Nacionalni model studentske prakse u primeni od oktobra 2018. godine | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 03.10.2017 14:20 > 03.10 15:11\nDiskusija o Nacionalnom modelu studentske prakse čiji je cilj da se omogući razvoj preduzetničkog obrazovanja u okviru visokoškolskih ustanova počela je danas u Beogradu a nastaviće se i u drugim univerzitetskim centrima u Srbiji.\nPrimena Nacionalnog modela studentske prakse očekuje se u narednoj akademskoj godini, a za njegovo uspostavljanje potrebno je da se povežu Centri za razvoj karijere u sklopu univerziteta, privreda i lokalna samouprava.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević izjavio je danas u Beogradu da je cilj tog modela da se stvori održiv model studentske prakse koji će mladima omogućiti da steknu praktična znanja i iskustva kojima će biti obučeni za tržište rada.\n"Iako najniža u nekoliko poslednjih godina, zapravo je viša nego evropski prosek. Izradom modela nacionalne studentske prakse uspostaviće se državni standard u smislu trajanja, načina njihove realizacije ispod kojih se neće ići i kao takav biće obavezujući", kazao je on na skupu "Moj grad-moj izbor-moja karijera".\nGrozdić je kazao da razvoj ovog modela počinje danas skupom u Beogradu i da će trajati narednih godinu dana kao i da će se diskusije o njemu sprovoditi i u ostalim visokoškolskim centrima.\nOn je najavio da će njegova primena početi 1. oktobra 2018. godine.\nGradski menadžer Goran Vesić je kazao da će u narednih 10 do 15 dana biti organizovane prezentacije na fakultetima u kojima će se studenti u Beogradu upoznati s tim modelom prakse, ali i dati svoje predloge za prilagodjavanje tog modela.\nVesić je kazao da je "BG praksa" kroz koju je do sada prošlo 1.800 studenata primer dobre saradnje gradske uprave i Univerziteta i dodao da je, medjutim, malo studenata ostalo da radi u javnom sektoru u Beogradu, zbog zabrane zapošljavanja i najavio da će raditi na tome da se napravi izuzetak kada je reč o studentima.\nVesić je kazao da misli da se dogovor s Medjunarodnim monetanim fondom (MMF) neće poremetiti ako oko 100 studenata nadje posao u javnim preduzećima u gradu.\nPredsednik Stalne konferencije gradova i opština Darko Bulatović je rekao da je saradnja SKGO-a i Univerziteta nastala u svrhu razvoja i valorizacije potencijala sa kojima društvo raspolaže kako bi standard gradjana Srbije bio veći.\n"Stekao sam utisak da je naše društvo najmanje ulagalo u našu prednost i zato pružamo punu podršku usavršavanju sistema obrazovanja i valorizacije potencijala koji svima idu u korist", rekao je Bulatović, koji je i gradonačelnik Niša.\nRektor Univerziteta u Beogradu Vladimir Bumbaširević kazao je da ta institucija kao vodeća visokoškolska ustanova osim kvalitetnog obrazovanja kroz različite projekte nudi i praksu studentima, kako bi stekli odredjene veštine i postali "zapošljiviji".\nOn je rekao da je 2006. godine osnovan Centar za razvoj karijere i savetovanje studenata, kao i da je 2010. godine počeo program "BG praksa".\nBumbaširević je kazao da je do sada 1.800 studenata dobilo šansu da stekne iskustvo i praksu u javnim preduzećima čiji je osnivač grad.\nOn je naveo i da je Univerzitet u Beogradu uspostavio saradnju i sa nekim preduzećima, kao i da je 2013. godine studenti različitih fakulteta stručnu praksu obavili u Telekomu.\nBumbaširević je naveo da Univerzitet u Beogradu podržava inicijativu za uvodjenje Nacionalnog modela studentske prakse.\nModel je izradjen u okviru projekta "Institucionalna podrška SKGO" koji sprovodi SKGO, a finansira Švajcarska agencija za razvoj i saradnju. Projekat su podržali Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i PKS.


CarGo: Taksisti cepaju naše bilborde - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » CarGo: Taksisti cepaju naše bilborde\n1Piše: Beta 03. aprila 2019. 13.39 Izmenjeno: 07. aprila 2019. 04.04\n„Na snimku do kojeg je došao CarGo, jasno se vidi isplanirana akcija taksista, gde jedan od njih cepa bilbord na kojem piše ‘CarGo – Četvrta industrijska revolucija’, na Novom Beogradu“, navodi se u saopštenju te kompanije.\nPredsednik kompanije CarGo Technologies Vuk Guberinić i predsednik Udruženja gradjana „CarGo“ Aleksandar Vučić ocenili su da je to još jedan vid pretnje i pritiska na CarGo, koji pokazuje „da vandalizmu i bahatosti taksista nema kraja“.\n„Po ovim akcijama se vidi da su taksisti postali deo državnih organa. Oni rukovode akcijama oduzimanja vozila članova Udruženja CarGo, oni prete i tuku naše članove, a sada su dobili još jedno ovlašćenje – da cepaju naše reklame“, istakao je Vučić i pozvao nadležne državne organe da ispitaju ko stoji iza ovog „huliganskog čina“.\nVučić je podsetio da su članovi Udruženja CarGo izloženi svakodnevnim napadima i pretnjama taksista, da oni zastrašuju i tuku članove tog udruženja, zbog čega je CarGo podneo više krivičnih prijava, ali da do sada nijedan od tih taksista nije ni saslušan.\nNajbolja preporuka za CarGo su, prema rečima Vučića, zadovoljni članovi, kojih trenutno ima više od 120.000, kao i „poruke podrške koje pokazuju da je gradjanima dosta bahatosti, bezobrazluka i kradje taksista“.\n„Taksisti neće stati dok ne ugase CarGo. Sve dosadašnje akcije taksista protiv nas, pokazuju da oni ne biraju načine da nas zaplaše i ugase“, istakao je Vučić.\nTržišna inspekcija Ministarstva trgovine nedavno je, podseća se u saopštenju, donela meru kojom se kompaniji CarGo Technologies zabranjuje oglašavanje na reklamama, bilbordima, ledovima i ostalim reklamnim prostorima, jer „poziva na korišćenje aplikacije koja gradjane povezuje sa uslugom koja nije taksi“.\nGuberinić je tada ocenio da je u pitanju „nečuvena mera za jednu softversku kompaniju“.\nbilbordi, car go, oglašavanjeBeograd\ndule stojkov kaže:\n03. aprila 2019. u 15.07\nA šta može drugo da očekuje. država je donela zabranu oglašavanja i ukoliko sam neće da poskida bilborde normalno je da ćemo ih mi poskidati.pozdrav vuku


SAD/Brazil: PepsiCo želi da preuzme brazilsku mlekaru Vigor\nPepsiCo sa kompanijom J&F Investimentos pregovara o preuzimanju brazilske mlekare Vigor, prenose vodeći lokalni mediji.\nVrednost akvizicije procenjuje se na 1,91 milijardi dolara, tvrdi Valor Econômico. Kako se navodi, J&F ostaje zainteresovan za prodaju poslovanja, a pregovori se, pored PepsiCo-a, vode i sa drugim potencijalnim kupcima.\nVigor proizvodi nekoliko vrsta jogurta, napitke sa jogurtom i kremaste sireve. Kompanija sa sedištem u Sao Paolu ima sedam proizvodnih pogona širom Brazila. U 2015. godini ostvarila je promet od 37,5 miliona dolara i neto prihod od 3,2 miliona dolara.\nDogovor o preuzimanju, ukoliko bude postignut, ojačao bi PepsiCov udeo u brazilskom mlečnom sektoru.


Ne verujem da će biti političke volje da radikali Vjerica Radeta i Petar Jojić budu izručeni Hagu, ocenila je Ivana Žanić iz Fonda za humanitarno pravo.\n“Od kako je Haški tribunal objavio da trazi Radetu i Jojića verovala sam da će oni morati da budu isporučeni Tribunalu, odnosno Mehanizmu, gde će im se suditi za nepoštovanje Suda. Mehanizam je prepoznao da pred domaćim sudom svedoci ne bi mogli da daju bezbedno iskaz i zato je odluka takva. Ali verujem da ih Srbija neće izručiti, jer se čuje velika samouverenost i Jojića i Radete da ih država neće zaboraviti i da ih neće isporučiti”, rekla je Žanić.\nOna je podsetila i da smo do sada smo uvek imali najave političara da ne postoji obaveza države da oni moraju biti isporučeni zbog procesa za nepoštovanje Suda.\nUmesto promocije antifašizma i evropskih vrednosti ovogodišnje obeležavanje Dana pobede ponovo se pretvorilo u javno rehabilitovanje i promociju osuđenih za ratne zločine. “Besmrtni puk”, u kome je danas u Nišu bilo više stotina ljudi, predvodili su kozaci Balkanske kozačke vojske, bajkeri i nekadašnji haški osuđenik, penzionisani general Vojske Jugoslavije Vladimir Lazarević koji se na gradskom trgu u Nišu i obratio okupljenima.\nPreporuke kosovskim institucijama Fonda za humanitarno pravo Kosova\nNa osnovu sistematskog praćenja najvećih suđenja, posebno onih za ratne zločine, koja su se u toku 2018. godine odvijala na Kosovu, Fond za humanitarno pravo Kosovo (FHP Kosovo) predložio je kosovskim institucijama određene preporuke u okviru nedavno objavljenog godišnjeg izveštaja za 2018. godinu pod nazivom „Ratni zločini: Tranzicija koja ne obećava“.\nProšle, ali i prethodnih godina, zabeležena je pojava angažovanja, na svim nivoima državnih institucija, osuđenih pred domaćim i međunarodnim sudovima za ratne zločine, koja su odslužila višegodišnje zatvorske kazne. Takođe, ima dosta slučajeva da se za nosioce važnih rukovodećih funkcija sve do ministarskog nivoa imenuju lica koja su pod istragom, protiv kojih su u toku krivični postupci ili koja su osuđena i čekaju izdržavanje izrečenih kazni zatvora.


Predsjednik Irana Hasan Rohani i predsjednik Afganistana Ašraf Gani otvorili su prvu željezničku liniju između dvije zemlje, izrazivši nadu da će to poboljšati trgovinske veze u regionu.\nPruga duga 140 kilometara od istočnog Irana do zapadnog Afganistana biće produžena za još 85 kilometara kako bi došla do afganistanskog grada Herata, čime će omogućiti ključnu saobraćajnu vezu u Afganistanu, zemlji u kojoj su decenije oružanih sukoba poremetile razvoj infrastrukture.\nProjekat izgradnje pruge, vrijedan 75 miliona dolara, počeo je 2007. godine. Iran je finansirao izgradnju na obje strane, kao dio pomoći za razvoj Afganistana.\nRohani je putem video-veze rekao da je današnji dan jedan od istorijskih u odnosima dvije zemlje, te da je Iran uspio da završi prugu uprkos sankcijama koje je Teheranu uvela administracija odlazećeg predsjednika Sjedinjenih Država Donalda Trampa nakon povlačenja Vašingtona iz Sporazuma o nuklearnom programu Irana.\nGani je prugu nazvao “vrijednim poklonom Irana”, koji će pomoći da se ponovo uspostavi trgovinska ruta “Put svile”, javio je AP.\nVlasti u Teheranu se nadaju da će se Iran pretvoriti u regionalno središte transporta, čime će omogućiti Afganistanu i drugim zatvorenim azijskim zemljama da prevoze robu u luke u Persijskom i Omanskom zalivu.\nTags\t#Afganistan\t#iran\t#željeznička linija\nBjelorusija zatvara granicu za izlazak iz zemlje


Luka Jović je zvezda u usponu i jedan od fudbalera od koga se mnogo očekuje u reprezentativnom dresu, a ni mladi napadač ne krije zadovoljstvo što je iz Srbije i što može da baš nju predstavlja na međunarodnoj sceni.\nTrenutno prvi strelac nemačke Bundeslige (sa 14 pogodaka) ističe da za poziciju u startnoj postavi "orlova" želi da se izbori isključivo sopstvenim radom.\n- Želim i trudim se da mesto u A timu zaslužim igrom. Da to ne bude zbog loše igre nekog drugog, ili zato što igra u manje poznatom klubu. Verujem da ima mesta za sve nas kojima je Srbija u srcu, kao što je to do sad bilo - rekao je Jović između ostalog za "Sportski žurnal".\nJun donosi velike izazove za naš reprezentativni fudbal. Seniori će odigrati meč sa Ukrajinom (7. juna) u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, dok će "orlići" učestvovati na Evropskom prvenstvu koje se održava u Italiji i San Marinu od 16. do 30. juna. Mnogi bi pohrlili u "A" tim, on prosto igra na većoj sceni, ali... Luka Jović zna kojoj generaciji pripada. I, svestan je da bi mogao da pomogne "orlićima" u U21 pohodu na titulu kontinentalnog prvaka. Neki, koji zaigraju za seniore, više i ne pomišljaju na podmladak, ali Luka Jović nije takav. Naprotiv:\n- To nije moja odluka, ali bih voleo da budem član ekipe na Evropskom prvenstvu za mlade. Za mene je Srbija uvek na prvom mestu - poentirao je poslednjom rečenicom mladi napadač, pokazavši koliko mu je važan uspeh zemlje u kojoj je ponikao.\nMožda ga selektor Krstajić pozove za meč sa Ukrajinom. Nije ni to nevažan nastup. Ali, činjenica da bi najbolji strelac Bundeslige da hara Evropom sa vršnjacima, kad je već u prilici da to bude slučaj i kada je već on najbolji strelac ovih "orlića" (sedam golova na 14 nastupa), onda to zaslužuje posebnu pažnju. Srbija će, na U21 prvenstvu Evrope igrati redom protiv Austrije, Nemačke i Danske, samo pobednik sigurno ide u polufinale, kao i jedna od drugoplasiranih ekipa iz tri preliminarne grupe. Mesta za kiks nema i zato je stav Luke Jovića vredan hvale.\nĆerka naše fudbalske legende još jednom je izazvala lavinu komentara.


