaju dovoljno podrške od strane visokih zvaničnika koji bi morali da jasno osude svaki napad na LGBT aktiviste, pripadnike ili one koji podržavaju tu zajednicu. To je generalni problem na Zapadnom Balkanu, koji utiče na pravo ljudi da se udružuju ili izražavaju svoj stav. Takve primere, nažalost, imali smo nedavno i u BiH i na Kosovu“, navode u „Hjuman rajts voču“.\nKako pomiriti Balkan i evropske vrednosti?\nDa bi zemlje Zapadnog Balkan mogle da se približe Uniji neophodno je da, između ostalog, ali i na prvo mestu, usklade praksu u oblasti poštovanja ljudskih prava sa onom na evropskom nivou. U Evropskoj komisiji kažu da je prošlogodišnjom (treću godinu za redom) zabranom održavanja „Prajda“, Srbija „propustila da dokaže poštovanje osnovnih prava“.\n„Upravo takav brutalni napad koji se nedavno dogodio u Beogradu ukazuje na važnost da se „Prajd“ održi i da vlasti obezbede sigurnost učesnika, a ne da se to iskoristi kao izgovor za još jedno otkazivanje iz bezbednosnih razloga“, zaključuje Lidija Gal iz „Hijuma rajts voča“.\nKraj diskriminacije i napada na pripadnike različitih manjinskih zajednica, bilo da su one zasnovane na verskoj, rasnoj, nacionalnoj ili seksualnoj pripadnost, trebalo bi da bude i početak pune integracije u odabrani evropski sistem vrednosti, onaj koji se ne održava samo kroz slovo zakona na papiru već, i na prvom mestu, kroz svest i svakodnevni život građana Beograda, Sarajeva ili Podgorice.\nParade „Ponosa“ u zemljama-članicama Evropske unije odavno su mesto dobre zabave, kako za pripadnike LGBT populacije, tako i za ostatak posetilaca, pri čemu se ničije opredeljenje ne dovodi u pitanje niti stavlja u prvi plan. Pitanje je samo kako pomiriti Balkan i evropsku praksu, i koliko će vremena i žrtava za to biti potrebno.\nKljučne reči LGBT, Srbija, EU, ljudska prava, Parada ponosa, Prajd\nTrajni link https://p.dw.com/p/1DEwu\n22 minuta ulice u pokretu 06.01.2019\nMinistar unutrašnjih poslova bi trebalo da ode jer se bavi prebrojavanjem građana, a prvi čovek Javnog servisa jer ih uopšte ne vidi. Ispada da građani vlast i njene medije prozivaju za teški politički konjuktivitis.


Na sajtu Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja objavljeni su rezultati učenika na ovogodišnjoj maloj maturi po školama.\nOsmaci su na završnom ispitu mogli osvojiti maksimalno 40 bodova, na testu iz maternjeg jezika odnosno matematike maksimalno 13 bodova, a na kombinovanom testu 14 bodova. Na osnovu uspeha u šestom, sedmom i osmom razredu učenik je mogao imati najviše 60 bodova.\nDodatnim bodovima vrednovani su rezultati koje su učenici postigli u osmom razredu na pojedinačnim međunarodnim i republičkim takmičenjima.\nU deset osnovnih škola na teritoriji opštine Odžaci završni ispit je polagalo 249 učenika, od čega je 31 nosilac diplome “Vuk Karadžić”.\nProsečan broj bodova osvojenih na sva tri testa u svim školama na teritoriji opštine je 23,54, dok je prosečan broj bodova koji su učenici imali na osnovu uspeha 47,42.\nNajbolji rezultat na maloj maturi imali su učenici OŠ “Ratko Pavlović Ćićko” iz Ratkova, sa osvojenih 26,30 bodova. Za njima slede učenici OŠ “Marko Orešković” iz Bačkog Gračaca (26,02) i OŠ “Nikola Tesla” iz Bačkog Brestovca (25,83).\nNa nivou opštine učenici su na kombinovanom testu osvojili prosečno 9,68 bodova, iz maternjeg jezika su imali 7,57 bodova, a iz matematike 6,29 bodova.\nPrema prosečnom broju bodova osvojenim na osnovu uspeha u školovanju najbolji su učenici OŠ “Marko Orešković” iz Bačkog Gračaca, sa osvojenih 51,33 boda. Slede OŠ “Nestor Žučni” iz Lalića (50,62) i OŠ “Bora Stanković” iz Karavukova (49,66).\nSvršeni osmaci su 29. i 30. juna popunjavali liste sa željama za nastavak školovanja, provera liste želja od strane učenika u osnovnim školama je 4. jula, a istog dana od 8 do 15 časova primaće se žalbe na izražene želje i unositi ispravke.\nObjavljivanje zvanične liste želja, provera liste želja na zvaničnom i tehničkom sajtu je 5. jula od 12 časova.\nZvanični rezultati raspodele učenika po srednjim školama i obrazovnim profilima biće objavljeni u osnovnim i srednjim školama 8. jula od 8 časova, a istog dana objavljuju se i preostala slobodna mesta za upis u drugom krugu.\nUpis učenika u srednje škole u prvom krugu je 9. i 10. jula od 8 do 15 časova.\nTagovi: Najbolji rezultat polaganje završnog ispita osnovna škola Ratkovo


Komšić i Džaferović odbili sastanak sa Hanom - BIGportal.ba\n5 Septembra, 2019 5 Septembra, 2019 0216\nPredsedavajući Predsedništva BiH Željko Komšić i član Predsedništva Šefik Džaferović odbili su da se sastanu sa komesarom za proširenje EU Johanesom Hanom.\nO tome je Hana pismom obavestio predsedavajući Predsedništva Željko Komšić.\nSadržaj pisma preneo je sarajevski portal Žurnal.\nKomšić i Džaferović su obavestili Hana da jedan sastanak neće promeniti ništa, i da se nadaju da će Han iskoristiti svoj uticaj kako bi ubedio srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika da pristane na kompromisno rešenje u vezi sa slanjem Godišnjeg nacionalnog programa za NATO (ANP).\nHan je pozvao članove Predsedništva BiH kako bi razgovarali o sprovođenju Sporazuma o formiranju vlasti u BiH.\nRanije su čelnici EU u BiH konstatovali da ANP ne bi trebalo da bude preduslov za formiranje Saveta ministara BiH, s čime se saglasila i Rusija.\nU tom predlogu se, između ostalog, navodi da novi Savet ministara BiH treba da izradi Akcioni plan u odgovoru na mišljenje Evropske komisije o zahtevu BiH za članstvo u EU, kao i da izradi preporuke za njegovo uspešno sprovođenje, uključujući izradu (nacionalnog) Programa usklađivanja s pravnom regulativom EU.\nDalje je predloženo da novi Savet ministara BiH izradi i dostavi modifikovani ANP, bez prejudiciranja budućih odluka o članstvu BiH u NATO.\nUbjedljive pobjede Francuske i Amerike


Japanu potreban novi paket mera zbog udara UKR krize na ekon\nTanjug 15. marta 2022. 07:13\nTOKIO – Zvaničnici japanske vladajuće koalicije ocenili su danas da je Japanu potreban novi paket mera podrške kako bi se ublažio ekonomski udar ukrajinske krize, koja pogađa domaćinstva i trgovce na malo gurajuću u vis već visoke cene energije i hrane.\nJapan mora da osmisli mere da se izbori sa mogućim ekonomskim padom jer bi rat u Ukrajini mogao da pogorša posledice rastuće inflacije i nestašice robe, izjavio je Tacuo Fukuda, predsednik generalnog saveta vladajuće Liberalno-demokratske partije (LDP), prenosi Rojters.\n„Imajući u vidu rastuću inflaciju, postoji šansa da Japan doživi stagflaciju“, rekao je Fukuda na brifingu za medije.\nNacuo Jamaguči, šef partije Komeito koja je koalicioni partner LDP-a, takođe je u govoru održanom na sastanku zvaničnika vlade i stranaka vladajuće koalicije, pozvao administraciju da razmotri sastavljanje novog paketa podsticaja.\nRastuće cene sirove nafte i hrane imaju širok uticaj na domaćinstva, male firme i farmere, rekao je Jamaguči, založivši se za subvencije i zamrzavanje dodatne poreske naknade na benzin.\n„U zavisnosti od toga kako se stvari budu odvijale, mogli bismo da vidimo najgoru krizi u posleratnoj istoriji“, rekao je on posle sastanka.\nJapan zaostaje za drugim razvijenim zemljama u pogledu ekonomskog oporavka od pandemije kovid-19, jer mere ograničenja za borbu protiv rasta novih slučajeva omikron soja virusa guše potrošnju.\nAdministracija premijera Fumija Kišide za sada odbija pozive za donošenje novog paketa potrošnje, jer je usredsređena na to da obezbedi usvajanje državnog budžeta u parlamentu za fiskalnu godinu koja počinje u aprilu.\nKišida je, međutim, pod pritiskom da posluša pozive za podsticanje potrošnje uoči izbora za gornji dom parlamenta na leto, na kojima mora da pobedi ako želi da učvrsti svoju vlast i progura svoj plan preraspodele bogatstva domaćinstvima, navodi Rojters.\nOd SAD 19,5 miliona dolara bespovratne pomoci\nMomirovic: Vlada radi 80 km kanalizacione mreze u Lazarevcu