Pijesak postaje deficitaran resurs - Akta.ba\n09.03.2021. 13:20 / Izvor: B92\nJedna od svjetskih sirovina koja se najviše troši poslije vode i svakodnevnih egzistencijalnih potrepština za život klizi nam iz ruku, upozoravaju naučnici.\nOni tvrde da bi pijesak mogao da postane deficitaran resurs zbog velike potražnje.\n"Mi samo mislimo da pijeska ima svuda. Nikada nismo pomislili da možemo da ostanemo bez pijeska, a to je počelo da se dešava na nekim mjestima", rekao je naučnik za klimu iz Programa Ujedinjenih nacija za životnu sredinu (UNEP), Paskal Peduci, na vebinaru koji je organizovala Čatam Haus tink-tenk organizacija.\nOn je napomenuo da je riječ o projekciji šta bi moglo da se dogoditi u narednoj deceniji ili otprilike u tom vremenskom periodu, ističući da ćemo, ako ne gledamo unaprijed i ne predviđamo stvari, imati ogromne probleme sa snabdijevanjem pijeskom, ali i sa planiranjem zemljišta, prenosi CNBC.\nPeduci, koji je direktor UNEP-ovog Data informativnog centra o globalnim resursima sa sjedištem u Ženevi, uporedio je svjetsko upravljanje pijeskom sa „slonom u staklarskoj radnji“.\n"Da li je vrijeme za paniku? Pa, to sigurno neće pomoći, ali vrijeme je da sagledamo i promijenimo našu percepciju o pijesku", rekao je on.\nPrema riječima Peducija, potrošnja pijeska može se mjeriti samo indirektno kroz „vrlo, vrlo dobru“ korelaciju između upotrebe pijeska i cementa.\nUN procjenjuju da se godišnje proizvede 4,1 milijardi tona cementa, u čemu prednjači Kina koja, kada je pijesak u pitanju, učestvuje sa skoro 60 procenata u današnjem građevinskom bumu.\nStatistika pokazuje da je za proizvodnju jedne tone cementa potrebno deset tona pijeska. To znači da, samo za gradnju, svijet godišnje potroši otprilike 40 do 50 milijardi tona pijeska. Ta količina je dovoljna da se izgradi zid visok 27 metara koji bi svake godine obavio planetu.\nGlobalna stopa potrošnje pijeska se utrostručila tokom posljednje dvije decenije, djelimično zbog rasta urbanizacije i industrijalizacije i daleko premašuje brzinu kojom se pijesak prirodno nadoknađuje atmosferskim dejstvom vjetra i vode na stijene.\nUNEP je ranije upozoravao na uspon „pješčane mafije“, navodeći da je poznato da takve grupe, sastavljene od građevinara, trgovaca i biznismena, djeluju u zemljama kao što su Kambodža, Vijetnam, Kenija i Sijera Leone, navodi CNBC


U šorcu osvojio vrh zavejane Besne Kobile (1923 metara) - JUGPRESS\nU šorcu osvojio vrh zavejane Besne Kobile (1923 metara)\nInstruktor Ninđucu kluba Buđinkan Leskovac Vladimir Stevanović ovih dana uspešno je realizovao zimski planinarski uspon na istoimeni vrh Besne kobile (1923 mnv) noseći na sebi samo šorc i zimsku kapu, u dužini cele staze od ski centra do samog vrha. Radilo se o poduhvatu koji je podrazumevao izlaganje temperaturi od -4 do -7 stepeni Celzijusa, uz planinske vetrove u ukupnom trajanju od oko 3 sata. Ovom poduhvatu su prethodile pripreme koje su omogućile Vladimiru da bezbedno stigne na vrh i izazov završi bez ikakvih posledica.\n„Najraniji je bio desetominutna meditacija u jezeru sa poledicom na spoljnoj temperaturi od -24 stepena Celzijusa. Ostale su uključivale posebne tehnike meditacije i disanja na vrhovima planina i šumama pod snegom. Inače, sama ninđucu tradicija je usko povezana sa tradicijom Jamabušija, putujućih monaha ratnika feudalnog Japana. Koristeći svoju praksu pod nazivom Šugendo, monasi se potpuno izlažu svim elementima prirode, među kojima se i nalazi izlaganje ekstremnim temperaturama i meditacija u zaleđenim rekama i jezerima, kao i ispod vodopada. Pored toga, Tumo je praksa tibetanskog Budizma koja u prevodu znači Unutrašnja vatra, a podrazumeva generisanje toplote unutar tela posebnim metodama disanja, dok se praktikanti dugoročno izlažu ekstremno niskim temperaturama na svojoj matičnoj planini – Himalajima. Takođe, metode disanja pod nazivom Pranajama, koje potiču iz indijske Joge, omogućavaju joginima-pustinjacima koji tradicionalno žive u udaljenim pećinama na snežnim planinama, da izdrže ekstremno niske temperature.“\nSvaka čast. Treba malo pozitivnih vesti u ovom vremenu korone i bahatih ljudi!\nBravo za momka! Svaka čast!


Insajder | INSAJDER OTKRIVA: Američka nepristojna ponuda Vučiću - u zamjenu za priznanje, na Kosovu "nova" Republika Srpska!\nINSAJDER OTKRIVA: Američka nepristojna ponuda Vučiću - u zamjenu za priznanje, na Kosovu "nova" Republika Srpska!\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo ponudio je predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću "kompromisno" rješenje za Kosovo koje predviđa da Beograd prizna nezavisnost južne srpske pokrajine, dok bi, zauzvrat, srpske opštine na Kosovu dobile široku autonomiju po uzoru na Republiku Srpsku, saznaje Insajder.\nOdlično obaviješteni izvori našeg portala iz diplomatskih krugova tvrde da je navedenu ponudu Pompeo Vučiću predstavio prilikom nedavne posjete srpskog predsjednika Vašingtonu, gdje se, osim američkog državnog sekretara, Vučić sastao i sa brojnim drugim visokim funkcionerima američke administracije.\n- Američki prijedlog rješenja za Kosovo, između ostalog, predviđa da odmah nakon što Beograd prizna nezavisnost Kosova zaživi Zajednica srpskih opština (ZSO) kojom bi bile obuhvaćene i srpske enklave južno od Ibra. U prijedlogu se navodi da bi ZSO imala svoju lokalnu policiju, organe samouprave, pravosudne institucije i druge nadležnosti po uzoru na one koje ima Republika Srpska u BiH. Sjeverna Mitrovica imala bi status glavnog grada ZSO - tvrde naši sagovornici.\nInače, zanimljivo je da nakon povratka iz Vašingtona predsjednik Srbije Aleksandar Vučić nije bio pretjerano raspoložen da otkriva detalje razgovora koje je o Kosovu vodio sa zvaničnicima SAD, te da je jedino istakao da Srbija "želi Ameriku kao saveznika".\n- Znamo da sa Tajsonom ne možemo u ring - rekao je Vučić, zahvaljujući se Majku Pompeu i drugim američkim zvaničnicima što "pokazuju makar razumijevanje za pozicije Srbije kada je riječ o Kosovu".\nAleksandar Vučić Kosovo Majk Pompeo SAD


“Pitanje granica na Zapadnom Balkanu je zatvoreno” – SLOBODNA VOJVODINA\nPortparol Evropske komisije Erik Mamer kaže da je stav EU o ideji promene granica u regionu Zapadnog Balkana jasan i da nije potrebna promena granice.\n“Stav EU oko ovog pitanja je poznat. Mi smo apsolutno protiv bilo kakve promene granica. Ovo je nešto što možemo jednom zauvek zatvoriti”, rekao je Mamer.\nOn je ove navode izneo nakon što je upitan oko takozvanog “Janšinog non-pejpera”, oko kojih su ranije u toku aprila javljali regionalni mediji, prema kojima je slovenački premijer Janez Janša poslao dokument u sedište EU, tvrdeći da dezintegracija bivše Jugoslavije nije okončana.\n“Za sva moguća dokumenta koji su stigli ili koji će pristići – naša pozicija oko ovog pitanja (izmene granica) je krajnje jasna”, poručio je Mamer.\nPodsetimo, prema navodima regionalnih medija, “Janšin non pejper” navodno govori o prekrajanju granice Srbije i Kosova, te se predviđa mogućnost otcepljenja Republike Srpske, pripajanje delova Crne Gore i Severne Makedonije sa albanskom većinom Albaniji, te priključenje dela BiH, zapadne Hercegovine, Hrvatskoj.\nNemačka vlada je, za Radio Slobodna Evropa, odbacila ideju promena granica po etničkim linijama na Zapadnom Balkanu.\n“Takve promene granica bi vrlo verovatno povećale nestabilnost u regionu i izazvale nove krize. Nemačka vlada stoga ne smatra takve rasprave svrsihodnim”, navodi se u odgovoru koji je jedan portparol nemačkog ministrastva inostranih poslova pismeno dostavio za RSE.\nNemački šef diplomatije Hajko Mas, koji je iznenada prošle nedelje posetio Prištinu i Beograd, takođe je ocenio da se radi o “opasnoj i nerealnoj ideji”.\nRelated Topics:granicenaglašenoZapadni Balkan


SPECIJALNI TUŽILAC: Teroristi planirali užas do sada neviđen, ali je Mila i Crnu Goru spasio bog .. | WebTribune\nHome U FOKUSU SPECIJALNI TUŽILAC: Teroristi planirali užas do sada neviđen, ali je Mila i Crnu Goru spasio bog ..\nZa nedelju veče bio je planiran užas do sada neviđen. Crnu Goru su hteli da zaviju u crno kao nikada u njenoj istoriji.\nOvo je večeras u studiju TV Vijesti kazao glavni specijalni državni tužilac Crne Gore Milivoje Katnić, koji je isprepadao javnost tvrdnjama da je nekoliko grupa od po 12 ljudi spremala čak i ”eliminaciju” SAJ Crne Gore, vojnih snaga, upad u Skupštinu Crne Gore, ali i hapšenje premijera.\n– Tu bi ostali zabarikadirani, čak i nekoliko meseci dok im ne dođe pomoć, naveo je Katnić. Odakle nije kazao, ali je utvrio da za sve što kaže ima dokaze, ali ne i snimke hapšenja dela pritvorenih ”terorista”, koji su trebali da dobiju oružje na granici Srbije i Albanije, ali da je ono tamo i uništeno.\nKoga je i kako uništio na stranoj teritoriji tužilac nije pojasnio, ali je u nekoliko navrtata naglasio da je osim dobro izvedene akcije, o kojoj navodno nije obaveštavao Đukanovića kome se spremalo ”hapšenje”, Crnu Goru spasio i Bog i sama sreća…\nKatnić, čija ispovest će izazvati još veće polemike oko ovog slučaja, naglasio je da će optužnica protiv uhapšenih biti ubrzo podignuta i ocenio ocenio nepouzdanim transkripte ”presretnutih” razloga koje su objavli prorežimski mediji u Crnoj Gori.\nDačić: Srbija nema veze sa hapšenjima u Crnoj Gori\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da Srbija nema veze sa slučajem hapšenja državljanja Srbije, među kojima je bio i bivši komandant Žandarmerije Bratislav Dikić, i da je u interesu države da se ta situacija reši.\n“Mi ćemo se baviti zaštitom interesa naših građana u inostranstvu. Država Srbija nema nikakve veze sa svim tim i nama je u interesu da se to reši”, rekao je Dačić na Radio-televiziji Vojvodine.\nOn je kazao da se Srbija u skladu s diplomatskom praksom obratila institucijama u Crnoj Gori, a da on ne zna u kakvom je statusu Dikić danas i da li se njegovo kretanje prati.\n“Ja ne znam u kakvom je statusu Dikić danas. Poslednja informacija koju sam imao je da je teško bolestan”, rekao je Dačić.\nGrupa od 20 državljana Srbije uhapšena je noć uoči parlamentarnih izbora u Crnoj Gori. Kao organizator grupe označen je bivši komandant žandarmerije Srbije Bratislav Dikić koji je zajedno sa još 13 ljudi osumnjičen da je pripremao napad na institucije u Crnoj Gori i otmicu premijera Mila Đukanovića tokom izbornog dana.\nVlada CG: Privesti kraju slučaj Dikić\nCrnogorska Vlada pozvala je danas nadležne državne organe da “u maksimalno kratkom roku, u kojem je to moguće”, profesionalno dovedu do kraja slučaj hapšenja grupe osumnjičenih za stvaranje kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju i time “obezbede zaštitu države Crne Gore i njenih nacionalnih interesa”.\nKako prenosi RTCG, predsednik Vlade Milo Đukanović je naglasio da će, u skladu sa zakonskim ingerencijama, učiniti sve da ovaj slučaj bude doveden do kraja.\nVlada nije prihvatila predlog ministra unutrašnjih poslova za razrešenje direktora Uprave policije.\nKako se navodi u saopštenju sa sednice Vlade, usvojen je zaključak Komisije za kadrovska i administrativna pitanja da podneseni predlog ne sadrži nijedan od zakonom propisanih razloga za razrešenje.\n“Potpredsednik Vlade Milorad Vujović i ministri Goran Danilović, Budimir Mugoša i Boris Marić glasali su protiv prihvatanja ovog zaključka, dok je ministar Raško Konjević bio uzdržan”, navodi se u saopštenju.


SAD upozorile Kinu i Rusiju da poštuju sankcije Severnoj Koreji\n► SAD upozorile Kinu i Rusiju da poštuju sankcije Severnoj Koreji\nAdministracija američkog predsednika Donalda Trampa upozorila je danas da će SAD kazniti kompanije iz Rusije i Kine koje ne budu poštovale nove međunarodne sankcije uvedene Severnoj Koreji.\nTo su izjavili zvaničnici Stejt departmenta i Ministarstva finansija SAD koji su danas pred Odborom za spoljne poslove Predstavničkog doma Kongresa svedočili o američkim pritiscima povodom brzog napretka Severne Koreje u izradi nuklearnog oružja koje može da dosegne kopno SAD.\nOni su svedočili dan pošto je Savet bezbednosti UN usvojio rezoluciju kojom je uveo nove sankcije Pjongjangu zbog testiranja hidrogenske bombe 3. septembra, najjače atomske probe Severne Koreje do sada.\nSavet bezbednosti je Severnoj Koreji zabranio izvoz tekstila, koji je važan izvor stabilnosti njene valute, i ograničio joj uvoz nafte.\nPomoćnik američkog ministra finansija Maršal Bilingslea pohvalio je podršku Kine i Rusije rezoluciji UN, ali je rekao da obe zemlje "moraju da učine mnogo više" na primeni sankcija, zbog sposobnosti Pjongjanga da izbegne restrikcije.\n"Zbog nejednake i ponekad nepostojeće međunarodne primene (sankcija), Severna Koreja ne oseća konkretan uticaj mnogih restrikcija, i još izvozi zabranjenu robu, kao što su oružje, minerali i statue", rekao je Bilingslea.\nOn je pokazao satelitske snimke američkih obaveštajnih službi na kojima se vide brodovi koji navodno između Rusije i Kine prevoze ugalj iz Severne Koreje, što predstavlja kršenje sankcija.\nPomoćnica američkog državnog sekretara za istočnu Aziju i Pacifik Suzan Tornton rekla je pred Odborom za spoljne poslove da su SAD prošlog meseca uvele nove sankcije ruskim i kineskim pojedincima i entitetima, i da će nastaviti da deluju protiv nezakonitih aktivnosti Severne Koreje gde god da se one izvode.\nTornton je navela da su SAD "jasno saopštile da će, ako Kina i Rusija ne budu reagovale, upotrebiti sredstva koja imaju na raspolaganju".


Tuhel zadovoljan posle remija sa Vulverhemptonom - SPORTSKI ŽURNAL\nČelsi zaostaje pet bodova za Vest Hemom na četvrtom mestu, koje vodi u Ligu šampiona, a 11 bodova za prvoplasiranim Mančester sitijem\nTuhel je u sredu uveče prvi put predvodio Čelsi, dan pošto je preuzeo ekipu posle otkaza koji je na Stamford Bridžu dobio Frenk Lampard. Čelsi je sinoć odigrao nerešeno 0:0 protiv Vulverhemptona, pa je londonska ekipa osma na tabeli posle 20 kola u Premijer ligi.\nTuhel je imao samo jedan trening sa ekipom uoči utakmice.\n"Razočaran sam što nismo pobedili, igrači su zaslužili zbog napora koji su uložili. Ali, rekao sam im u svlačionici da nema mesta razočaranju i sumnjama. Zadovoljan sam uloženom energijom, bili smo organizovani i nismo dozvolili kontranapade protiv jedne od najopasnijih ekipa. Bili smo hrabri, igrali smo hrabro kao ekipa i u napadu i u odbrani", rekao je Tuhel, preneo je Skaj.\n"Igrači koji su ušli sa klupe su imali dobar uticaj, a igrači koji nisu ušli u igru imali su dobar stav. Bilo je teško, ali nismo gubili na intezitetu i zbog toga sam srećan. Ako je ovo naša polazna osnova, jedva čekam da vidim gde ćemo završiti", dodao je nemački trener.\nUpitan o ciljevima Čelsija u ovoj sezoni, Tuhel je rekao:\n"Titula je daleko, moramo da budemo realni. Kada potpišete za Čelsi ili dođete u klub kao trener, potpišete i očekivanja borbe za trofeje - Premijer liga, Liga šampiona i sva takmičenja u Kupu. To je apsolutno jasno. Ali, moramo da budemo realni, a u ovom trenutku, mnogo nas bodova deli do četvrtoplasiranog. Moramo svakodnevno da radimo na detaljima i napretku u igri, a bodovi će doći, apsolutno sam uveren", naveo je.\nČelsi zaostaje pet bodova za Vest Hemom na četvrtom mestu, koje vodi u Ligu šampiona, a 11 bodova za prvoplasiranim Mančester sitijem, koji ima i utakmicu manje.\n"Ne mora mnogo toga da se popravlja. U ekipi je zanimljiva mešavina iskusnih igrača, ličnosti i talentovanih momaka. Vidim vrlo zahtevnu ligu koja fizički izvlači sve iz igrača. Kada sam došao zatekao sam grupu koja je bila potpuno otvorena za naše ideje, uverenja i taktiku. Osećao sam se veoma dobro zbog toga, pošto to želite kada dolazite", rekao je Tuhel.\n"Ova igra je nivo. Navikao sam da stvaram posebnu energiju i atmosferu koja je potrebna da bi se otvorila mogućnost da pobeđujete na svaka tri dana u ovakvoj ligi. Verujem da to možemo svakoga dana. Izgradićemo tim protiv koga niko neće želeti da igra. To je za mene izazov, da uradim to što pre", dodao je Tuhel.\nPo bod za Milivojevića i Matića


Kupovina hljeba za digitalne rublje | Digitalna ekonomija | Al Jazeera\nKupovina hljeba za digitalne rublje\nProcjenjuje se da je od početka godine u Rusiju ušlo više od 400 miliona dolara u kriptovalutama, a veliki dio su bitcoini ‘zarađeni’ raznim vrstama online iznuda i korištenjem ransomware računarskih virusa.\nPodaci sa digitalnih berzi pokazuju da je trgovina kriptovalutama iz i ka Rusiji na najvećem nivou u posljednjih godinu i po (EPA)\nOštar pad ruske rublje prema američkom dolaru od početka 2022. godine dodatno je ubrzan vojnom agresijom na susednu Ukrajinu. Suočeni sa sve većim brojem međunarodnih sankcija, obični ljudi širom (prostorno) najveće zemlje na svetu sa zebnjom prate vesti, naročito one vezane za ekonomiju.\nPad vrednosti domaće valute od gotovo 40 odsto u odnosu na američki dolar znači i veoma neizvesnu godinu pred Rusijom kada su u pitanju cene prehrambenih proizvoda, kao i njihov izvoz. U ovom trenutku je jasno da čak i ako agresija stane odmah sankcije prema ruskim kompanijama, bankarskom sektoru i oligarsima te osobama povezanim sa predsednikom Vladimirom Putinom neće biti tako skoro ukinute.\nDigitalni novac kao jedini mogući izlaz\nRuska agresija na Ukrajinu predstavlja najveći oružani sukob u Evropi još od vremena Drugog svetskog rata. Naređenje predsednika Vladimira Putina da se nuklearne snage ruske armije stave u stanje visoke pripravnosti dodatno je obeshrabrilo međunarodne investitore, berze i investicione fondove, koji su odmah krenuli da se oslobađaju rublji, kao i vrednosnih hartija na srednji i duži rok izdatih od strane Ruske centralne banke.\nDodatno, zabrana korišćenja međunarodnog sistema za elektronski prenos novca SWIFT za najveće ruske banke u praksi znači da one neće moći ni da podignu svoja sredstva deponovana u inostranstvu. Međunarodno udruženje za komunikaciju između banaka ili skraćeno SWIFT, osnovano je 1973 godine i ima sedište u Belgiji. Ono predstavlja i neku vrstu “finansijskog UN-a” budući da su sve institucije delimični vlasnici ovog udruženja. SWIFT je tokom godina često kritikovan kao tehnološki zastareo sistem, sa puno bezbednosnih “rupa”, naročito u današnje vreme sve češćih hakerskih napada. Ipak, danas SWIFT koristi više od 11.000 banaka, fondova, berzi i drugih sličnih institucija, u praktično svim zemljama sveta – njih 200. Krajem prošle godine kroz međunarodni SWIFT sistem je u proseku dnevno prolazilo oko 32 miliona transakcija.\nZabrana korišćenja SWIFT-a za ruske banke ipak ne znači i automatski “ključ u bravu”. Transakcije su i dalje moguće, ali na “staromodni” način – telefonom, te slanjem finansijskih dokumenata putem fax uređaja ili emaila. U slučajevima kada samo nekoliko velikih ruskih kompanija i konglomerata dnevno ima na hiljade transakcija, od kojih većina vredi po nekoliko miliona dolara, jasno je da bi ovim “ručnim” metodom prenos novca trajao mesecima.\nSistem ‘spojenih posuda’\nBudući da svetska ekonomija i tržišta hrane, energenata i robe široke potrošnje funkcionišu po sistemu “spojenih sudova”, u Evropskoj uniji, a naročito u Nemačkoj, Francuskoj i Holandiji poslednjih dana raste bojazan od prelivanja ekonomske krize iz Rusije na evropska tržišta. Više od 40 odsto zemnog gasa koji se koristi u Evropi dolazi iz Rusije – uglavnom preko ukrajinskih gasovoda. Stručnjaci iz energetskog sektora kažu i da ako ratne operacije uskoro ne prestanu, te ne dođe do garancija za predvidivo snabdevanje gasom, cene energenata širom Evrope mogu da porastu više od 10 puta, pa čak i čitavih 20 puta do kraja godine. Zanimljivo je i da 20 odsto dizel goriva u Velikoj Britaniji dolazi iz Rusije.\nTakođe, cena hleba je, za mnoge neočekivano, kao i uvek u ratna vremena postala jedno od ključnih pitanja. Trećina svetske proizvodnje pšenice dolazi iz samo dve zemlje – Ukrajine i Rusije. Rat između njih znači da će na svetskom tržištu biti i do 10 odsto manje ove ključne žitarice, a cena bi mogla da se udvostruči već do leta, dakle i pre nove žetve. Banka Engleske (The Bank of England) je već upozorila finansijska tržišta da će se povećanje cena energenata sasvim sigurno “preliti” na ostale sektore, pre svega tržište kredita i nekretnina. Američki ekonomisti smatraju da će opet doći do “mehura tržišta nekretnina”, sličnog onom iz 2008. godine, koji je izazvao svetsku ekonomsku krizu. Tada je bankrot jedne od američkih kreditnih banaka, Lehman Brothers, srednje vrednosti kapitala, pokrenuo globalnu ekonomsku lavinu. Danas, samo dve od sedam ruskih banaka pod sankcijama su čak tri i pet puta veće od Lehman Brothersa, a imaju i brojne investicije širom Evrope, Bliskog istoka i Azije.\nDa ova “savršena finansijska oluja” bude još gora, pobrinule su se i odluke globalnih kompanija za platne kartice – Visa i Mastercard – da suspenduju sve aktivnosti unutar Ruske Federacije. Ruske banke su izmenama u svojim računarskim sistemima omogućile da kartice ipak rade unutar same zemlje, do njihovog isteka, ali Visa i Mastercard kartice izdate u Rusiji više neće važiti van zemlje, niti će strani državljani moći njima da plaćaju unutar Rusije. To takođe znači da gotovo polovina bankomata više neće imati svrhu jer neće “razumeti” vrstu platne kartice, niti će moći da elektronski komuniciraju sa različitim bankama (zbog već pomenute zabrane SWIFT komunikacije). Uz sve ovo, ove kartice neće više važiti ni za online plaćanja, niti će ih moći koristiti ruski državljani koji žive i rade van zemlje. Visa i Mastercard zajedno kontrolišu oko 88 odsto svetskih transkacija ovom vrstom plaćanja (ne računajući Kinu).\nNajveća ruska banka sa državnim učešćem, Sberbank navela je da će njene kartice ipak raditi unutar Rusije, korišćenjem domaćeg bankarskog sistema. Visa i Mastercard su takođe ukinule rad svojih sistema i kartica 2015. godine na Krimu, nakon međunarodno nepriznatog referenduma o pripajanju Rusiji.\nMoguće i potpuno isključenje\nIT stručnjak Dušan Savić smatra da bi Rusija uskoro mogla potpuno da “isključi” svoj finasijski sistem iz svetske mreže, kako bi ga zaštitila od daljih sankcija.\n“Pre tri godine, Rusija je sprovela čitav niz testova opreme i domaćih računarskih mreža, kako bi ih u nekom trenutku u potpunosti isključili sa globalnog interneta. Sada je jasno da je Kremlj još tada ‘na stolu’ imao plan invazije na Ukrajinu, te da je predviđao da će se eventualne međunarodne ekonomske sankcije prvenstveno sprovoditi elektronskim putem. Iako je tada Kremlj pravdao donošenje čitavog niza novih propisa, zajednički nazvanih ‘RuNet’, zaštitom od sajber napada sa Zapada i iz zemalja članica NATO-a, jasno je da je pravi cilj ovog sistema bio isključivanje ‘domaćeg’ interneta sa svetske mreže. Sem finansija, jasno je i da će ovaj ‘ruski suvereni internet’ biti u potpunosti pod kontrolom države i federalnih službi, te naširoko cenzurisan”, objašnjava Savić.\n“Putin i njegovi saradnici zapravo i nisu prvi koji su ‘setili’ ovakvog rešenja – u Kini ovakav pristup internetu i online uslugama funkcioniše praktično od prvog dana. Nazvan ‘Veliki kineski internet zid’ ili ‘Vatreni zid Kine’, on predstavlja sistem brojnih servera unutar kineskih državnih službi kojima se kontroliše bukvalno svaka aktivnost njihovih građana na internetu, kao i vrsta i tip sajtova koje posećuju. Zbog ovoga u Kini nema Facebooka, Googlea, YouTubea – zapravo nijednog zapadnog servisa, a koje mi u našoj zemlji nesmetano i neograničeno koristimo svakog dana”.\nVirtuelna rublja za pravi život\nBrojni ekonomisti se slažu da će Rusija sada imati veoma otežan, ako ne i potpuno onemogućen pristup za oko 630 milijardi dolara deviznih rezervi koje drži van zemlje. Švajcarska je takođe nedavno delimično onemogućila prenos ovih sredstava iz banke u banku unutar svog sistema.\nJedini (mogući) izlaz za ruske finansije je okretanje kriptovalutama, digitalnom virtuelnom novcu, kao što je bitcoin ili ethereum, uz još desetak drugih. Budući da su kriptovalute u samoj svojoj osnovi decentralizovane – ne izdaje ih niti kontroliše nijedna banka ili insititucija – tako se trgovina njima iz i ka Rusiji ne može lako i brzo zaustaviti. Svetske berze kriptovaluta Coinbase, Gemini i eToro su već saopštile da će “u potpunosti poštovati sankcije nametnute Rusiji” – to će u praksi ipak biti mnogo teže nego kada je u pitanju SWIFT transfer ili korišćenje platnih kartica.\nPodaci sa digitalnih berzi, na kojima vlasnici bitcoina kupuju ili prodaju svoje “novčiće”, pokazuju da je trgovina kriptovalutama iz i ka Rusiji na najvećem nivou u poslednjih godinu i po dana. I sama vrednost bitcoina je od početka godine porasla oko 20 odsto, nakon prethodnog oštrog pada. Ipak, deo ovih digitalnih “novčića” se može zapleniti, budući da blockchain tehnologija na kojoj kriptovalute počivaju, uvek ostavlja i svoj jedinstveni “digitalni potpis”, pa se lako može utvrditi ko je i sa kim trgovao.\nBerze Binance i Coinbase imaju i dvostruku proveru autentičnosti i kupca i prodavca kriptovalute, pa će Kremlju biti daleko teže da sakrije ove transakcije od međunarodne zajednice. Američke obaveštajne agencije procenjuju i da je od početka godine u Rusiju ušlo preko 400 miliona dolara u kriptovalutama, a veliki deo ove sume prestavljaju bitcoini “zarađeni” raznim vrstama online iznuda i korišćenjem ransomware računarskih virusa.