Srbija, retke bolesti i deca: „Korak napred, tri nazad" - kako izgleda život sa dijagnozom retke bolesti u Srbiji : Južne vesti\n11:19, 14. 12. 2021.\n„Iako ima deset godina, o njoj brinem kao o bebi od devet meseci", kaže Suzana Živančević, Anđelina tridesetšestogodišnja majka.\nSuzanina ćerka boluje od retke bolesti - genskog sindroma CDKL5, koji izaziva smetnje u razvoju i epileptične napade.\nAnđela je jedina sa ovim sindromom registrovana u Nacionalnoj organizaciji za retke bolesti Srbije (NORBS), koja u evidenciji ima „oko 150 članova koji su se sami javili", kažu za BBC na srpskom.\nSmatra se da u Evropi ima oko 36 miliona osoba obolelih od retkih bolesti, navodi se u dokumentu Instituta za javno zdravlje „Dr Milan Jovanović Batut".\nAnđela je rođena u junu - mesecu posvećenom sindromu CDKL5.\nNjena prva tri meseca života te 2011. godine, protekla su bezbrižno - lepo je jela, bila vesela i sve je ukazivalo da se uredno razvija.\n„To se dešavalo u prvih petnaest minuta po uspavljivanju i ja sam mislila da Anđela nešto sanja, da se možda uplašila u snu", priča Suzana.\nPošto su se trzajevi nastavljali „iz dana u dan", odlučila je da dete odvede lekaru.\nDok je prelazila prag ordinacije na Univerzitetskoj dečijoj klinici u Beogradu, beba u njenim rukama je „ponovo počela da se trza".\n„Govorili su sve ono što sam želela da čujem - da nema deformitete i da će prohodati - možda sa zakašnjenjem, ali da će sigurno trčkarati", priseća se Suzana.\nAnđela je danas vezana za invalidska kolica - na noge može da stane samo uz tuđu pomoć.\nSuzana kaže da je prepisana terapija od devojčice tada napravila „veoma mirnu bebu, koja se budila samo kada treba da jede".\nZabrinuta što dete „non-stop spava", odlučila je da potraži mišljenje još nekog lekara kada je Anđela imala trinaest meseci.\n„Dijagnozu sam mogla da postavim odmah i to je bila epileptička encefalopatija, a to je podvrsta epilepsije", kaže Stevanović za BBC na srpskom.\n„Doktorka Stevanović mi je rekla da sumnja na CDKL5 kada je Anđela imala oko tri i po godine", seća se Suzana.\nPogledajte video: Suzana - majka koja ne odustaje\nSuzana je novac prikupila od „prijatelja, preduzeća, fondacija".\n„Čekali smo, čekali i čekali, činilo mi se da traje jako dugo", kaže Anđelina mama.\n„Za mene je to bio jedan od najtežih trenutaka u životu", kaže Suzana.\n„Sve do tada, postojala je mrvica nade da se možda radi o nečemu za šta ima leka".\n„U budućnosti, mnoge neurološke bolesti kao što su CDKL5 i spinalna mišićna atrofija, lečiće se genskom terapijom", uverena je lekarka.\nIstiče da Anđelin primer u Srbiji nije usamljen i da zna za „još pacijenata sa potvrđenim CDKL5".\nPošto Nacionalni registar retkih bolesti još nije završen, nemoguće je reći koliko još ima dece i odraslih sa ovim sindromom - do tada, Anđela je jedina zvanično registrovana na evidenciji NORBS-a.\nPonešto se već promenilo na bolje - analize gena se danas rade i u Srbiji, pa roditelji više ne moraju u inostranstvo po odgovore, navodi doktorka.\n'Korak napred, tri unazad'\nAnđela uživa u maženju sa dekom\n„Pokazuje i neke elemente ponašanja koji liče na autizam - ne govori i nema adekvatnu interakciju sa okolinom", kaže lekarka.\nA takođe voli da se igra sa bakom\n„Uspela je da se koliko-toliko osposobi - može sama da uzme smoki iz tanjira ili flašicu sa vodom, da se zabavlja igračkama", kaže Suzana.\nIsto važi i za češljanje, koje Anđela „nikako ne voli".\n„Toliko bi se uzbudila, da bi dobila epileptični napad", navodi.\n„Dešavalo se da postignemo napredak, a onda se napadi pogoršaju i sve krene nizbrdo", priča Suzana.\n„Imala sam utisak da taman odemo korak napred, a onda se vratimo tri unazad".\nSuzana ne oseća da ima podršku lokalne zajednice - kaže da komšije „znaju za njihovu situaciju, ali uglavnom okreću glavu".\n„I dalje je u 21. veku 'sramota' biti bolestan ili imati bolesno dete u nekim delovima naše države", kaže psihološkinja Danica Vučić, iz Nacionalne organizacije za retke bolesti.\n„Zato je važno raditi na podizanju svesti o retkim bolestima i normalizovati te stvari, jer bolest može da se desi svakome".\nPogledajte video: „Želim da pokažem da ne treba odustati"\n„Tata ima 69, a majka 68 godina i jako me brine šta će biti kada njih više ne bude bilo", kaže Suzana.\n„Teško je i zdravo dete ostaviti nekome na čuvanje, a kamoli dete koje zahteva posebnu negu", navodi.\n„Kod roditelja dece obolelih od retkih bolesti veoma je izražen osećaj lične odgovornosti, stoga je njima veoma teško da brigu o detetu prepuste bilo kome", dodaje Vučić.\n„Onda sam saznala da i ja imam zdravstvene probleme i intenzivno sam počela da razmišljam o tome šta ako jednog dana ni mene ne bude bilo", kaže.\nOsobe sa invaliditetom su u lokalnoj zajednici upućene na opštinsku upravu i Centar za socijalni rad, kaže Vladimir Dodić iz smederevskog udruženja distrofičara „Bolji život".\n„Nema volonterskih usluga, niti mi kao udruženje ne možemo da obezbedimo tako nešto", navodi Dodić.\nSuzana je razmišljala o korišćenju ove usluge, ali je odustala nakon raspitivanja - pomoć u kući značila bi umanjenje naknade za tuđu negu i pomoć, od koje trenutno živi.\nRonaldova traka - nova nada za Gavrila\nSuzana se obraćala i Komisiji za procenu potreba za pružanjem dodatne obrazovne, zdravstvene ili socijalne podrške - telu koje osniva lokalna samouprava i čiji je zadatak da daje smernice za uključivanje dece iz osetljivih grupa u zajednicu.\nZbog toga se početkom 2019. godine raspitivala kako da je prijavi za dnevni boravak „Sunce" u Smederevu, gde bi Anđela mogla da provodi po osam sati dnevno.\nMeđutim, ta ustanova „ne raspolaže potrebnim kapacitetima za pružanje podrške i zbrinjavanja deteta koje boluje od retke bolesti i ima nekontrolisane, farmakorezitentne epileptične napade", navode iz dnevnog boravka „Sunce" u pisanom odgovoru za BBC na srpskom.\n„Rad se odvija u manjim grupama sa korisnicima koji su u mogućnosti da borave u kolektivu", kažu iz ustanove.\n„To nam ništa ne bi značilo - bolje da o detetu brinem kod kuće, nego da putujemo trideset kilometara svakog dana da bih o njoj vodila računa van kuće", kaže ona.\nIz „Sunca" je za BBC rečeno da je bilo mesta 2019. godine kada se majka raspitivala, ali da je Suzana „nije dostavila svu dokumentaciju i nije dovela devojčicu na uvid", te „nije stavljena na listu čekanja".\nSuzana je poslednji put bila zaposlena pre deset godina - tokom trudnoće je radila u fabrici tekstila, ali joj ugovor, kako tvrdi, „jednostavno nije produžen".\n„Mnoge majke se vraćaju na posao kada njihove bebe malo odrastu, ali moja ćerka nikada nije prestala da bude beba", kaže.\nSuzana sada živi od naknade za tuđu negu i pomoć, koja je oko „28.000 dinara".\nTo je manje od minimalne zarade koja je u decembru ove godine nešto manje od 34.000 dinara.\nKako dodaje, troškovi brige o Anđeli, poput lekova za koje se plaća participacija, pomagala, vitamine i ishranu, „prevazilaze ovu sumu".\nFondacija „Budi human" nedavno je pomogla porodici da kupe nova invalidska kolica, pošto je Anđela prerasla ona koja je do skoro koristila.\n„Imala sam veliku dilemu da li da se uopšte obratim dobrotvornoj organizaciji koja daje novac za lečenje, zato što za Anđelinu bolest nema leka", navodi Suzana.\n„Ali potrebe su mnogo velike".\n'Mučila me je misao da li sam ja kriva'\nSuzana kaže i da ju je dugo mučila misao da li su ona ili njen bivši suprug „krivi" za Anđelino stanje.\n„U Anđelinom slučaju, jednostavno se priroda poigrala", kaže Suzana.\n„Osetila sam veliko olakšanje kada sam to saznala".\n'U redu je potražiti pomoć psihologa' - mirenje sa dijagnozom retke bolesti\nNajpre - gubitak zdravlja, ali i čitav niz najrazličitijih konkretnih gubitaka, kao što su mogućnost kretanja, sposobnost vida, nivo samostalnosti…\nLjuti su jer počinju da shvataju moguće gubitke - prethodnih planova, ambicija, dostignutih životnih pozicija i uloga. U ovoj fazi češće je i osećanje zavisti u odnosu prema drugim ljudima, koji se opažaju kao osobe bez problema.\n„Ona raste, treba je podići, umiti, presvući, a već sada ima pedesetak kilograma i meni je sve teže", kaže Suzana.\n„Do sada nisam bila u situaciji da ne mogu da pomognem Anđeli, ali me jako brine šta ću da radim ako se jednoga dana desi da ja budem nemoćna".\nLinija pomoći - besplatan telefonski poziv za porodice obolelih od retkih bolesti\nTakođe se možete obratiti putem mejla [email protected], Fejsbuka, Tweets by retkebolesti ili .