INIT 2019 konferencija - Netokracija.rs\nINIT 2019 konferencija\nAdresa događaja: Banski Dvor, Trg srpskih vladara 2\nDatum: 2. novembra\nKonferencija INIT 2019 okupiće skoro 400 učesnika, 17 govornika iz četiri zemlje i stručnjake koji će u jednom danu obraditi 15 različitih tema odabranih od preko 70 prijavljenih na otvorenom konkursu INIT-a za predavače.\nMeđu temama o kojima će se govoriti na konferenciji, svi koji budu prisustvovali imaće priliku da čuju nešto više o cloud computing-u, deep learning-u, blockchain-u, testiranju, te mnogim drugim temama koje su trenutno aktuelne.\nPrilikom predstojećeg događaja, oglasio se i direktor pomenute konferencije, Goran Jakovljević, koji je tom prilikom istakao sledeće:\nPrvo su to bili mali, lokalni događaji, ali onda smo shvatili da možemo više, jer želimo više. Tako smo i došli na ideju za organizaciju ovakvog događaja koji će najzad pokazati da Banjaluka ima šta da ponudi, te da mora i može da bude mesto okupljanja ljudi iz IT-a.\nSve ostale informacije, uključujući kompletan spisak predavača sa temama kao i informacije o kartama, možete pronaći na zvaničnom sajtu ove konferencije.\n28. februara Beograd\n[RADIONICA] Microsoft Azure – 10 years later\n29. februara Beograd\n13. to 15. marta Beograd\nHACKTIVATE – prvi hakaton u duvanskoj industriji u Srbiji\n19. marta Beograd\nDan Internet Domena Srbije 2020


3. DECEMBAR MEĐUNARODNI DAN OSOBA SA INVALIDITETOM - NVO\nОбјави MMNE 3 децембра, 2020 3 децембра, 2020\nDANAS JE 3. DECEMBAR MEĐUNARODNI DAN OSOBA SA INVALIDITETOM\nDanas se obilježava Međunarodni dan osoba sa invaliditetom.Odjeljenje za ekonomske i socijalne probleme osoba sa invaliditetom UN poziva da se ovaj dan obiljeleži širom svijeta sa temom „Izgraditi bolji svijet poslije kovida- inkluzivan, pristupačan i održiv za sve osobe“.\nGeneralna skupština Ujedinjenih nacija je 1992. godine usvojila rezoluciju kojom se sve zemlje pozivaju na obilježavanje tog dana sa ciljem da se unaprijedi i omogući osobama sa invaliditetom jednako uživanje ljudskih prava i ravnopravno učešće u društvu. Generalna skupština je u decembru 2006. godine usvojila Konvenciju o pravima osoba s invaliditetom.\nOd jedne milijarde ljudi u svijetu koji žive sa nekim invaliditetom, procjenjuje se da 450 miliona živi sa mentalnim ili neurološkim bolestima a dvije trećine ove populacije neće potražiti stručnu medicinsku pomoć, uglavnom zbog stigme, diskriminacije i zanemarivanja. Ovaj dan je povod da se skrene pažnja na probleme sa kojima se osobe sa invaliditetom suočavaju, a to su prije svega siromaštvo, visoka stopa nezaposlenosti i isključenost iz društva.\nVodeća poruka ove godine glasi: „Nisu sve invalidnosti vidljive“, sa fokusom na razumevanje invaliditeta koji nisu odmah uočljivi, kao što su mentalne bolesti, hronični bol ili umor, oštećenje vida ili sluha, itd\nPOVODOM DANA NOVINARA NVO „MMNE“ SA POSLENICIMA BJELOPOLJSKE JAVNE RIJEČI: POSAO NOVINARA UVIJEK IZAZOVAN NVO Multimedijal Montenegro (MMNE) iz Bijelog Polja, povodom 23. januara – Dana novinara, razgovarala je sa novinarima iz naše Opštine, koji Прочитај више…


Kad se politika (po)igra sa sudijama | MIŠLJENJA | Al Jazeera\nUstavni sud Srbije je donio odluku da je reforma pravosuđa provedena na neustavan i nezakonit način (ustavnisud.rs)\nKada je 2010. godine u Srbiji, pod patronatom tadašnjeg predsednika Borisa Tadića, izvšena takozvana reforma pravosuđa, ni najveći kritičari tog političkog eksperimenta nisu mogli ni da pretpostave koliko će duboke negativne posledice on ostaviti na buduće funkcionisanje srbijanskog pravosuđa. I umesto da reformom pravosudnog sistema, nakon višedecenijskog sistematskog eliminisanja svake pomisli o njegovoj nezavisnosti, napokon bude počet proces izgradnje pravne države i sistema vladavine prava, četiri godine kasnije pravosuđe Srbije nalazi se u svojevrsnom začaranom krugu, a posledice neuspelog pokušaja reforme te grane vlasti najzad su počele da se iskazuju i u milionskim novčanim iznosima.\nOdštetni zahtevi koje je podnelo više od 700 protivustavno razrešenih sudija tokom takozvanog reizbora 2010. godine, a koji bi mogli da dostignu cifru više od 15 miliona evra, iznova su podsetili na po pravosudni sistem katastrofalne posledice pokušaja da se pod kontrolu jedne partije stavi čitava pravosudna grana vlasti, ali i na pitanje odgovornosti posledice nastale takvim delovanjem. Uprkos nekim ranijim najavama aktuelnog ministra pravde Nikole Selakovića da će protiv odgovornih za nastalu štetu biti podignute krivične prijave, činjenica je da do ovog trenutka niko nije odgovarao.\nOdštetni zahtevi koje je podnelo više od 700 protivustavno razrešenih sudija mogli bi da dostignu cifru više od 15 miliona evra.\nNakon višedecenijske sistematske izgradnje od politike zavisnog pravosudnog sistema, koji se bez izuzetka uklapao u okvire koncepta samoupravnog socijalizma, do potpunog urušavanja srbijanskog pravosuđa došlo je tokom devedesetih godina prošlog veka, da bi se taj proces sa manjim ili većim varijacijama nastavio do današnjih dana. Dolaskom na vlast režima Slobodana Miloševića i ratova, sankcija i sveopšte erozije društvenog etosa, koje je on doneo pod pritiskom egzistencijalne ugroženosti i snažnog uticaja političkih moćnika tadašnjeg režima, veliki broj pretežno najboljih sudija i tužilaca napustio je državni pravosudni sistem i svoju egzistenciju pronašao u advokaturi.\nKadrovska praznina nastala odlaskom najboljih nosilaca pravosudnih funkcija popunjavana je poplavnim talasom kadrova koji su manjak profesionalizma i odanosti pravnim principima redovno kompenzovali viškom lojalnosti Miloševićevom režimu i njegovim kriminalnim ciljevima. Do tada negovana zavisnost od politike doživela je metastazu, a nemoral, neprofesionalizam, pa čak i kriminalizacija postali su dominantna obeležja pravosudnog sistema.\nDodatno učvršćivanje vlasti\nNeposredno nakon oktobarskih promena 2000. godine i smenom političkog dela Miloševićevog režima postalo je jasno da će jedan od najteže rešivih problema tokom procesa tranzicije biti reforma i izgradnja nezavisnog i profesionalnog pravosuđa. Političke okolnosti obeležene slabošću prve postmiloševićevske vlade, ubistvom njenog premijera Zorana Đinđića i dolaskom reakcionarnih nacionalista Vojislava Koštunice na vlast stavile su temu reforme pravosuđa gotovo na začelje liste reformskih prioriteta.\nTek sa zaokruživanjem političke vlasti Borisa Tadića, do kojeg je došlo formiranjem vlade pod njegovom kontrolom 2008. godine i pojačanim zahtevima Evropske unije u pravcu počinjanja procesa reforme sistemski deformisanog pravosudnog sistema, tema reforme pravosuđa dobila je odgovarajući politički značaj. I umesto da se, prema jasno definisanim kriterijumima nezavisnosti i profesionalizma, pravosudni sistem očisti od kompromitovanih Miloševićevih kadrova, Tadić i njegova Demokratska stranka su u tom procesu videli priliku za dodatno učvršćivanje sopstvene vlasti i njeno proširenje na pravosudnu granu, kao još jednog pogodnog instrumenta za sveobuhvatnu kontrolu najvažnijih društvenih procesa u zemlji.\nBoris Tadić i njegova Demokratska stranka su u tom procesu videli priliku za dodatno učvršćivanje sopstvene vlasti i njeno proširenje na pravosudnu granu.\nTako je u partijskoj čistki, provedenoj pod maskom navodne proevropske reforme pravosudnog sistema, na netransparentan način i bez jasnih kriterijuma gotovo 800 sudija preko noći ostalo bez posla, dok su na njihova mesta došli ljudi čiji je najvažniji “profesionalni” kvalitet bila bliskost sa tada vladajućom Tadićevom Demokratskom strankom. Upozorenja profesionalnih udruženja, malobrojnih nezavisnih posmatrača i tadašnje opozicije o dalekosežnim posledicama pokušaja da se pod kontrolu jedne stranke stavi čitav pravosudni sistem vlasti su godinama ignorisale, da bi stidljiva priznanja o neuspehu takozvane reforme počela stizati tek nakon pojačanih pritisaka iz Brisela i odluka Ustavnog suda Srbije, kojima je definitivno potvrđeno da je “reforma” provedena na neustavan i nezakonit način.\nPolitičkim promenama nastalim posle izbora u maju 2012. godine i preuzimanjem vlasti od protivnika pokušaja Tadićevog režima da pod kontrolu svoje stranke stavi čitav pravosudni sistem činilo se da su se stekli uslovi za resetovanje čitavog procesa reforme pravosuđa. Međutim, delimično zbog kompleksnosti nasleđenog problema, a delom zbog straha od ponavljanja greške svojih prethodnika, nove vlasti su se opredelile za postepeno popravljanje nastale štete, bez obimnijih zahvata sistemske prirode.\nVezane ruke i Gordijev čvor\nInsistiranjem na kontinuitetu institucija, do kraja 2013. godine je u najvećem delu sprovedena odluka Ustavnog suda o vraćanju neizabranih sudija na posao, ali bez odluke o uspostavljanju prethodnog stanja na nivou čitavog pravosuđa. Tako su na pravosudnim funkcijama ostale i sudije izabrane tokom Tadićeve reforme, čime je došlo do velikih problema unutar samog pravosudnog sistema, kako u pogledu sistematizacije radnih mesta, tako i zbog prekoračenja zakonom predviđenog broja sudija.\nNema sumnje da su događaji iz 2010. godine, koji su ozbiljno narušili princip sigrunosti sudijske funkcije kao osnove njihove nezavisnosti, ostavili trajne i dubinske posledice po funkcionisanje samog sistema. S jedne strane, tim negativnim iskustvom nosiocima političke vlasti zaduženim za sistemsko uređenje pravosuđa i njegovo prilagođavanje evropskim standardima u velikoj meri su ostale vezane ruke u pokušajima da raspletu nasleđeni Gordijev čvor. S druge strane, suočeni sa činjenicom da je, uprkos ustavnim garancijama u pogledu stalnosti i nepovredivosti sudijske funkcije, odlukom političke vlasti 2010. godine gotovo 800 sudija preko noći ostalo bez posla, a nosioci pravosudnih funkcija su postali daleko podložniji pritiscima i uticaju političke vlasti. U tom svojevrsnom reformskom ćorsokaku ostalo je nejasno kako će u narednom periodu srbijansko pravosuđe uopšte biti dovedeno do nivoa standarda koji postoje u zemljama Evropske unije.\nOdlukom političke vlasti 2010. godine gotovo 800 sudija preko noći je ostalo bez posla, a nosioci pravosudnih funkcija su postali daleko podložniji pritiscima i uticaju političke vlasti.\nPored neizvesnosti u pogledu budućnosti pravosuđa u Srbiji, veoma je važno i pitanje odgovornosti, kako za nastalu štetu, koja se meri dvocifrenim milionskim iznosima, tako i za neustavno i nezakonito postupanje onih koji su brutalno pogazili odredbe o odvojenosti političke i pravosudne vlasti, ugrožavajući tako čak i preostale mrvice nezavisnosti pravosudnog sistema u Srbiji. Pored milionskih iznosa, koje će iz svojih džepova plaćati građani Srbije, još veća i za sada neprocenjiva šteta nastaće nastavkom delovanja neefikasnog i političkim pritiscima i korupciji podložnog pravosuđa.\nVeć sada je, međutim, potpuno jasno da će, na jasnim kriterijumima zasnovana reforma neuspele reforme, uz insistiranje na odgovornosti onih koji su proveli neustavnu čistku 2010. godine biti dva neophodna, ali ne i dovoljna uslova da se srbijansko pravosuđe iz postojećeg stanja dovede na koliko-toliko pristojan nivo, posmatran iz perspektive poželjnih evropskih standarda, neophodnih za uspostavljanje sistema vladavine prava.\nSudije u Srbiji sude se s državom\nU Pravobranilaštvu Srbije 700 sudija je pokrenulo parnice za nadokandu štete, a do sada je na posao vraćeno njih 590.\nSrbija: Štrajk advokata zbog visokih poreza\nAdvokati se žale da im je ugrožena egzistencija pa tri dana neće otvarati svoje kancelarije.


Savet za nacionalnu bezbednost SAD i američki Stejt department u dokumentu od osam tačaka od Prištine traže da odmah ukinu takse ili im slede sankcije.\n"Tražimo da se odmah takse suspenduju", navodi se u dokumentu i dodaje da će u suprotnom Priština biti sankcionisana uskraćivanjem podrške Kosovskim bezbednosnim snagama. Dokument je, kako se navodi, u pisanom obliku dostavljen prištinskoj vladi, ali i drugim nadležnim institucijama, prenela je Kljan Kosova.\nUkazuje se da podrška SAD za Kosovo nije neograničena. "Kosovo trenutno sa sobom nosi teret opasnosti da dijalog doživi neuspeh", upozorava se u dokumentu.\nU dokumentu se izražava "duboko razočaranje" jer, kako se navodi, Priština nije preduzela ništa što bi bila pozitivna refleksija na pismo američkog predsednika Donalda Trampa upućenog Hašimu Tačiju. Suprotno tome, mere su proširene i na druge proizvode.\n"Uspeh i postizanje sporazuma se ne povezuje sa ulogom Federike Mogerini i EU. Uspeh sporazuma je strateški interes SAD, dakle, neprihvatljivo je za nas da se dovodi u pitanje ovaj strateški cilj, neodgovornim potezima kosovskih lidera", ističe se u dokumentu.\nSAD su upozorile da Priština svojim "neodgovornim ponašanjem ozbiljno ugrožava prijateljstvo sa SAD". "Ako tarife ne budu suspendovane odmah, SAD će suspendovati pomoć na polju bezbednosti, dakle podršku KBS", stav je Saveta za nacionalnu bezbednost SAD i Stejt departmenta.\nMeđutim, prištinska vlada, s druge strane, tvrdi da nije dobila nikakvu poruku od SAD u vezi sa ukidanjem nametnutih uvećanih taksi na proizvode iz Srbije.\n"Nismo dobili nikakav zahtev od SAD", rekeo je za GazetaExpres šef kabineta premijera privremenih kosovskih institucija, Avni Arifi. Koha onlajn objavila je ranije danas da je Vašington, preko Ambasade SAD, pozvao Prištinu da ukine mere stopostotno uvedjanih taksi na robu iz Srbije i tako otvore put za nastavak dijaloga sa Beogradom.


Elektronski registar administrativnih postupaka u funkciji unapređenja poslovnog okruženja u Loznici\nKonstituisanje Elektronskog registra administrativnih postupaka bio je povod da se u petak, 19. septembra 2014, u prisustvu preko 50 predstavnika gradske vlasti, javnih preduzeća i privrednika, predstavi Elektronski registar nastao u okviru projekta „Unapređenje poslovnog okruženja na lokalnom nivou kroz regulatornu reformu“ koji sprovode grad Loznica i OPTIMUS - Centar za dobro upravlјanje, uz finansijsku podršku Švajcarskog državnog sekretarijata za ekonomske poslove SECO.\n„Godišnja ušteda od ukupno 1.9 miliona evra za privrednike je izuzetno značajna, ali je još značajnija činjenica da je kroz ovaj projekat sprovedena reforma rada gradske uprave, čime će se obezbediti održivost i kontinurirana ušteda u vremenu i troškovima za privrednike ubuduće. Elektronski registar je samo jedan od alata koji će obezbediti kontinuitet reforme. Uspostavlјanje Jedinstvenog šaltera za izdavanje građevinskih dozvola ne bi bilo moguće bez podrške Švajcarske Vlade. Nadamo se da ćemo i ubuduće imati ovu podršku kako bismo do kraja završili započeti posao i spremno sačekali izmene Zakona o planiranju i izgradnji“, istakao je Vidoje Petrović, gradonačelnik Loznice.\nGabriela Šafrot, zamenica direktorke Švajcarske kancelarije za saradnju u Srbiji ukazala je na posvećenost i entuzijazam kojom se lokalna vlast bori sa velikim problemima nastalim kao posledica poplava i odrona zemlјišta, a zatim ukazala na značaj transparentnosti za povolјno poslovno okruženje: „Transparentno regulatorno okruženje je važno za privlačenje investicija i pravnu sigurnost privrednika i građana. Elektronski registar, koji je promovisan danas, predstavlјa vredan izvor informacija za sve zainteresovane strane. Štaviše, registar u Loznici pruža kompletnu informaciju investitorima šta je potrebno da podnesu uz zahtev. Za pravnu sigurnost i kvalitetan rad registra veoma je važno obezbediti redovno ažuriranje i tačnost podataka u skladu sa važećim propisima.“\nSlađana Karavdić-Kočević, direktorka OPTIMUS - Centra za dobro upravlјanje istakla je svoje zadovolјstvo zbog dobre saradnje sa predstavnicima Loznice, što je dovelo do postizanja dobrih rezultata: reformisano je 98% administrativnih postupaka, smanjena dokumentacija u 61%, smanjene takse i naknade u 53% i skraćeni rokovi za 98% postupaka.\nKatarina Milanović, zamenica direktora OPTIMUS-a predstavila je Elektronski registar koji je postavlјen na zvaničnoj stranici grada Loznice http://www.loznica.rs/. Prikazala je mogućnosti pretrage Registra prema delatnostima, organizacionim jedinicama, nazivu administrativnog postupka ili na osnovu klјučnih reči. Takođe, objasnila je prikaz jednog administrativnog postupka sa svim informacijama koje sadrži.\nElektronski registar omogućiće privrednicima i građanima da brže i jednostavnije dođu do informacija o procedurama za pribavlјanje dozvola, odobrenja, saglasnosti ili rešenja. Pored informacija vezanih za administrativne postupke, privrednici i građani su u mogućnosti da preuzmu ili elektronski popune obrazac zahteva za sve administrativne postupke. Kako je registar javna i pravno sigurna baza podataka, grad Loznica se obavezao da će redovno ažurirati podatke u registru, čime će se privredi i građanima obezbediti pravna sigurnost.


Ako Albanci misle da ne prave ustupke, u velikoj su zabludi - Sputnjik Srbija\n21:58 19 Septembar 2020\n09:40 09.05.2017 (osveženo 09:54 09.05.2017) Preuzmite kraći link\nNikolić je rekao i da su napori Srbije da Kosovo ne postane država uspešni sve dok Unmik obavlja svoju ulogu u obimu i na način kao i do sada, saopšteno je iz kabineta predsednika Srbije.\n„Srbija je privržena dijalogu Beograda i Prištine, međutim, zabrinjavaju očigledne namere pojedinih albanskih političara da se stvori ’Velika Albanija‘. Ako Albanci misle da ne moraju da naprave nikakve ustupke, a pritom provociraju i prete, u velikoj su zabludi. Mi smo spremni da ustupimo Albancima na Kosovu onoliko koliko dobija Zajednica srpskih opština, i dalje od toga ne možemo da idemo“, rekao je Nikolić.\nNikolić je dodao da se situacija u regionu Balkana zaoštrila, ali da ne očekuje da može da dođe do oružanih sukoba.\nPredsednik Srbije je izrazio zadovoljstvo statusno neutralnom ulogom Unmika i naporima da se reše problemi na terenu, u interesu svih građana u Pokrajini, i zahvalio šefu Unmika na ličnom doprinosu i zalaganju u očuvanju mira i stabilnosti na Kosovu i Metohiji.\nTanin je izrazio očekivanje da će se dijalog Beograda i Prištine nastaviti i zahvalio predsedniku Srbije što je doprineo smirivanju tenzija u regionu, piše u saopštenju.\nGovoreći o aktivnostima Unmika Tanin je rekao da su napori usmereni na konkretne aktivnosti i realizaciju.\n„Mi smo puno radili na terenu, pružajući podršku institucijama u uspostavljanju vladavine prava, ljudskih prava, dijalogu između zajednica, doprinoseći miru i bezbednosti i borbi protiv terorizma. Napori su uloženi da osiguramo da izveštaji Generalnog o situaciji na Kosovu su realni i uravnoteženi“, rekao je Tanin.\nOn je zahvalio predsedniku Srbije na snažnoj podršci Unmiku i preneo zahvalnost Generalnog sekretara UN Antonija Gutereša na njegovom doprinosu očuvanju mira u regionu, dodaje se u saopštenju.


Protiv nekadašnjeg blagajnika Medžlisa Islamske zajednice u Prijedoru Harisa Čirkića podnesen je izveštaj tužilaštvu zbog sumnje da je raznim malverzacijama prisvojio oko 288.000 maraka, saznaje Srpskainfo.\nOvim izveštajem potvrđuje se ekskluzivno pisanje Srpskainfo o proneverema u Medžlisu u Prijedoru.\nU Policijskoj upravi Prijedor rečeno je, navodeći inicijale, da je protiv Čirkića podnesen izveštaj zbog krivičnih dela pronevera i falsifikovanje isprava.\n-On se tereti da je u periodu od juna 2018. do septembra prošle godine, u svojstvu odgovornog i materijalno zaduženog lica verske zajednice, protivpravno prisvojio novac koji mu je poveren u radu. Na taj način prisvojio je 288.000 maraka, a i preinačio je bankovne izvode, čime je počinio navedena krivična dela – pojasnila je portparol PU Prijedor Vesna Pačariz.


Početna Članci Arhiva Saopštenja Trećina medijskih objava o EU, SAD i Rusiji bez navedenog izvora\nAnaliza medijskog izveštavanja o međunarodnim akterima je, inače, predstavljena na otvaranju međunarodne konferencije "Da li gubimo bitku sa dezinformacijama" u organizaciji Istinomera, prvog fektčeking portala u regionu.\n"Za efikasnu borbu protiv dezinformacija i lažnih vesti neophodno je da mediji i novinari proveravaju, a ne samo da prenose informacije. Da donosioci odluka i institucije rade na medijskoj pismenosti građana, a građani, da pre nego što podele vest na društvenim mrežama, najpre pročitaju celu vest i provere izvore", rekla je Vukosava Crnjanski, direktorka "Crte" i osnivačica Istinomera, otvarajući konferenciju.\nFenomen dezinformacija i lažnih vesti, inače, nije nov, ali brzina kojom se one danas šire i utiču na kreiranje javnog mnjenja, stavlja ovu pojavu u žižu intersovanja. Istraživanje "Eurobarometra" pokazuje da građani Evropske unije smatraju da su dezinformacije i lažne vesti problem u njihovim zemljama. Isto istraživanje pokazalo je da skoro 85 odsto građana smatra da su dezinformacije i lažne vesti problem za demokratiju. Građani prepoznaju medije kao prve u borbi protiv dezinformacija (45 odsto), zatim donosioce odluka i institucije – 39 odsto, a čak više od trećine (32 odsto) smatra da građani mogu da doprinesu ovoj borbi.\nKako se boriti protiv dezinformacija u 21. veku i da li tradicionalni mediji mogu i na koji način da odgovore na te izazove teme su o kojoj su diskutovali panelisti konferencije - predstavnici domaćih i stranih medija Radio-televizije Srbije, Blica, N1, BBC Srbije, Dojče velea, kao i litvanskog portala Delfi.


PRIMERA Espanjol minimalcem savladao Levante\nFudbaleri Espanjola popeli su se na četvrto mesto španskog prvenstva, pošto su u četvrtoj rundi savladali Levante sa 1:0.\nU Barseloni je viđen samo jedan gol, koji je delo Serhija Garsije u 53. minutu, ali daleko od toga da nije bilo uzbuđenja. Bio je Espanjol nešto bolji rival u prvom poluvremenu, stvorio je nekoliko veoma zrelih prilika, no nijednu nije uspeo da materijalizuje.\nSlavlje Serhija Garsije, strelca pobedonosnog gola za Espanjol\nSa druge strane, Levante je najozbiljnije pripretio u finišu prvog poluvremena, kada je Džejson imao idealnu priliku da rastuži domaće navijače, ali je njegov udarac prohujao pored desne stative.\nPrelomni trenutak meča dogodio se u 53. minutu, kada je Serhio Garsija raspalio po lopti sa ivice kaznenog prostora i matirao je nemaoćnog Ojera. Imali su fudbaleri Espanjola još dve-tri zaista izgledne prilike za gol, no dupliranja prednosti nije bilo, dok je u samoj završnici Luna veoma dobro šutirao, ali je Dijego Lopez spasio Katalonce.\nDo kraja meča nije bilo promene rezultata, pa je tako Espanjol skočio na visoku četvrtu poziciju sa sedam bodova, dok Levante ima tri manje i trenutno je deseti.


Nalazite se:Skupština|Skupštinske komisije|Komisija za ustavna pitanja|OBAVIJEST SA 4. SJEDNICE KOMISIJE ZA USTAVNA PITANJA\nKomisija za ustavna pitanja, kao stalno radno tijelo 7. saziva Skupštine Zeničko-dobojskog kantona na svojoj 4. sjednici održanoj održanoj dana 15.06.2016. godine, razmatrala je sljedeći:\nInicijativa grupe poslanika Skupštine Zeničko-dobojskog kantona za promjene Ustava Zeničko-dobojskog kantona.\nNakon završenog razmatranja Inicijative grupe poslanika Skupštine Zeničko-dobojskog kantona za promjene Ustava Zeničko-dobojskog kantona, Komisija je većinom glasova, i to sa 5 glasova „za“ i sa jednim glasom „uzdržan“, (od 6 prisutnih članova Komisije), istu podržala, te predložila Skupštini Kantona da navedenu Inicijativu prihvati.\nPovodom razmatranja navedene Inicijative, a imajući u vidu da Vlada Kantona još nije dostavila svoje mišljenje u kojem bi bili sadržani njeni stavovi povodom iste, Komisija je većinom glasova, sa 6 glasova „za“, bez glasova „protiv“ i bez uzdržanih glasova, (od 6 prisutnih članova Komisije), donijela sljedeći:\nKomisija za ustavna pitanja se pridružuje Urgenciji predsjedavajuće Skupštine Zeničko-dobojskog kantona od 10.06.2016. godine upućenoj Vladi Kantona i Zakonodavno-pravnoj komisiji Skupštine, te urgira da Vlada Kantona u što kraćem roku dostavi svoje mišljenje u kojem bi bili sadržani njeni stavovi po Inicijativi grupe poslanika Skupštine Zeničko-dobojskog kantona za promjene Ustava Zeničko-dobojskog kantona, koja je dostavljena Vladi Kantona 09.05.2016. godine, kako bi se ispunili uslovi za nastavak daljnje procedure za promjene Ustava, propisane Poslovnikom Skupštine Zeničko-dobojskog kantona.\nViše iz kategorije: « OBAVIJEST SA 3. SJEDNICE KOMISIJE ZA USTAVNA PITANJA\tOBAVIJEST SA 5. SJEDNICE KOMISIJE ZA USTAVNA PITANJA »