Monopolska istraga obara „Dajmlerov“ profit › Made-in-Germany.rs\nMonopolska istraga obara „Dajmlerov“ profit\nNemačka kompanija „Dajmler“ (Daimler AG), koja je vodeći svetski proizvođač automobila i kamiona, u četvrtom kvartalu prošle godine zabeležila je pad neto profita od 29 posto, što je posledica izdvajanja 600 miliona eura na ime potencijalnih troškova zbog antimonopolske istrage Evropske unije usmerene na prozivođače kamiona.\nU poslednja tri meseca, zaključno sa decembrom 2014. godine, neto zarada „Dajmlera“ pala na 1,18 milijardi eura, u odnosu na 1,67 milijardi koliko je iznosila u istom periodu 2013. godine. Istovremeno, prihodi kompanije porasli su za 11 posto na 35,74 milijarde eura, saopštio je „Dajmler“, a prenosi agencija „Asošiejted pres“.\nOvaj nemački proizvođač luksuznih automobila marke “mercedes benc” u 2014. je ostvario zaradu od 7,29 milijardi eura, ili 16 posto manju u odnosu na 2013. godinu, kada je kompanija ostvarila začajnu dobit prodajom svog udela u korporaciji „EADS“.\nAko se ne računaju jednokratni efekti, kao što je prodaja akcija „EADS-a“ i izdvajanje za troškove parnica, zarada „Dajmlera“ u 2014. je porasla. Profit iz poslovanja je prošle godine porastao na 10,8 milijardi eura, što predstavlja najviši nivo u istoriji ove kompanije.\n„BMW“ niže rekordne godine\n„Porše“ i „Audi“ podigli profit „Folksvagena“\nProfit „RWE“ oborila jeftinija struja\nMercedes kažnjen u Kini sa 57 mil $\nOd MiG na 09/02/2015 / Auto industrija, Finansije, Trgovina / Ostavite komentar\nProdaja zemljoradničke zadruge "Lunovo selo“


Kneset, ilustrativna fotografija\nIzraelski poslanici su 10. decembra podneli predlog zakona kojim će biti raspušten parlament, Kneset, i omogućeni treći izbori za manje od godinu dana, što se još nikada nije dogodilo u istoriji Izraela.\nDve najveće stranke, konzervativni Likud i savez partija centra Plavo i belo očito nisu u stanju da se dogovore o vladi jedinstva, a rok da se nadje poslanik koji bi mogao da oformi vladajuću koaliciju ističe u sutra u ponoć, javlja Asošijejted Pres (AP).\nOčekuje se da će se o tom dokumentu sutra glasati i da će, kako je već predloženo, datum trećih izbora biti 2. mart 2020.\nNi premijer Izraela Benjamin Netanjahu, ni njegov glavni rival Beni Ganc nisu bili u stanju da obrazuju koalicionu vladu posle izbora na kojima nije bilo jasnog pobednika. Ispitivanja javnog mnjenja pokazuju da ni rezultati trećih izbora neće biti dramatično drugačiji.\nI aprilski o septembarski izbori smatrani su referendumom o Netanjahuu protiv koga je nedavno podignuta optužnica za prevaru i zloupitrebu poverenja u tri korupcionaška slučaja, uključujući mito u jednom od njih.\nNetanjahu je, s druge strane, odbacio pozive da se povuče, a njegova partija ga i dalje podržava kao i njeni glasači.\nOn je takodje pozvao Netanjahua da obeća da neće tražiti parlamentarni imunitet, rekavši da ima puno pravo da se brani ali ne da od Kneseta pravi utočište za kriminalce.\nAko Netanjahu na to pristine Ganc smatra da se može naći rešenje i oformiti vlada.


Šećer od sutra jeftiniji\n► Šećer od sutra jeftiniji\nŠećer iz Republičkih robnih rezervi, po maksimalnoj ceni od 95 dinara za kilogram, već sutra bi mogao da se nađe u prodavnicama u Srbiji.\n"Očekujemo da sutra u maloprodajne objekte u Srbiji stignu prve količine šećera iz robnih rezervi, a u naredna dva meseca biće isporučeno ukupno 6.000 tona šećera, odnosno po 3.000 tona mesečno", kazao je direktor Direkcije za robne rezerve Goran Tasić.\nVlada Srbije je u petak 4. novembra dala saglasnost da Republička direkcija za robne rezerve počne interventnu prodaju ukupno 6.000 tona šećera trgovinskim lancima po ceni od 80 dinara za kilogram, a oni su obavezni da kilogram te namirnice prodaju po maksimalnoj ceni od 95 dinara.\nUkupna vrednost 6.000 tona šećera je 480 miliona dinara.\nŠećer se u trgovinama u Srbiji trenutno prodaje po ceni od 103 do 113 dinara po kilogramu.\nVlada Srbije je i 28. jula odobrila distribuciju 6.000 tona šećera iz Robnih rezervi po ceni od 87,5 dinara trgovinama, a sa maksimalnom cenom u prodavnicama od 103 dinara za kilogram.\nPrema podacima Privredne komore Srbije (PKS), prošle godine u Srbiji je prozvedeno pola miliona tona, a izvezeno 252.000 tona šećera.\nGodišnje potrebe Srbije su 150.000 tona, a po stanovniku se troši 11,8 kilograma šećera.\nU čaši "ledene kafe" više od polovine dnevne doze šećera