Rezultati NIS grupe u 2020. godini pod uticajem pandemije - Nira Press\nPočetna » Rezultati NIS grupe u 2020. godini pod uticajem pandemije\nKada je reč o operativnim pokazateljima, u 2020. godini NIS je proizveo 1,259 miliona uslovnih tona nafte i gasa u Srbiji i koncesijama u regionu. U Rafineriji nafte Pančevo prerađeno je 3,613 miliona tona nafte i poluproizvoda. Ukupan obim prometa u 2020. godini iznosi 3,538 miliona tona naftnih derivata, uz povećanje izvoza od 7 odsto u odnosu na 2019. godinu. Takođe, NIS je nastavio razvoj maloprodajne mreže i u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Rumuniji u rad pustio ukupno 14 benzinskih stanica. Takođe, NIS je nastavio da razvija svoje digitalne projekte i prvi u Srbiji omogućio plaćanje za gorivo na benzinskim stanicama bez odlaska na platno mesto putem mobilne aplikacije Drive.Go, poštujući tako vreme i bezbednost potrošača. U 2020. godini unapređena je bezbednost radnih procesa – indikator povreda sa izgublјenim danima (pokazatelј LTIF) smanjen je 8 odsto u odnosu na 2019. godinu.\n„Godina za nama bila je jedna od najkompleksnijih ne samo u istoriji NIS-a i naftne industrije, već i globalne ekonomije. Zato smo preduzeli niz odlučnih mera kako bismo očuvali stabilnost NIS-a i učvrstili finansijsku disciplinu, brinući sve vreme za zdravlјe zaposlenih i potrošača. Naš program mera za povećanje operativne efikasnosti dao je efekat od 1,4 milijarde dinara na pokazatelј EBITDA. Međutim, štednja na koju smo bili prinuđeni nije zaustavila naše kapitalne projekte i u 2021. godini nastavićemo sa ulaganjem u dalјi razvoj za šta smo opredelili više od 20 milijardi dinara. Ostajemo posvećeni dalјoj modernizaciji NIS-a, stvarajući dugoročne vrednosti za zaposlene, akcionare i zajednicu u kojoj poslujemo“.


Kalifornijsko ludilo: ZATVORENICI se izjasnili da su ŽENE, prelaze u ŽENSKI ZATVOR, čuvari upozorili da se zatvorenice pripreme za NAJGORE! – Naši u svetu\nKalifornijsko ludilo: ZATVORENICI se izjasnili da su ŽENE, prelaze u ŽENSKI ZATVOR, čuvari upozorili da se zatvorenice pripreme za NAJGORE!\nObjavljeno 14/04/21 u 23:00\nU januaru ove godine guverner Kalifornije Gevin Njusom odobrio je zakon koji nalaže upravama zatvora da prilikom prijema novih zatvorenika obavezno pitaju koje lične zamenice zatvorenici koriste i kog su rodnog identiteta.\nOtada, 255 muških zatvorenika u Kaliforniji tražilo je premeštaj u ženski zatvor tvrdeći da se identifikuju kao žene. Los Anđeles Tajms prenosi da čuvari u ženskim zatvorima upozoravaju zatvorenice da „dolaze muškarci“ i da se pripreme na najgore, prenosi portal “Ifamnews”.\nGodine 1981. Srbija je ratifikovala Konvenciju UN o eliminisanju svih oblika diskriminacije žena. Australija je to učinila 1983, a zatim 1984. usvojila Zakon o sprečavanju diskriminacije na osnovu pola (Sex Discrimination Act). Zaštita i prava žena navedena u tim dokumentima zasnovani su na ženskoj biologiji, na činjenici da je žena osoba ženskog pola, što je i logično, s obzirom na to da su žene često diskriminisane u vezi s trudnoćom i rađanjem dece upravo zbog toga što poseduju tu biološki jedinstvenu sposobnost koju muškarci nemaju.\nNo, kako piše časopis Australijan, koliko političara i novinara koji stalno govore o problemima s kojima se suočavaju žene zapravo zna da su reči „žena“ i „muškarac“ izbačene iz pomenutog australijskog Zakona o zabrani diskriminacije na osnovu pola? Koliko njih zna da je biološko značenje tih reči postalo problematično i da je 2013. godine usvojena nova definicija koja dozvoljava svakome da se identifikuje kao osoba suprotnog pola? Reč je o novom konceptu „rodnog identiteta“ koji je u sukobu sa zvaničnom naukom i biologijom, ali su mu širom otvorena vrata zakonodavstva i institucija u Australiji, Kanadi i Sjedinjenim Državama, naročito s dolaskom Džozefa Bajdena u Belu kuću.\nZa promenu roda više nije potrebno promeniti pol operacijom, proći psihološku procenu pa čak ni živeti kao osoba suprotnog pola neko vreme – dovoljno je da samo izjavite da ste od ovog trenutka osoba drugog „roda“.\nZa celokupnu analizu pročitajte članak OVDE.\n“REVOLUCIONARNO u borbi protiv virusa”: Kanadska kompanija testira sprej protiv virusa, a ovo su prvi rezultati!\nVladanka Vladić srpskim jelima juriša u finale najbolje domaćice Amerike\nNove studije naučnika iz Kalifornije i nesvakidašnji pristup lečenju korone: Muškarce…\nSrpkinja najbolja domaćica Amerike, Vladanka Vlada Vladić promoter srpske kuhinje u…


Hemofarm Fondacija - Donacija „Svratištu za decu ulice“\nVesti / Donacija „Svratištu za decu ulice“\nDonacija „Svratištu za decu ulice“\nU okviru humanitarne akcije „Ljudi ljudima”, zaposleni u Hemofarmu i Hemofarm fondaciji prikupili su više od pola tone užine koje su donirali Svratištu za decu ulice u Beogradu. Imajući u vidu da usluge Svratišta koristi više od 250 dece pretežno školskog uzrasta, Fondacija je obezbedila pun kombi paketa slatkiša i slanih grickalica sa željom da pomogne mališanima koji svakodnevno borave u ovoj ustanovi.\n„Budući da nemamo kontinuiranu sistemsku podršku već se snabdevamo isključivo od donacija, svaka pomoć nam je dobrodošla. Najveći broj donacija pristiže u periodima velikih praznika, zato nam je neophodno da prikupimo rezerve i za preostali period godine”, objasnila je glavna vaspitačica Jelena Mitić-Pantić i dodala da centar dnevno poseti između 30 i 40 mališana, čija užina će ovom donacijom biti obezbeđena do sredine decembra.\nSvratište za decu ulice postoji jedanaest godina u Beogradu, a mališani uzrasta od 5 do 15 godina svakodnevno dolaze kako bi se prehranili, ugrejali, okupali, ali i provodili vreme sa svojim vršnjacima.\n„Izuzetno nam je drago što kompanije i pojedinci prepoznaju značaj ovakvih centara pogotovo kada je reč o brizi i nezi dece koje, nažalost, u Srbiji ima sve više. Većina mališana je školskog uzrasta te nam pribavljanje užina za sve njih predstavlja veliki izazov na dnevnom nivou”, istakla je koordinatorka Programa Filantropije Jasna Bratičević.\nDirektorka Hemofarm fondacije Suzana Đorđević podsetila je da su se humanitarnoj akciji „Ljudi ljudima” pridružili zaposleni u Hemofarmu i njegovoj fondaciji, čime su pokazali da je humanost zaista jedna od osnovnih vrednosti ovog sistema.


Učesnici protesta: Ako budu potpisali zakone, blokiraćemo autoputeve i Srbiju – Balkanekspresrb.rs\nIzvor: N1 Beograd / Foto: Vesna Lalić / Nova.rs\nIspred Predsedništva Srbije počeo je protest povodom predloga Zakona o referendumu i inicijativi, kao i Zakona o eksproprijaciji, ali i protiv dolaska kompanije Rio Tinto i uništavanja Makiša. Ukoliko donesu ova dva zakona, pozvaćemo građane na blokadu upozorenja – blokiraćemo na sat vremena autoputeve u Srbiji, ukoliko predsednik Republike bude potpisao te zakone, blokiraćemo autoputeve, blokiraćemo celu Srbiju, tražićemo da Srbija stane, rekao je na skupu Savo Manojlović iz inicijative Kreni-promeni. On je rekao da ovo neće biti prazno obećanje, jer ne govore ovo da bi se pojavljivali, naglašavajući – “mi nismo političari, ne interesuju nas izbori”. Neke će možda uhapsiti, ali nikada nas neće sve zaustaviti, poručio je.\nSava Manojlović iz inicijative Kreni-promeni kaže da su došli da pokažu snagu građana.\nObraćajući se okupljenima rekao je da Srbija nije kolonija niti afričko pleme, i da će sve koji budu podržavali Rio Tinto smatrati saradnikom okupatora. „Ne interesuju nas interesi bilo čijih kompanija, ne interesuju nas američki interesi, ruski, kineski, interesi EU. Ovde će se prvo voditi računa o interesima Republike Srbije i svih njenih građana“, naveo je.\nUzmite ključeve, ti ključevi su simbol naših domova, možda držite ključeve roditeljskog doma, možda kuća vaših baka i deka, novim zakonom o eksproprijaciji, moći će da oduzimaju ljudima domove, rekao je Manojlović, dok su svi zveckali ključevima, zviždali i negodovali.\n„Zakon o eksproprijaciji i zakonon o referendumu i inicijativi pisani su za Rio Tinto. Prvi na udaru naći će se stanovnici Jadra, ali ono što se tamo bude dešavalo, desiće se bilo kom stanovniku Srbije… Ukoliko se nalazite na interesnoj strani kompanija, oduzimaće dedovinu“, rekao je, a od okupljenih se čulo „ne damo Srbiju“.\nStupljanin: Naša zemlja nije na prodaju\nGlumica Jelena Stupljanin je rekla da su tu da brane ono što je naše. „Danas, kad se većina sveta okreće očuvanju prirode, kod nas se vodi borba protiv interesa stranih kompanija koje žele da eksploatišu i unište našu predivnu domovinu“, rekla je ona, podsećajući koliko je Srbija lepa džava. Kada bismo svi malo radili na tome, bila bi najlepša na svetu, dodala je.\n„Srbija ne sme da postane država gde se plodna zemlja i pijaća voda uništavaju zarad kopanja litijuma i bora“, navela je dodajući da ako neko priča o boljitku i električnim automobila, treba da zna da se struja pravi na ugalj, koji zagađuje.\nDragan Kljajić, poljoprivrednik poručio je okupljenima da ne želi da ostane jednog jutra, bez svoje njive i bez svoje kuće da se jedno jutro probudi i da umesto njegove njive tu bude jalovina ili stovarište otpada. Želim da obrađujem zemlju i hranim ovaj narod, poručio je on „Prethodnih godina, vlast ove zemlje, Aleksandar Vučić, prodali su i razdelili državnu zemlju ali nije dosta. Sada žele da i privatnu imovinu da uzmu od seljaka“, kaže poljoprivrednik.\nKomentarišući izjavu predsednika da su obe izmene zakona u skladu sa Ustavom, Manojlović je pre protesta rekao za N1 da zakon o eksproprijaciji apsolutno nije u skladu sa Ustavom, a da je izmena Zakona o referendumu i inicijativi zapravo zakon koji „otima suverenost od građana i dodeljuje ih ga političkim strankama i bogatim pojedincima“.\n„Taj isti predsednik je bio, koliko juče, najvredniji „radnik“ Rio Tinta i njihov lobista, da bismo videli na konferenciji danas, nakon što je video videlo nekoliko miliona ljudi, nakon što su Filip Karađorđević i razni ljudi – glumci, Ivan Ivanović i svi ostali ljudi koji su borbu protiv Rio tinta podržali, ipak promenio stav i rekao kako će pitati narod i sačekati studiju izvodljivosti, iako je do juče govorio da je to praktično gotova stvar“, kaže Manojlović.\nIspred predsedništva su, kako je rekao, jer znaju da odluku donosi predsednik Srbije i da poslanici nisu nezavisni, a da oni ne bi za to glasali – da glasaju po sopstvenoj savesti.\nOn je istakao da je premijerka Ana Brnabić rekla neistinu juče, da je netačno je da je Rio tinto kupio svu zemlju koja mu je potrebna. Od 600 hektara koji su mu potrebni, prodato je samo 140 hektara, naveo je Manojlović. On kaže da ostali ne žele da prodaju, i oni ovim zakonom vlasti žele da sprovedu otimačinu, naveo je.\nManojlović je rekao da će krenuti u protestnu šetnju do Vlade, a da će se večerašnji skup završiti kod Skupštine Srbije.\nObraćanje predsednika Republike Srbije\nTreće veče 48. Perwoll Fashion Week u znaku autorske mode


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 01.Mar.2021, 19:16\nNa poziv Marka Čadeža, predsednika Privredne komore Srbije (PKS), poznati svetski modni dizajner Filip Plejn, osnivač kompanije Philipp Plein International Group, posetio je domaću firmu Lus Tekstil u Draganićima nadomak Raške i sa menadžmentom te kompanije razgovarao o mogućnostima buduće saradnje i zajedničkih poslova.\n"Velika je čast biti danas sa Filipom u Raškoj, u fabrici koja je jedna od najmodernijih u Evropi i koja već proizvodi za velike brendove. >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Ne postoji nijedan Fešn Vik, nijedan grad u kome Filip Plejn nije najzanimljivija i najkreativnija ličnost. Upravo je došao sa Fešn Vika u Milanu, kao što je rekao sleteo je ovde u Rašku, i razgovaramo i nadamo se dobrim poslovima zajedno sa ovim sjajnim čovekom", rekao je Čadež.\n"Cilj nam je da Filip bude ovde, da bude češće u Raškoj i da mi sa ovom fabrikom postanemo deo sveta Filipa Plejna", poručio je Čadež, prenosi Privredna komora Srbije.\n"Veliko je zadovoljstvo videti tako moderno mesto za proizvodnju, obzirom na udaljenost od Beograda, posebno, jer uvek tražimo nove dobavljače koji mogu da ispune naše standarde i zahteve u smislu dizajna proizvoda i kvaliteta. Lus Tekstil ima šanse da postane dobavljač za naš brend. Mi proizvodimo oko milion komada odeće godišnje. Radimo uglavnom u Evropi i Aziji, ali za nas Evropa postaje sve više važna zbog blizine našeg centralnog skladišta. Mogućnosti ove fabrike su velike, imaju širok spektar proizvoda", rekao je Plejn.\nSava Mitrović, direktor Lus Tekstilistakao je da je kompanija u protekle dve godine uspela da stavi Rašku na mapu najozbiljnijih svetskih proizvođača odevnih tekstilnih predmeta.\nIzvor: Blic, 02.Mar.2021, 11:00\nNa poziv Marka Čadeža, predsednika Privredne komore Srbije, poznati svetski modni dizajner Filip Plejn, osnivač kompanije Philipp Plein International Group, posetio je domaću firmu Luss Textile u Draganićima nadomak Raške i sa menadžmentom te kompanije razgovarao o mogućnostima buduće saradnje...


Vlahović: Putinova poseta će pogurati izvoz u Rusiju – Info366.net\nPočetna | Ekonomija | Vlahović: Putinova poseta će pogurati izvoz u Rusiju\nBEOGRAD – Predsjednik Saveza ekonomista Srbije Aleksandar Vlahović smatra da je poseta predsednika Rusije Vladimira Putina Srbiji i ekonomski korisna, jer nam donosi proširenje mogućnosti izvoza.\nVlahović je, u izjavi Tanjugu, rekao da bez izbalansiranosti spoljnotrgovinske razmjene nema ni postizanja dugoročne makroekonomske stabilnosti Srbije.\n“Neophodno je da povećamo izvoz i da dođemo do toga da nam spoljnotrgovinski bilans bude bar na nuli, odnosno da izvoz bude jednak uvozu”, rekao je on komentarišući najavu da će Srbija nakon ove posjete imati veću mogućnost za izvoz prehrambenih proizvoda, ali i da će možda doći do izvoza Fijatovih automobila u Rusiju.\nKako je ukazao, povećanje srpskog izvoza će imati direktan uticaj na bilans tekućeg plaćanja koji pozitivno utiče i na stabilnost kursa, ali i na sve druge makroekonomske činioce.\nPovodom izgradnje gasovoda “Južni tok”, Vlahović je rekao da je od samog starta bilo jasno da će, ako ne postoji dogovor svih strana koje u tome učestvuju, i realizacija tog projekta biti teška.\n“U investicionom smislu, kroz priliv uvećanog kapitala, realizacija ‘Južnog toka’ bi bila pozitivna za Srbiju, odnosno uticala bi pozitivno na nivo ekonomskih aktivnosti. Međutim, bez prethodne političke saglasnosti i usaglašenih ekonomskih interesa na relaciji Rusija-EU, to će biti teško. Srbija na to ne može i neće uticati”, zaključio je Vlahović.\nSARAJEVO – Rezidentni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda /MMF/ u BiH Ruben Atojan smatra da, nakon održavanja opštih izbora u BiH, aktuelna vlast još ima vremena da fokus svojih aktivnosti preusmjeri na ispunjavanje obaveza u okviru trenutnog stend-baj aranžmana. “Smatramo da je na vlastima u BiH da odluče kada će osmi pregled biti zaključen, a naredna […]\nBANJALUKA, Predstavnici Privredne komore Republike Srpske, grada Doboja i opštine Ugljevik potpisali su danas u Banjaluci ugovor o sprovođenju programa sertifikacije lokalnih samouprava sa povoljnim poslovnim okruženjem. Direktor Privredne komore Srpske Dragica Ristić naglasila je da su proces sertifikacije do sada prošli gradovi Prijedor, Banjaluka i Bijeljina, a da bi programu uskoro trebalo da budu […]


Vesti online / Sport / Šoutajm / Žena portugalskog golmana: Pobedite stres masturbacijom\nKako bez žene na Mundijalu - pa žena zna kako: Rui Patrisio\nJedni preporučuju da seks treba zabraniti da bi se fudbaleri potpuno posvetili obavezama u nacionalnom dresu, jedni brane tezu da je seks ventil koji bi igrače rasteretio napetosti zbog pretenzije ka dobrom rezultatu.\nVera Ribeiro, supruga golmana portugalske reprezentacije Ruija Patrisija, preporučuje - masturbaciju.\nŽeni treba verovati jer je po profesiji lekar seksolog.\nU svojoj novoj knjizi, posvećenoj životu fudbalera, ona tvrdi da je to najbolji način za borbu s neretkim stresnim situacijama.\n- Fudbaleri ne treba da se suzdržavaju od seksa pred važnim mečevima, ali je gotovo nepisano pravilo da su oni na najznačajnijim takmičenjima u svojevrsnoj izolaciji, bez kontakata sa svojim ženama. Zato je najbolje da takav period prebrode masturbirajući - izjavila je ona u emisiji jedne portugalske televizije koja je posvećena medicini, a prenosi As.


Glumac Danijel Krejg, poznatiji kao Džejms Bond, iznenadio je mnoge kada je izjavio da svoje celo bogatstvo ne planira da ostavi svojoj deci.\nDanijel, je naime, za inostrane medije istakao da svoje bogatstvo planira da potroši, a ne da ga ostavlja deci kao nasledstvo.\n"Ne želim da ostavim veliku sumu narednim generacijama. Mislim da je to loše za njih. Moja stav je - reši ga se pre nego što odeš ili ga pokloni", rekao je Danijel.\nGlumac je zaradio veliku svotu novca od uloge Džejmsa Bonda, a procenjuje se da je u pitanju suma od 125 miliona funti.\nDanijuel ima kćerku Elu sa bivšom ženom Fionom Lauden i devojčicu koju je dobio 2018. godine sa Rejčel Vajs, piše mondo.


Zavirite u Mercedesov muzej u Štutgartu (VIDEO) | AutoSnova.com\nZavirite u Mercedesov muzej u Štutgartu (VIDEO) Reviewed by Momizat on Jul 15 . Na devet spratova ovog zdanja smešteno je 160 automobila iz istorije Mercedesa, od samih početaka 1886, pa do modernih vremena. U Nemačkoj je sedište nekoliko v Na devet spratova ovog zdanja smešteno je 160 automobila iz istorije Mercedesa, od samih početaka 1886, pa do modernih vremena. U Nemačkoj je sedište nekoliko v Rating: 0\nNa devet spratova ovog zdanja smešteno je 160 automobila iz istorije Mercedesa, od samih početaka 1886, pa do modernih vremena.\nU Nemačkoj je sedište nekoliko velikih auto-kompanija sa veoma bogatom istorijom, a svi oni imaju i svoje muzeje. Uz BMW-ov i Porscheov, muzej Mercedes-Benza u Štutgartu verovatno privlači najviše pažnje zaljubljenika u automobile.\nProstire se na devet nivoa i sadrži 160 eksponata iz različitih razdoblja ovog nemačkog proizvođača, uključujući i trkačke automobile i F1 bolide iz bogate takmičarske istorije Mercedesa.\nU muzeju sa takođe nalazi arhiva originalnih tehničkih crteža i ostala dokumentacija o modelima ove čuvene marke. Tu su i knjige narudžbina vozila koje datiraju čak od 1886. godine, odnosno od samih početaka kompanije.\nZa one koji nisu u prilici da uživo posete ovu automobilsku instituciju, na sajtu postoji virtuelna tura, a deo atmosfere iz muzeja možete osetiti u sledećem videu:


Dobijeno zeleno svetlo za izvoz Fiata u Rusiju - AUTOMOBILI\n26/02/2021 10:08:44 AM\nNASLOVNA / VESTI / Dobijeno zeleno svetlo za izvoz Fiata u Rusiju\nKako prenosi Tanjug, predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić saopštio je danas da je predsednik Vladimir Putin prihvatio njegovu molbu i da će Srbija izvoziti određenu kvotu Fijata u Rusku Federaciju.\nNakon razgovora s Putinom, Vučić je kazao da je dobra vest za Srbiju to što je ruski predsednik uslišio njegovu molbu u vezi sa izvozom “fijata” i kazao da misli da “ćemo dogovoriti određenu izvoznu kvotu”.\nVučić je rekao da je to veoma važno za očuvanje radnih mesta u Šumadiji.\nSrbija već duže pokušava da sa Rusijom dogovori da automobil “fijat 500 L” bude uvršten na listu proizvoda za koje važe odredbe o slobodnoj trgovini dve zemlje, međutim, to joj do sada nije pošlo za rukom.\nTo je, između ostalog, bio zahtev srpske strane prilikom letošnje posete naše delegacije Moskvi, kada je Putin navodno obećao povoljne uslove za kontingent od 10.000 vozila tog modela.\nTo će biti značajan podsticaj za kragujevačku fabriku Fijat automobili Srbija, koja je poslednjih meseci smanjila proizvodnju zbog pada tražnje u zapadnoj Evropi.\nTo bi opet bila velika prednost za srpski izvoz, jer je FAS ubedljivo najvažniji izvoznik u Srbiji.\nVučić je rekao i da je dogovoren izvoz mlečnih proizvoda, sira i sirnih namaza iz Srbije u Rusku Federaciju, što je, kako je rekao, veoma značajno za srpsku poljoprivredu.\nPrethodno Video: Ford GT udara u Toyotu i potom beži\nSledeće Video: Zabranjena BMW M4 reklama


Novi Bečej: Velikogospojinski dani - Gospojina 2016. - Selo\nTradicionalna manifestacija „Velikogospojinski dani-Gospojina 2016“ i ove godine održaće se u Novom Bečeju, od petka 26. do nedelje 28. avgusta, sa već poznatim raznovrsnim programom.\nFormiran je novi Organizacioni odbor za manifestaciju „Velikogospojinski dani-Gospojina 2016“. Članovi su veoma ozbiljno pristupili poslu, jer je ipak u pitanju ozbiljna manifestacija i ozbiljan posao. Nisu napravljene velike promene jedino je manifestacija skraćena za jedan dan, iz finansijskih razloga.\nI ove godine prateće manifestacije će biti: Poljofest, Gospojinski kotlić, Etnobazar, Takmičenje tamburaških bandi, Revija paradnih zaprega, Avlija zabavlija.\nTakođe, formirani su i stručni timovi za bezbednost na manifestaciji, za poslove koordinacije, za zdravstvenu zaštitu svih posetilaca, za poslove komunalne delatnosti, i odnosi sa medijima i marketing.\n- Koncert grupe Garavi Sokak\n- Koncerti grupa Zabranjeno pušenje i Prljavo kazalište\n- Koncert grupe Lexington bend i koncert Saše Matića\nVikend kasnije, 3.septembra održaće se i „Revija borilačkih sportova“ koja će od ove godine biti preimenovano u „Balkansko prvenstvo u Kung fu Wushu“.\nTagovi: godine zabavlija poljofest koncert manifestacija avlija gospojinski takmičenje tamburaških grupe biti etnobazar avgust manifestacije paradnih


“Već sa 3, 4, 5 kilograma viška, dete se smatra gojaznim jer ne možemo da posmatramo isto telesnu masu odraslog i deteta i da to svrstavamo u iste kategorije. Nije isto kad odrasla osoba ima 5 kilograma viška, i kada 5 kilograma viška ima dete. Višak u predelu stomaka, gde se deca najčešće popunjavaju, koji se vidi kad se recimo podigne majica, kad se vidi da su grudi i stomačić malo ‘mesnatiji’ je stanje koje ako se ne prati i ne reaguje se na vreme, može da preraste u gojaznost.”\n“U tim godinama, dešava se da deca koja su se aktivno bavila sportom počinju da negoduju, odustaju od treninga jer ih u tom uzrastu doživljavaju kao nešto što im oduzima vreme koje bi proveli u zabavi, druženju i viđanju sa vršnjacima. Dosta radim sa decom, i zaista se primećuje da se u tom uzrastu ugoje, vrlo često upravo iz ovog razloga. Neki ostanu na tom putu i nastave da se goje, što dosta zavisi i od genetike, a ima dece koja to prevaziđu uz određene korekcije u ishrani, i to sve dođe na svoje i neku optimalnu meru”, kaže Ana Todorović za MONDO.


Vesti — By taty on June 6, 2010 8:54 pm\nŠpanski teniser Rafael Nadal osvojio je u nedelju titulu na Rolan Garosu, pošto je u finalu savladao Šveđanina Robina Soderlinga sa 3:0 (6:4, 6:2, 6:4).\nNadal, trenutno drugi teniser sveta, opravdao je ulogu favorita i došao do pete titule u Parizu i sedme gren slem titule u karijeri.\nRafael Nadal ponovo je “kralj” pariske šljake.\nŠpanski teniser nije dozvolio iznenađenje na šljaci, na kojoj je pre ovog meča imao skor od 202 pobede i samo 16 poraza, a na Rolan Garosu 37 pobeda i jedan poraz.\nRafael Nadal će ovom pobedom zameniti Rodžera Federera na prvom mestu ATP liste.\nTags: Francuska, Pariz, Rafa osvojio Rolan Garos, Rafael Nadal, Rafael Nadal osvojio titulu na Rolan Garosu, Rafael Nadal postaje prvi teniser sveta, Rolan Garos, španski teniser, Sport, tenis, teniser, Vesti iz sveta\nPosle Jelene Karleuše, i lik Cece Ražnatović pojavio se sa verskim motivima. Tačnije,Ceca je predstavljena na jednoj izložbi kao svetica....