Orban krenuo na debatu u EP: Presuda je već napisana\nTanjug 11. septembra 2018. 13:24\nBUDIMPEŠTA – Mađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas, uoči debate u Evropskom parlamentu o disciplinskim merama protiv Budimpešte zbog antimigrantske politike i kršenja vladavine prava, da je „presuda već napisana“.\nBriselski sajt politico.eu navodi da je Orban objavio video snimak na Fejsbuku kojim priprema pristalice za potencijalni poraz na sutrašnjem ključnom glasanju evroposlanika, pri čemu je pogrešio grad u koji ide, pošto je rekao da se sprema za put za Brisel, iako se rasprava održava u Strazburu.\n„Idem sada u Brisel da branim Mađarsku i mađarski narod od nepravednih optužbi i laži. Promigrantski nastrojeni poslanici imaju većinu u Evropskom parlamentu. Istina je da je presuda već napisana“, poručio je Orban.\nU Evropskom parlamentu danas se održava rasprava o „disciplinovanju“ Mađarske zbog antimigrantske politike, a očekuje se da će se tokom debate mađarski premijer Orban lično suprotstaviti stavovima evroposlanika pošto je spremio dosije kontraargumenata na 100 strana, navodi „Bi-Bi-Si“.\nIzvestač „Bi-Bi-Sija“ iz Brisela navodi da ipak i dalje postoji veoma malo naznaka da će biti nekakvog zaključka po tom pitanju.\n„Bi-Bi-Si“ navodi da je za bilo kakvu disciplinsku akciju protiv Mađarske potrebna saglasnost dve trećine evroposlanika, a glasanje bi trebalo da bude održano sutra.


Home AP Vojvodina Potencijali opštine u službi rastućeg ruralnog turizma u Vojvodini\nMali Iđoš , 26. jul 2021.\nPokrajinski sekretar za privredu i turizam dr Nenad Ivanišević boravio je danas u radnoj poseti opštini Mali Iđoš, koja ima status najmanje jedinice lokalne samouprave u Vojvodini.\nOno što karakteriše ovu opštinu i njena tri naseljena mesta – Mali Iđoš, Feketić i Lovćenac – jesu uravnotežen razvoj i kvalitet života stanovnika, multietničnost i multikonfesionalnost.\nPrilikom susreta sa predsednikom Opštine Markom Lazićem, u zgradi Opštinske uprave, razgovaralo se o produbljivanju saradnje sa ovom lokalnom samoupravom, kao i o daljim koracima na unapređenju turističke infrastrukture tog područja i jačanju kapaciteta, kako u pogledu smeštaja, tako i u pogledu turističke suprastrukture.\nSekretar Ivanišević je predstavio podsticajne programe koje Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam predviđa do kraja godine, tačnije raspisivanje javnih konkursa namenjenih ženskom preduzetništvu i manifestacijama, kao i mere koje je Sekretarijat okončao u ovoj godini u oblasti privrede i turizma.\n„Sekretarijat je u prethodnom mandatu opredelio oko 15 miliona dinara za projekte u Malom Iđošu, za privrednike i jačanje turističkih kapaciteta, a izdvojena su sredstva za ovu opštinu i po ovogodišnjim konkursima.\nIdeja je da formiramo jedinstvenu turističku ponudu Severnobačkog okruga“, rekao je Ivanišević, dodavši da će Sekretarijat nastaviti da podržava lokalne projekte sa posebnim akcentom na manifestacijama koje privlače veliki broj domaćih i stranih turista.\nPredsednik Opštine je istakao da je podrška Republičke i Pokrajinske vlade od izuzetnog značaja za rast i razvoj Malog Iđoša. On je upoznao javnost sa realizovanim projektima, kao i sa projektima u oblasti turističke, privredne i komunalne infrastrukture koje ova opština realizuje uz pomoć Republike i Pokrajine, poput izgradnje eko-lovačkog doma i uređenja trga u Lovćencu, dok je u planu izgradnja banjskog kompleksa u Feketiću.\nNakon razgovora usledila je poseta „Katai salašu“ u Malom Iđošu, tačnije Salašu 64, na Sivačkom putu, i Lovačkom domu u Lovćencu (Salaš 30), koji predstavljaju nezaobilazni turistički resurs opštine Mali Iđoš, te predmet interesovanja domaćih i stranih gostiju već nekoliko decenija.\nIvanišević i Lazić su obišli i lokaciju u Feketiću na kojoj je planirana izgradnja banjskog objekta sa pratećim sadržajem i infrastrukturom.\nPrevious articleNastavljen projekat ranog otkrivanja raka pluća\nNext articleUgovori vredni 42 miliona dinara o subvencijama za zapošljavanje u Vojvodini


Džo Bajden razgovarao sa biračima u Majamiju: ,,Nisam socijalista!” - Američki izbori\nPredsednički kandidat, Džo Bajden, sinoć je imao priliku da na Floridi uživo odgovara na pitanja prisutnih građana. Skup je bio održan na otvorenom, a svi učesnici su bili na propisanoj fizičkoj distanci, sa zaštitnim maskama na licima. Upravo su epidemija i nedavna vest da se virusom korona inficirao i sam predsednik Donald Tramp, bili prva tema o kojoj se razgovaralo.\nNa pitanje moderatora skupa, da prokomentariše činjenicu da je predsednik Tramp zaražen, Bajden je rekao da ga ta vest nije iznenadila, aludirajući na to da se Tramp nije pridržavao propisanih epidemioloških mera. Ipak, istakao je i da mu je drago da se njegov protivkandidat uspešno oporavlja, te da ova situacija može biti dobra lekcija svima. Bajden je iskoristio priliku da još jednom apeluje na sve građane da nose maske, predstavljajući to, ne samo kao brigu o sebi, već i kao patriotski čin odgovornosti prema drugima.\nPitanja publike su bila zaista veoma raznovrsna. Počelo je pitanjem medicinske sestre iz Majamija, kako će se potencijalna Bajden-Haris administracija boriti sa ovom, ili bilo kojom budućom pandemijom. U odgovoru na ovo pitanje, Bajden nije izrekao puno novih stvari. Ponovio je da je važno slušati nauku i ono što naučnici kažu, a to je obavezno nošenje maski i fizička distanca. Kritikovao je aktuelnu administraciju za navodno nedovoljno ozbiljno shvatanje pandemije, i rekao da je upravo njihovo bekstvo od odgovornosti, dovelo do preko dve stotine hiljada preminulih i preko pedeset hiljada zaraženih na dnevnom nivou. Rekao je i da će nova administracija obezbediti testove za sve ljude sa simptomima, kao i da će omogućiti bezbedan i nesmetan povratak dece u škole.\nZanimljivo pitanje uputila je gospođa koja se predstavila kao majka policijskog službenika i supruga policajca u penziji, a ono se odnosilo na sve učestalije najave reforme policije i njenog finansiranja. Uprkos nepočinstvima pojedinih policajaca, usmerenih pre svega prema ljudima afroameričkog porekla, Bajden naglašava da ogromnu većinu čine čestiti ljudi koji rizikuje svoje živote svakog dana, ali i da ,,u svakom žitu ima kukolja”, i da se takvi ljudi moraju ukloniti iz službe. Bajden obećava da će po eventualnom stupanju na dužnost, u Belu kuću pozvati policijske službenike i funkcionere, ali i predstavnike civilnog sektora, kako bi razgovarali o svim problemima. On se lično zalaže da policajci u obavljanju svojih dužnosti, kada im budu upućeni pozivi upomoć, imaju asistenciju psihologa ili psihijatara, koji su mnogo stručniji u komunikaciji sa ljudima koji su u nevolji. Takođe, Bajden predlaže i veća izdvajanja za komunalnu policiju, smatrajući da ljudi koji primenjuju zakon moraju da budu bliži lokalnoj zajednici, da upoznaju ljude i komuniciraju sa njima, te tako steknu njihovo poverenje.\nPitanje koje je blisko povezano sa prethodnim, uputila je devojka afroameričkog porekla. Istakavši da se ne oseća bezbedno zbog svoje boje kože, pitala je predsedničkog kandidata, kako namerava da zaustavi ekstremističke grupe belih suprematista. Bajden je naglasio da su ove grupe najveća unutrašnja pretnja i da će, ako postane predsednik, tražiti od FBI-a da zauzme takav pristup. Kada se pitanje rasizma stavi u kontekst reforme policije, Bajden navodi da se pri intervjuu za zapošljavanje policajaca, moraju dublje proveriti njihova pozadina i njihovi stavovi. On predlaže i da policajci budu podvrgnuti ,,treningu osećajnosti” (sensitivity training), kroz koji bi bili učeni kako da razumeju druge kulture.\nJedno od najzanimljivijih pitanja upućenih Bajdenu na ovom skupu, odnosilo se i na njegovo često dovođenje u vezu sa ekstremnom levicom i komunizmom, od strane Donalda Trampa. Učesnik skupa je naveo kako Trampova kampanja šalje poruke ljudima kubanskog i venecuelanskog porekla, da je glas za Bajdena, glas za radikalnu levicu i socijalizam. Na ovo pitanje, Bajden je odgovorio vešto, naglašavajući da je on taj koji se borio i pobedio socijalistu na unutarpartijskim izborima i da je tada on bio taj koji je previše umeren i previše nagnut ka centru. ,,Ne postoji jedan jedini slog koji sam ikada izgovorio, a koji bi vas mogao navesti da poverujete da sam socijalista ili komunista”, istakao je Bajden i time poručio antikomunistički nastrojenim biračima da slobodno glasaju za njega.\nVeoma sadržajno veče, sa pregršt zanimljivih pitanja (Tramp bi dodao ,,nameštenih pitanja”, mada ruku na srce nisu naterala Bajdena da se baš „preznoji“) i vrlo promišljeni odgovori Bajdena, pokazalo nam je da ovaj prekaljeni političar još uvek ima šta da ponudi američkoj javnosti. U prethodnoj debati, u kojoj su mnogi očekivali da će se osramotiti nekim od svojih karakterističnih gafova kada ne može da završi započetu rečenicu, Bajden je ipak bio na visini zadatka i po mnogima izašao kao pobednik. Iako mnogi prednost u debatama još uvek daju Donaldu Trampu, veliko je pitanje koliko će aktuelni predsednik pogođen virusom imati snage za njih. Bajdenu je pobeda na dohvat ruke i bilo bi pravo čudo da je ispusti na manje od mesec dana pre izbora. Koliko debate mogu da zakomplikuju stvari, saznaćemo u narednim nedeljama.