Rukovodilac sektora za javne i projektne finansije, NLB Komericijalna banka, Srbija\nOlivera Dželić pridružila se timu NLB Komercijalne banke u januaru 2022. godine, kao rukovodilac sektora za javne i projektne finansije, sa posebnim fokusom na podršku povećanju lokalnog otiska NLB grupe u ESG finansiranju, odnosno obnovljivom i drugom (projektnom) finansiranju sa zelenom komponentom.\nNakon diplomiranja na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu, Olivera je svoje bankarsko znanje i iskustvo akumulirala kroz širok spektar bankarskih aktivnosti tokom svoje 22 godine karijere, prvo u Narodnoj banci Srbije, a kasnije u međunarodnim bankarskim grupama Intesa i UniCredit.\nRad u odeljenjima za međunarodno bankarstvo i trgovinsko finansiranje, kao i saradnja sa finansijskim institucijama i multilateralnim organizacijama, proširila je njene bankarske horizonte neophodne za razumevanje detalja kako bi pokrila složena pitanja projektnog i strukturiranog finansiranja. Budući da je sertifikovani trener u okviru programa obuka trenera Bank Akademie Frankfurt i sertifikovano poznavanje engleskog jezika omogućili su dodatni kvalitet usluge klijentima.\nU proteklih 15 godina Olivera je koordinirala i podržavala različite vrste razvoja obnovljivih izvora/projekata nekretnina na lokalnom i prekograničnom tržištu, kroz različite strukture finansiranja uključujući klupske poslove, sindikacije i paralelne strukture zajma sa multilateralnim kompanijama. Snažan fokus je u poslednjih 5 godina bio posvećen finansiranju projekata obnovljivih izvora energije, gde je koordinirala tj. vodila finansiranje projekata obnovljivih izvora energije uključujući nekoliko najvećih vetroparkova na srpskom tržištu i takođe aktivno doprinosila ESG radnim grupama u svojoj bankarskoj zajednici.\nKako ESG postaje sve važniji i u fokusu svih aktera u privredi, Olivera sa ostalim članovima tima NLB Komercijalne banke strastveno radi na podršci održivom finansiranju ugrađujući prakse održivosti u relevantne proizvode i usluge.\nGianmarco Baldini Ćurčić\ndr Jelena Slović


Bez predstavnika lokalne vlasti na sastanku sa predstavnicom UN-a - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Mladi Bez predstavnika lokalne vlasti na sastanku sa predstavnicom UN-a\nBez predstavnika lokalne vlasti na sastanku sa predstavnicom UN-a\nMeđunarodna konsultantkinja Jael Ohana i konsultantkinja za Srbiju Marija Bulat, ujedno i generalna sekretarka Krovne organizacije mladih Srbije, posetile su opštinu Bečej u sklopu evaluacije Nacionalne strategije za mlade Republike Srbije 2009 – 2014, koju realizuje Populacioni fond Ujedinjenih nacija.\nCilj posete je taj da se kroz razgovor sa donosiocima odluka i predstavnicima omladinskih organizacija i onima koji se bave mladima u najvećoj potiskoj optištin i utvrdi kako je NSM implementirana i koliki uticaj je imala na lokalnom nivou, dok je Lokalni akcioni plan za mlade bio je okosnica ovog sastanka.\nPredstavnice UN-a interesovalo je kakvim se akcijama mladi u najvećoj potiskoj opštini najradije odazivaju. Odgovor na to pitanje bio je da mladi učestvuju u ekološkim i humanitarnim akcijama, a pretpostavka s tim u vezi jeste da mladi vole da vide produkt svog rada odmah po realizaciji.\nUčesnici su se složili sa tim da je mlade u Bečeju veoma teško motivisati. Jedan od nedostataka, kako je Zoran Subotički, predsednik NVO Lidernet rekao, jeste i „omladinski centar 21. veka.\nSkupu ovim povodom u Somboru, gde je počeo set poseta s ciljem prikupljanja informacija u vezi sa evaluacijom NSM, a koji su Ohana i Bulat posetile uoči dolaska u Bečej, prisustvovali su resorni većnik u gradskom veću, kao i koordinator tamošnje kancelarije za mlade, dok se u Bečeju niko od predstavnika lokalne samouprave i relevantnih institucija nije odazvao pozivu na sastanak.\nJael Ohana i saradnica upoznate su sa činjenicom da u opštini Bečej do sada nije raspisivan konkurs u okviru Lokalnog akcionog plana za mlade. Članica upravnog odbora Bečejskog udruženja mladih Marina Kovačev navela je da pri Ministarstvu omladine i sporta nedostaju konkursi za osnaživanje novih organizacija za mlade, dok je pozitivno ocenila činjenicu da organizacije koje imaju omladinske radnike akreditovane kod NAPOR-a dobijaju dodatne bodove kod resornog ministarstva prilikom apliciranja na konkurse. Predsednik BUM-a Aleksandar Đekić, inače organizatora ovog skupa u Bečeju, naveo je da ta organizacija ima pozitivna iskustva sa neformalnim mrežama organizacija na nacionalnom nivou.\nIzveštaj koje su na osnovu iznetog sastavile biće predstavljen na validacionom sastanku u decembru u Beogradu. Podsetimo da je trenutno u procesu usvajanje nove Nacionalne strategije za mlade koja će važiti od 2015. do 2025. godine, a trenutno se nacrt ovog dokumenta nalazi u proceduri javne rasprave.\nKOMS: Zdravlju mladih treba posvetiti više pažnje\nAkcija „Deda Mraz za svakog od nas“ više od novogodišnjih poklona za materijalno ugroženu decu


Bilateralni skrining za Poglavlje 27 – Životna sredina i klimatske promene | Geosrbija\nU Briselu u periodu od 17. do 21. novembra 2014. godine održava se bilateralni skrining Pregovaračke grupe 27.\nBilateralni skrining za Poglavlje 27 – Životna sredina i klimatske promene otvoren je na sastanku u Evropskoj komisiji 17. novembra i traje do 21. novembra 2014. godine. Tokom sastanka razmatraju se oblasti horizontalnog zakonodavstva, kvaliteta vazduha, zaštite od buke, upravljanja otpadom, kvalitet vode, zaštita prirode, hemikalije, kontrola industrijskog zagađenja i upravljanje rizikom, civilna zaštita i klimatske promene.\nNa eksplanatornim skriningom u septembru 2014.godine Evropska komisija je predstavila pravne tekovine poglavlja 27. Tokom bilateralnog skrininga procenjuje se nivo usklađenosti pravnog sistema države kandidata sa pravnim sistemom Evropske unije i utvrđuje šta je potrebno uraditi da bi se ostvarila usaglašenost sa pravnim tekovinama EU do trenutka stupanja u punopravno članstvo.\nDelegaciju Vlade Republike Srbije predvode Tanja Mišćević, šef pregovaračkog tima i Stana Božović, držani sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine i predsednik Pregovaračke grupe 27. Pri otvaranju sastanka predstavnici Evropske komisije i srpske delegacije naglasili su da je poglavlje 27 o životnoj sredini najzahtevnije, najkompleksnije i najskuplje područje u pregovaračkom procesu.\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine rukovodi aktivnostima pregovaračkog tima za Poglavlje 27 i koordinira aktivnosti na organizaciji sastanaka za skrining. Pored članova prgovaračkog tima sastanku bilateralnog skrininga prisustvuju predstavnici Kancelarije za evropske integracije i Misije Srbije pri Evropskoj uniji.\nRepublički geodetski zavod je Nacionalnim programom za usvajanje pravnih tekovina Evropske unije (National Plan for the Adoption of the Acquis – NPAA) u oblasti horizontalnog zakonodavsta zadužen za praćenje implementacije INPSPIRE direktive. Na bilateralnom sastanku Republički geodetski zavod je 17. novembra predstavio status transpozicije INPSPIRE direktive, aktivnosti na implementaciji i aktuelne projekte na uspostavljanju NIGP-a, kao i planove za dalju implementaciju. Predstavnik Evropske komisije Hugo De Groof dao je komentar na prezentovani status i smernice za dalji razvoj. Osnovna poruka je upućena na važnost komunikacije i koordinacije aktivnosti između sektora da bi se maksimalno iskoristila dobrobit uspostavljanja nacionalne infrastrukture prostornih podataka. Pored međusektorske saradnje, ukazano je na potrebu da se koordiniraju aktivnosti sa ciljevima e-uprave i podstakne regionalna saradnja da bi se iskoristili potencijali implementacije INSPIRE direktive.\nNakon bilateralnog skrininga, Evropska komisija predstavlja izveštaj o skriningu koji sadrži ocenu stanja i preporuke o otvaranju pregovora za poglavlje.


PressReader - 24 Sata (Serbia): 2016-09-16 - Stambeni krediti sve traženiji\n24 Sata (Serbia) - 2016-09-16 - AKTUELNO / SVET / EKONOMIJA -\nDOM - Stambeni krediti ubuduće bi mogli da budu još povoljniji, jer je bankama u interesu da odobre što više ovih pozajmica.\nDa je do izvesnog pomaka došlo, svedoči i podatak da je u prvih sedam meseci ove godine odobreno gotovo 1.000 pozajmica više nego lane. Na to su svakako uticale relativno niske kamatne stope, koje se u srpskim bankama kreću već od 3,60 odsto.\n- Kada određuju kamate, banke se rukovode faktorima kao što su referentna kamatna stopa NBS, euribor i kalkulacija rizika. Referentna kamatna stopa je snižena na četiri odsto. Euribor je stabilan i na istorijskom minimumu. Niko, međutim, ne može da predvidi koliko će to da traje. Treće, ne verujem da će faktor rizika da raste. Čini mi se čak da ima prostora i za njegovo snižavanje, jer su banke prilično stabilne - ocenjuje Zoran Grubišić, prodekan Beogradske bankarske akademije.\nBankama je, kako kaže, u interesu\nda se uspostavi trend rasta broja odobrenih stambenih kredita, odnosno da i u narednim godinama bude davano sve više pozajmica za kupovinu stanova. Zbog toga bi se moglo očekivati da one kreiraju još povoljnije uslove za odobravanje kredita.\nVeći broj stambenih kredita nije, međutim, uticao na rast prometa nekretnina preko agencija, niti na cene stanova koje su, kako kažu u agencijama za promet nekretnina, na istom nivou već godinu i po dana. Jedan od razloga je i taj što se krediti uglavnom odobravaju za novogradnju, koju građani kupuju direktno od investitora. A broj novoizgrađenih stanova je, prema svim procenama, nedovoljan da bi pokrio tražnju. Godišnje se, inače, prema poslednjim podacima u Beogradu izgradi između 5.000 i 7.000 stanova, a proda se oko 10.000 stambenih jedinica.\nGodišnje se u Beogradu proda oko 10.000 stambenih


Prisutnima se obratio Dejan Tošić, direktor PKS–RPK Zaječar, koji je naglasio značaj ovakvih edukativnih skupova.Milena Stevanović, predsednice Privrednog suda u Zaječaru istakla je značaj medijacije kao instrumenta rešavanja sporova u privredi, kao i u postupku sporazumnog finansijskog restrukturiranja i stečaja. Ona je ukazala na aktivnosti u Privrednom sudu i Privrednoj komori Srbije koje su posvećene razvoju medijacije u privredi zbog toga što se medijacija prepoznaje kao stvarni interes i korist za privredu, državu i za građane.\nLjubinko Gobeljić, predsednik Parlamenta privrednika RPK Zaječar pozdravio je prisutne i otvorio sednicu.\nPredavanje na temu „Kako održati vitalnost kompanije“ održao je profesor Dejan Erić sa Beogradske bankarske akademije. Profesor Erić je govorio o merama i postupcima za očuvanje vitalnosti kompanija, za pravovremeno reagovanje na zahteve tržišta, izbegavanje krize, ozdravljenje i restrukturiranje poslovanja i rešavanje problema korišćenjem raspoloživih instrumenata.\nNakon njegovog predavanja usledile su prezentacije o sporazumnom finansijskom restrukturiranju i medijaciji kao načinu rešavanja problema u poslovanju koju je izlagala Božana Jakišić iz Privredne komore Srbije, a o stečajnom postupku u funkciji konsolidacije i nastavka održivog poslovanja govorila je Ljiljana Matić, ispred Privrednog suda u Beogradu.\nPored članova Parlamenta privrednika, skupu su prisustvovali privrednici Zaječarskog i Borskog upravnog okruga, predstavnici lokalnih samouprava, sudova, banaka i osiguravajućih kompanija, medijatori, stečajni upravnici, knjigovodstvene agencije… Nakon prezentacija usledila je diskusija prisutnih.


Stopa pokrivenosti uvoza izvozom u BiH nikad nije iznosila 70% - Istinomjer\nZastupnik u Narodnoj skupštini Republike Srpske (NSRS) Nebojša Vukanović bio je gost emisije “Dan uživo”, emitovane na N1 televiziji 12. februara 2021. godine, te je u jednom trenutku govorio i o predsjedniku stranke iz koje dolazi, Srpske demokratske stranke (SDS), Mirku Šaroviću, odnosno njegovom mandatu na funkciji ministra vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine.\nOvom prilikom, Vukanović je pohvalio angažman Šarovića za vrijeme obnašanja navedene pozicije, iznijevši i informaciju o stopi pokrivenosti uvoza izvozom:\nUzet ćemo samo jednu činjenicu. Vrhunski su bili rezultati Ministarstva spoljne trgovine, pokrivenost izvozom 70%, nije bilo afera i čovjek je otvorio mnoga tržišta. Taj posao odlično radi.\nNebojša Vukanović, 12. 2. 2021.\nMirko Šarović je bio ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH u dva navrata, prvi put od 12. 1. 2012. do 24. 10. 2013. godine, a drugi od 31. 3. 2015. do 23. 12. 2019. godine.\nPrema podacima Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine, upravo je u pretposljednjoj godini mandata Šarovića (2018) ovo ministarstvo ostvarilo najbolje rezultate po ovom pitanju, te je prvi put do tada obim robne razmjene prešao 30 miliona KM (31.174.219). Ipak, ni u toj godini stopa pokrivenosti uvoza izvozom nije iznosila 70%. Naime, tada je uvoz robe bio u vrijednosti 19.273.968 KM, a izvoz 11.900.251 KM, što znači da je stopa pokrivenosti bila 61,7%.\nInformacije o izvozu i uvozu BiH u periodu 2012-2019. godina su dostupne u publikaciji Agencije za statistiku BiH o robnoj razmjeni BiH sa inostranstvom, te je u njoj moguće dobiti uvid u obim robne razmjene, vrijednost uvoza, izvoza, trgovinskog bilansa, kao i stopu pokrivenosti uvoza izvozom za navedeni vremenski period.\nZvanični podaci Agencije za statistiku BiH očigledno govore da stopa pokrivenosti uvoza izvozom nikada, pa tako ni u vrijeme mandata ministra Mirka Šarovića, nije iznosila 70%, a što je u suprotnosti sa tvrdnjom Nebojše Vukanovića. Iz tog razloga, Istinomjer ovakvu izjavu SDS-ovog zastupnika u NSRS-u ocjenjuje neistinitom.