Mekić: Usvajanje Šumarskog programa FBiH veliki napredak za privredu - Privredna štampa\nProfesor Šumarskog fakulteta u Sarajevu i član Savjeta za izradu Šumarskog programa Federacije BiH Faruk Mekić kazao je da će usvajanje ovog programa značiti veliki napredak za privredu BiH i ulazak u Evropsku uniju.\nTo je izjavio nakon javne rasprave o Nacrtu Općeg dijela Šumarskog programa Federacije BiH koja je održana juče u Sarajevu.\nMekić je također dodao da je Program dobra osnova za izradu zakona o šumama i šumskom zemljištu koji je već u proceduri te da će biti prilagođen ovim strateškim ciljevima.\nPojasnio je da za priključivanje u EU, BiH treba da ispuni nekoliko vrlo važnih zadataka, među kojima je i usvajanje strategija o šumarstvu. Dodao je da i učešće šumarstva u bruto nacionalnom dohotku BiH ima veliku ulogu.\nOpći dio Programa, objasnio je, sastoji se od 111 strateških ciljeva i 90 principa koji će formirati Akcioni plan, a na osnovu čega će biti izrađen Izvedbeni dio Šumarskog programa FBiH.\nProces izrade Šumarskog programa Federacije BiH zasniva se na potrebi usklađivanja šumarske politike FBiH s drugim sektorskim politikama, međunarodnim obavezama i globalnim trendovima, kao i na obavezi harmoniziranja nacionalne legislative s pravnom stečevinom Evropske unije.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva je u okviru svojih nadležnosti pokrenulo inicijativu za izradu Šumarskog programa FBiH. Preduvjet za njegovu izradu je princip sveobuhvatnosti, koji je ostvaren izradom 22 stručne tematske studije.\nU završnoj fazi ovog procesa Savjet za izradu ŠPFBiH pripremio je Nacrt Općeg dijela Šumarskog programa Federacije BiH, kojim će se, uvažavajući međunarodne dogovore i obaveze BiH, definirati glavni ciljevi, principi i generalne smjernice za trajno gospodarenje šumama u Federaciji BiH.\nEUFBiHŠumarski fakultet u Sarajevu\nOdržana sjednica Komisije za vanjsku i trgovinsku politiku\nKomisija za vanjsku i trgovinsku politiku, carine, saobraćaj i komunikacije Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) na svojoj…\nSASE: Danas promet 241.476,56 KM\nNa današnjem trgovanju na Sarajevskoj berzi ostvaren je ukupan promet od 241.476,56 KM. U sklopu 20 transakcija ukupno je prometovano…\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je utvrdila Prijedlog programa javnih investicija Federacije BiH 2019.-2021. godina, trogodišnji dokument koji sadrži pregled…


Prvi dan jula doneo sijaset transfera, "Redsi" prodali napadača! - Sportske.net\nPrvi dan jula doneo sijaset transfera, "Redsi" prodali napadača!\nZa sada su "Sveci" najaktivniji.\nMijatović pregovara sa Milanom, tema je fudbaler Liverpula, vezista Reala dao negativan odgovor!Zvanično - Gruji ispunjena želja!Liverpul sprema senzaciju!Srbin je idealno pojačanje za Arsenal!?Real poslao ponudu, Klopu se ostvaruje stara želja?\nKrenula je pravo letnje ludilo na pijaci kada su u pitanju transferi Premijer lige, za sada prednajči Sautempton koji je sa dva transfera iskristalisao ko će mu činiti napadački tandem naredne sezone.\nPrvo je potvrda nastavka saradnje sa Deni Ingsom, Englez je prošle sezona nastupao kao pozajmljeni igrač Liverpula. Sautempton je potvrdio danas da su otkupili kompletna prava na ofanzivca, Liverpul će prihodovati oko 25 miliona evra sa svim bonusima.\nTakođe su "Sveci" potvrdili i transfer Če Adamsa iz Birmingema. Jedan od najboljih igrača Birmingema je prešao u klub iz Premijer lige za sada nepoznatu sumu, potpisan je petogodišnji ugovor. Napadač je prošle sezone postigao čak 22 gola u drugom po redu takmičenju u Engleskoj.\n— Southampton FC (@SouthamptonFC) 01. јул 2019.\nVotford je ozvaničio transfer Krega Dosona, stameni štoper će tako napustiti VBA posle devet godina. Transfer je vredan oko sedam miliona evra a iskusnom defanzivcu sledi četvorogodišnji ugovor sa "Stršljenima".\nI na kraju imao jedan odlazak iz Sautemptona, u pitanju je Met Target, dete lučkog grada. Engleski levi bek je bio meta mnogih klubova iz Premijer lige, na kraju će ipak nastaviti karijeru u ovogodišnjem debitantu Aston Vili. Klub iz Birmingema je platio 16 miliona evra za obećavajućeg defanzivca.


Na mesto Miščević postaviti podjednako stručnu osobu – ERVROPSKE ROMSKE NOVINE – ERVROPAKO ROMANO LIL – EUROPEAN ROMA NEWSPAPERS\nNa mesto Miščević postaviti podjednako stručnu osobu\nCEP: Na mesto Miščević postaviti podjednako stručnu osobu\nTanja Miščević, dosadašnja šefica Pregovaračkog tima za vođenje pregovora o pristupanju Srbije Evropskoj uniji, podnela je ostavku na tu funkciju. Miščević postaje zamenica generalne sekretarke Regionalnog saveta za saradnju, dok još uvek nije poznato ko će doći na njeno mesto. Miščević je bila šefica Pregovaračkog tima od njegovog osnivanja pre šest godina.\n“Kvalitetni kadrovi su stub procesa pregovora i odlazak nekog sa kompetencijama, znanjem i iskustvom koje ima Tanja Miščević veliki je gubitak za Srbiju”, kaže Milena Lazarević, programska direktorka Centra za evropske politike.\nCEP već dve godine upozorava kako najkvalitetniji kadrovi, naročito oni koji se bave evropskim integracijama, učestalo napuštaju državnu upravu poslednjih godina zbog neadekvatnih uslova rada i nepoželjnog političkog pritiska kojem su izloženi. Istraživanje koje je CEP sproveo pre dve godine pokazalo je da je više od 50 odsto državnih službenika angažovanih na poslovima evropskih integracija i upravljanja EU projektima nezadovoljno uslovima rada i da planiraju da napuste upravu ako se nešto ne promeni.\nZabrinutost povodom kapaciteta za vođenje procesa pristupanja Srbije EU iskazala je i Evropska komisija u prethodna dva godišnja izveštaja, što nikada ranije nije bio slučaj, od početka ovog procesa početkom dvehiljaditih.\nOdlazak Miščevićje i prilika da Vlada Srbije pokaže da li zaista želi da Srbija bude kredibilan i ozbiljan kandidat za članstvo, tako što će na mesto Miščević postaviti podjednako stručnu osobu i tako što neće dozvoliti da kriterijum za izbor novog šefa ili šefice Pregovaračkog tima bude isključivo politički, kažu u CEP-u.\n“Ukoliko želimo da ubrzamo proces pregovora, postavljanje profesionalnihi kompetentnih osoba je od ključnog značaja, a to naročito važi kada je u pitanju tako značajna pozicija kao što je šef Pregovaračkog tima. Iako za izbor na ovu poziciju nije potrebno sprovesti nikakav konkurs, na nju ne bi smela da se postavi osoba sa čisto političkim ‘zaslugama’, već pre svega neko ko je iskusan i kompetentan u oblasti Evropske unije i ko će umeti da komunicira i osvaja poene za Srbiju u Briselu. Daljom politizacijom i nebrigom o kadrovima, pogotovo nakon što je i Evropska komisija prepoznala ovaj problem, nepopravljivo se ugrožava kredibilitet Srbije, što će negativno uticati na dinamiku pregovora”, upozorava Lazarević.\nCEP želi da se zahvali Tanji Miščević na izuzetnoj saradnji u prethodnih šest godina i aktivnom radu na tome da više uključi civilno društvo u proces pregovora o pristupanju Srbije EU.


Booking.com: Hoteli - Grac. Rezervišite hotel odmah! Pomoć korisničkog centra\n→ 2 355 smeštajnih objekata\nGrac: pronađeno 121 objekat\n3 razloga da posetite: istraživanje Starog grada, obilazak grada i kultura\nCentar grada, Grac\nUkrašen antikvitetima i umetničkim delima, hotel Schlossberghotel se nalazi na centralnoj lokaciji u starom jezgru Graca, u samom podnožju brda Šlosberg. Rezervisano 3 puta u poslednjih 6 sati\nHotel Mariahilf je smešten u pešačkoj ulici u srcu Graca, na lokaciji sa koje se pruža pogled na planinu Šlosberg. Rezervisano 2 puta u poslednjih 6 sati\nObjekat AMEDIA Luxury Suites Graz smešten je na 1 km od Gradske dvorane i Sajmišta u Gracu i na 10 minuta vožnje tramvajem od Starog grada. Otvoren je 2015. Rezervisano 4 puta u poslednjih 6 sati\nU 2016 ovo je bio jedan od naših najčešće rezervisanih smeštajnih objekata na destinaciji Grac!\nNajskorija rezervacija: pre 13 minuta Dobar\nHotel Austria Trend Europa Graz smešten je preko puta Glavne železničke stanice u Gracu. U ponudi su moderne, klimatizovane sobe. Rezervisano 3 puta u poslednjih 6 sati\nHotel Palais Erzherzog Johann smešten je u srcu Starog grada Graca, u neposrednoj blizini glavnog trga. Bežični internet se može besplatno koristiti. Poslednja rezervacija: pre 5 sati\nHotel Zur Steirerstub'n se nalazi u Gracu, na trgu Lendplac i ima nagrađivani restoran. U restoranu se služe jela tradicionalne austrijske i štajerske kuhinje. Poslednja rezervacija: pre 1 sata\nHotel JUFA Graz se nalazi na mirnoj lokaciji u parku, na 10 minuta hoda od Glavne železničke stanice u Gracu i na 20 minuta hoda od centra grada. Rezervisano 4 puta u poslednjih 6 sati\nOvaj moderan poslovni hotel smešten je direktno preko puta Gradske kuće i Izložbenog i kongresnog centra u Gracu. Rezervisano 2 puta u poslednjih 6 sati\nOvaj tradicionalni hotel smešten je na samo 3 minuta šetnje od Glavne železničke stanice u Gracu i na 10 minuta hoda od Starog grada. Rezervisano 6 puta u poslednjih 6 sati\n2 131 recenzija\nOvaj neobičan butik hotel sa 4 zvezdice se nalazi u živopisnom Starom gradu Graca, na tek nekoliko koraka od Katedrale. Bežični internet se može besplatno koristiti. Rezervisano 3 puta u poslednjih 6 sati\nHotel Paradies je okružen zelenilom i smešten na tihoj lokaciji u Gracu. Nalazi se u podnožju Dvorca Sankt Martin, na 10 minuta vožnje od centra grada i Aerodroma Grac. Poslednja rezervacija: pre 5 sati\nPrijatni hotel Kern Buam smešten je na 4 km južno od centra Graca i dobro je povezan linijama javnog prevoza sa drugim delovima grada. Poslednja rezervacija: pre 1 sata\nOvaj moderan dizajn hotel se nalazi na 2 minuta hoda od izložbenog centra Graz Messe i na 15 minuta hoda od centra grada. Gosti mogu besplatno koristiti bežični i kablovski internet. Rezervisano 7 puta u poslednjih 6 sati\nSt. Leonhard, Grac\nHotel Star Inn Premium Graz, by Quality se nalazi u istočnom delu Graca na 1.500 metara od izložbenog centra i Starog grada. Rezervisano 3 puta u poslednjih 6 sati\nBroj pronađenih objekata na destinaciji Grac: 121.


Sve je po najvišim standardima\nObjavljeno: 07.11.2019. 17:02h\nSkoro čitavu deceniju trajali su radovi na ostvarivanju ideje da se modernim auto-putem povežu Srbija i Bugarska. Ipak 9. novembra taj san postaće java jer će tada biti svečano pušten u rad istočni krak Koridora 10!\nKako je najavljeno ovu deonicu svečano u saobraćaj će pustiti predsednik Srbije Aleksandar Vučić, a tim činom će Srbija dobiti završen auto-put od Beograda do bugarske, tačnije do graničnog prelaza gradina nadomak Dimitrovgrada.\nInženjeri iz "Koridora Srbije" ne kriju da su odahnuli što je ovaj projekat konačno završen, a ekipa Espresa imala je tu priliku da pre svečanog otvaranja prođe i "oproba" novi moderni auto-put sa šest traka.\nKako smo se na licu mesta uverili svi građevinski radovi na poslednjoj deonici od tunela Bancarevo do Crvene Reke, na Istočnom kraku Koridora 10, u dužini od 12,3 kilometra su završeni.\nU subotu, 9. novembra, u saobraćaj će tako biti pušteno 9,4 kilometra od Proseka do ulaska u tunel, koji su asfaltirani još 2017. godine. Tako će konačno biti kompletiran ceo krak ka istoku, od 87 kilometara.\nTo u praksi znači, da će se za manje od tri sata iz Beograda stizati do granice sa Bugarskom.\n86,9 km ukupna je dužina istočnog kraka Koridora 10 od Niša do graničnog prelaza Gradina kod Dimitrovgrada\n22,5 km duga je deonica Prosek - Crvena Reka, koja još nije puštena u saobraćaj\n780 hiljada tona asfalta ugrađeno je u istočni krak\n12,5 miliona kubika materijala je iskopano\n9,5 miliona kubika materijala ugrađeno u nasipe\nPogledajte video sa istočnog kraka Koridora 10:\nKoridor 10AutoputIstočni krak Koridora 10Koridori SrbijeBugarskaDimitrovgradGranični prelaz


Problem depresije kod mladih - Sve je OK\nIako nijedan oblik neraspoloženosti ne treba ignorisati, ipak je važno razgraničiti kada je loše raspoloženje opravdano nazvati depresijom, a kada ne, s obzirom na to da se ovaj termin u svakodnevnom govoru često olako upotrebljava, što dodatno može imati negativne posledice po osobu koja se oseća loše.\nDepresivno raspoloženje podrazumeva osećanje intenzivne tuge, bezvoljnosti i/ili razdražljivosti (čak i naleta besa) koje traje najmanje dve nedelje, i značajno utiče na svakodnevno funkcionisanje i volju za obavljanjem uobičajenih obaveza i aktivnosti koje su Vašem detetu ranije pričinjavale zadovoljstvo. Često se javlja povećani umor (i bez dodatnog napora), kao i promene u dinamici spavanja (dete može imati nesanicu ili pak spavati previše) i u apetitu.\nDepresija ne mora uvek biti vidljiva golim okom — dete može i ne mora plakati češće nego ranije. Ono što se obično može uočiti (mada nije nužan uslov) jeste povlačenje od drugih ljudi (najčešće od porodice, ali i od prijatelja), tj. osamljivanje. Dete može imati izrazito negativnu sliku o sebi i razne mračne misli (npr. o sopstvenoj smrti). Mogu se javiti i problemi sa koncentracijom i pamćenjem, što dodatno može otežati uspeh u obavljanju različitih aktivnosti, i pojačati uverenje u sopstvenu neadekvatnost. Neki mladi ljudi u trenucima kada se osećaju depresivno pokazuju veću tendenciju ka raznim rizičnim oblicima ponašanja (uključujući samopovređivanje i zloupotrebu supstanci).\nMada je često moguće izolovati određeni povod za depresiju (neki događaj, problem i sl.), ona se može javiti i bez očiglednog razloga, pa čak biti i donekle podstaknuta određenim biološkim faktorima (npr. promenama u nivou hormona). Međutim, odsustvo konkretnog uzroka ne čini je manje važnom, niti „lažnom”, te je svakako potrebno uvažiti osećanja osobe i pružiti joj potrebnu podršku.\nIako je sasvim razumljivo da Vas razgovor o teškim temama sa detetom donekle plaši, važno je da se setite da za depresivno raspoloženje, ma kog intenziteta bilo, uvek postoji lek, i da je jedina greška koja se zaista može napraviti ta da se propusti prilika za pružanje pomoći osobi koja se oseća loše, a Vi kao roditelj imate jedinstvenu priliku da podržite svoje dete onda kada drugi pomagači nisu prisutni.\nU nastavku možete pronaći neke konkretne korake koje možete preduzeti kada je Vaše dete neraspoloženo:\nUspostavite otvoren odnos — Objasnite svom detetu da je to što se oseća loše u redu, i da nema potrebe da ga bude sramota da o tome razgovara sa Vama jer ste tu da mu pomognete. Izbegavajte burno reagovanje na njegovo ispoljavanje emocija, i stavite mu do znanja da želite da razumete zašto se tako oseća. Ukoliko ne želi da priča odmah, nemojte ga pritiskati, već mu pokažite da ste mu na raspolaganju kad god se predomisli, i da ćete ga takođe podržati ukoliko bude želelo da razgovara sa nekim drugim (drugim članom porodice, stručnim licem itd.).\nPružite podršku — Pružanje podrške ne podrazumeva uvek „rešavanje” problema. Nekad je dovoljno samo pažljivo saslušati, pružiti potrebnu toplinu i ljubav, i zajedno sa detetom uložiti trud u razumevanje uzroka loših osećanja. Svakako se možete ponuditi da pomognete koliko je u Vašoj moći, ali to treba uraditi pažljivo jer nekad prekomerna preduzimljivost može zaplašiti dete i dovesti do toga da se još više povuče. Budite strpljivi, i pratite tempo koji Vašem detetu prija. Iako Vama problem možda deluje trivijalno i lako rešivo, za Vaše dete je u ovom trenutku isuviše preplavljuć, i to je potrebno da poštujete.\nPomozite mu da promeni ugao gledanja na stvari — Depresivno raspoloženje često „boji sliku u crno”, odnosno čini da sve posmatramo mnogo gorim nego što jeste. Pa ipak, čak i onda kada nam se čini da nam ništa ne ide od ruke i da se ništa dobro ne dešava, moguće je pronaći barem nešto što se kosi sa tom pretpostavkom. Pomozite svom detetu da uvidi da u svakom danu ima barem još nešto dobro, i da iako ga određene stvari muče, i dalje ima i svoje dobre karakteristike, i da u životu ima još dobrih stvari kojima može da se raduje u budućnosti. Zajedno možete sastavljati spiskove pozitivnih stvari, a možete osmisliti i kako da njihov broj na dnevnom ili nedeljnom nivou postepeno povećavate, tako što ćete planirati da zajedno obavljate neke aktivnosti koje doprinose boljem raspoloženju.\nPodsetite ga na važnost brige o sebi — Kada je u pitanju depresivno raspoloženje, ponekad i male, naizgled beznačajne, promene u navikama mogu dovesti do toga da se ono bar delimično popravi. Podstaknite svoje dete da brine kako o svom telu, tako i umu. Istaknite značaj zdrave ishrane, pravilnog unosa tečnosti, dobrih navika vezanih za spavanje (npr. odlazak ranije u krevet, bez telefona i sl.), svakodnevne fizičke aktivnosti (u vidu šetnje, različitih sportova itd.), kao i ispunjavanja vremena aktivnostima koje vole i koje im dobro idu (npr. čitanje, crtanje). Iako možda neće otkloniti sam uzrok problema, ove aktivnosti mogu ojačati veru Vašeg deteta da sa problemom može izaći na kraj, i spremnost da se u tu „bitku” upusti.\nKorak po korak – Uputite svoje dete da je najvažnije da se na prvom mestu oseća dobro, i da sav fokus stavi na sopstveni oporavak, a potom na rešavanje problema u svojoj okolini, jednog po jednog (npr. u školi, sa prijateljima itd.). Mlade osobe koje su u datom trenutku ranjive često dodatno sebe iscrpe i dovedu u stanje još veće nemoći i bespomoćnosti upornim pokušajima da funkcionišu besprekorno u svom okruženju i onda kada se ne osećaju dobro.\nPonudite mu opciju stručne pomoći — Depresivno raspoloženje nije nešto sa čime dete mora da se izbori u potpunosti samo, a sasvim je razumljivo i da se ni Vi ne osećate uvek dovoljno opremljeno da mu u tome pomognete. Profesionalna pomoć (npr. od strane psihologa ili psihijatra) može biti veoma korisna alatka, kako za samo dete, tako i za celu porodicu, naročito ukoliko se koren problema nalazi upravo kod kuće. Sem toga, odgovarajuće stručno lice znaće kako da na pravi način priđe detetu, a i detetu može biti lakše da otvoreno razgovara sa nekim ko nije direktno povezan sa problemom.\nUkoliko primetite da je Vaše dete sklono nekom obliku samopovređivanja i suicidalnim idejama, sa ili bez tendencije da ih ostvari, obavezno potražite stručnu pomoć čim pre kako biste na vreme sprečili mogućnost daljeg komplikovanja situacije. Ovde možete pronaći kontakt-telefone za hitne slučajeve.\nOčuvanje mentalnog zdravlja važno je podjednako kao očuvanje fizičkog zdravlja. Povećan broj izazova sa kojima se mladi ljudi susreću u svojoj svakodnevnici čini ih ranjivijim za razvijanje različitih problema na planu mentalnog zdravlja. Stoga je bitno da, kao neko ko o njima vodi računa, posebnu pažnju poklonite i ovom aspektu njihovog života, i pružite im podršku onda kada je to...


RTV5 :: Ekonomija :: Na plenarnom sastanku sa MMF i Krkobabić i Dinkić RTV5\n| Na plenarnom sastanku sa MMF i Krkobabić i Dinkić\nNa plenarnom sastanku sa MMF i Krkobabić i Dinkić\nRazgovori delegacije Srbije i Medjunarodnog monetarnog fonda (MMF) počeli su danas plenarnim sastankom u Narodnoj banci Srbije (NBS).\nKako se navodi u saopštenju NBS, tokom petodnevnog boravka u Beogradu "kratka misija" MMF-a će s predstavnicima centralne banke i Vlade Srbije analizirati makroekonomsko stanje i izglede srpske ekonomije, fiskalnu situaciju i razgovarati o uticaju izmena Zakona o NBS na vodjenje monetarne politike.\nDelegaciju Srbije predvodi guvernerka centralne banke Jorgovanka Tabaković, a Misiju MMF-a Zuzana Murgasova. Današnjem sastanku u NBS prisustvovali su i potpredsednik Vlade i ministar rada, zapošljavanja i socijalne politike Srbije Jovan Krkobabić i ministar finansija i privrede Mladjan Dinkić.\nPodseća se da će razgovori Misije MMF-a s predstavnicima Vlade Srbije i NBS trajati do 14. septembra.\n"Svoje stavove i preporuke misija MMF-a će izneti u pisanom saopštenju za medije koje će objaviti na kraju posete", navodi se u saopštenju NBS (www.nbs.rs).\nKako je ranije objavljeno na sajtu MMF (www.imf.org), glavni cilj "kratke misije MMF" biće procena najnovijih makrokonomskih izgleda Srbija.\nMisija MMF će razgovarati i o zabrinutosti MMF-a povodom nedavnih izmena Zakona o Narodnoj banci Srbije (NBS) koje su narušile autonomiju te insitucije, kao i povodom fiskalne situacije.\n"Misija se neće se angažovati na pregovorima o aranžmanu", navodi se na sajtu MMF. Komentari\nSirija beli listići


Dodik o ostavci Haradinaja: Nova farsa međunarodne zajednice | Radio Kosovska Mitrovica\n20. July, 2019 09:31 |\nMilorad Dodik je istakao da je juče sa predsednikom Aleksandrom Vučićem razgovarao o ostavci Ramuša Haradinaja.\n“Rekao sam da mi to liči na sve one dosadašnje farse koje su najčešće pravili međunarodna zajednica i pojedini u BiH iz muslimanskog i hrvatskog naroda i da ovo najviše ide ka tome da se Haradinaju još jednom opere biografija kako bi on kao nesumnjivi politički faktor mogao ponovo da se vrati u politički život Kosova”, rekao je Dodik u izjavi za RTS.\nIstakao je da ne smemo biti naivni u ovom slučaju. “Ja sam potpuno uveren da tu postoji konekcija i saradnja međunarodnog faktora ili nekoga ko vodi čitav taj projekat oko Kosova i samog Haradinaja”, dodao je Dodik.\n“I činjenica da Haradinaju nije presuđeno u Haškom tribunalu, a da se sada zove na nešto slično što bi trebalo da bude ranije već presuđeno u Haškom tribunalu mene navodi na to da je to priča o farsi koja bi samo trebalo da bude osnova za dodatni pritisak na Srbiju i predsednika Vučića”, naglasio je Dodik.\n“Čitavo ovo rešenje se postavlja kao svesrpsko pitanje i u tom pogledu ne može da bude rešenja za jedan narod koji ima sva prava na štetu države Srbije, a da jedan deo naroda kakav je u Republici Srpskoj mora da ćuti i da trpi torturu međunarodnog faktora koji je namenio ulogu života u državi u kojoj ne može da funkcioniše”, naveo je Dodik.\n“Mislim da oko predsednika Vučića i njegove pregovaračke pozicije treba da se okupe svi politički, nacionalni i državni faktori u Srbiji, jer je očigledno da će sada međunarodna zajednica po onom ustaljenom okviru reći: evo imamo operaciju sa njima, oni više nisu tu, morate i vi nešto da učinite”, naglasio je Dodik.\nIstakao je da “znamo da je predsednik Vučić tvrd pregovarač i da nikakvih ustupaka nauštrb nacionalnih i državnih interesa za Srbe neće biti”.\n“Naravno, treba težiti ka konsenzusu i kompromisu, ali on mora da bude opšteprihvatljiv”, zaključio je Dodik.


NSRS sutra o raspuštanju skupština općina Teslić i Rudo\n09.12.2019 / 10:15 Politika - Banja Luka\nPoslanici Narodne skupštine Republike Srpske (NSRS) trebalo bi sutra da se izjasne o prijedlozima odluka o raspuštanju skupština općina Rudo i Teslić, nakon neuspjelih opoziva načelnika tih lokalnih zajednica.\nUkoliko se usvoje ove odluke, skupštine u Tesliću i Rudom bit će raspuštene iz razloga što nakon provedenog postupka opoziva nisu opozvani lokalni načelnici Milan Miličević i Rato Rajak.\nMeđu preostalim tačkama dnevnog reda su nacrti zakona o izmjenama i dopunama zakona o javno – privatnom partnerstvu, koncesijama te o zaštiti životne sredine.\nPlan parcelacije za autoput Banja Luka – Prijedor po skraćenom postupku je predložen na period od deset godina, u skladu sa Zakonom o uređenju prostora i građenju.\nUgovor o koncesiji za izgradnju autoputa Banja Luka – Prijedor – Novi Grad (prva faza Banja Luka – Prijedor) je potpisan između Vlade RS i kineske kompanije „SDHS-CSI BH“ u decembru 2018. godine.


Srbija: Kineska Bracna Prevara | Institute for War and Peace Reporting\nSrbija: Kineska Bracna Prevara\nKinezi placaju citavo malo bogatstvo za brakove iz koristi kako bi ostali u zemlji i razvijali svoj privatni biznis.\nKrenuli su sa tezgama na buvljim pijacama, a sada su vlasnici trgovina u centru grada. Polako, ali sigurno na hiljade Kineza preuzima jug Srbije. Njihova roba je pet puta jeftinija od domacih proizvoda, posao cveta i ne zuri im se da napuste ove krajeve. Da bi ostali u zemlji, mnogi od njih slede dobro poznati metod pribavljanja drzavljanstva i dozvole za stalni boravak - putem braka.


Željko Komšić o prijetnjama povratnicima: "Ukoliko to ne urade, nećemo imati drugog izbora nego da sami poduzimamo mjere!"\nU intervjuu za Pobjedu, predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić kaže da će BiH naći načina da se suprotstavi onima koji se spremaju da „žrtvuju mir“.\nOdgovarajući na pitanje je li se ovogodišnja proslava protivustavnog „praznika“ razlikovala od prethodnih Komšić je kazao da bi rekao da jeste.\n“Budući da nije ostavljen ni milimetar prostora da se posumnja u namjeru nasilnog razaranja države Bosne i Hercegovine. I ranije su slate slične poruke, sada više nema nikakve dileme: ide se na razbijanje države BiH.\nKomšić je kazao da ‘ovom prilikom bih pozvao NATO trupe da izađu prije svega u povratnička mjesta u entitetu RS, gdje Dodikove falange prijete klanjem i ubijanjem civila’.\n“Ukoliko to ne urade, nećemo imati drugog izbora nego da sami poduzimamo mjere zaštite građana u tim dijelovima BiH”, dodao je Komšić.


Američke snage su izvršile "precizne, odbrambene udare" na pet lokacija pripadnika šiitske muslimanske grupe Kataib Hezbolah - odnosno Brigade Hezbolaha - iračkih paravojnih snaga koje podržava Iran, saopštio je portparol Jonathan Hoffman.\nSAD smatraju da su te snage odgovorne za raketni napad u petak, u kojem je ubijen jedan američki građanin, radnik Pentagona, kod vojnog kompleksa u blizini Kirkuka u sjevernom Iraku. Zvaničnici navode da su napadači ispalili čak 30 granata.\nPentagon nije objavio detalje kako su napadi izvršeni. Kako je saopšteno, SAD su pogodile tri lokacije paravojske u Iraku i dvije u Siriji, uključujući skladišta oružja i komandane i kontrolne baze tih jedinica.\nHoffman navodi da će američki udari oslabiti kapacitete te grupe da vrši buduće napade na Amerikance i njihove saveznike iz iračke vlade.\nVisoki zvaničnik tih snaga, koji je želio da ostane anoniman, izjavio je da je najmanje 12 boraca Brigada Hezbolah stradalo u američkim udarima duž granice Iraka i Sirije. Ta cifra još nije potvrđena iz nezavisnih izvora.