50. BEMUS od 10. do 20. oktobra - LookerWeekly.com magazin\n· 11/09/2018 ·2 min read\nDanas je održana konferencija za novinare povodom 50. BEMUS-a. Novinarima su se obratili: Ivona Jevtić, sekretarka za kulturu grada Beograda, Damir Handanović, v.d. direktora CEBEF-a, Milica Kadić, predsednica odbora festivala i urednica muzičkog programa CEBEF-a, Jelena Janković-Beguš, moderator press konferencije, članica odbora festivala i urednica muzičkog programa CEBEF-a.\nKarte su od danas u prodajina blagajnama Kolarčeve zadužbine i Sava centra kao i preko Eventim mreže.\nPedeseti, „Zlatni BEMUS“, treba da ispuni mnoga očekivanja – da podseti one sa malo dužim sećanjem na dane najvećih uspeha, kada su u Beogradu gostovali najveći svetski umetnici i ansambli; da osvetli onu dimenziju svečarskog, sadržanu u samom nazivu manifestacije, koja u godini jubileja nameće potrebu za naročitim sjajem; da oda priznanje onim ansamblima iz Srbije koji su, takoreći, podigli BEMUSi bili stožeri programa tokom njegovog postojanja; i konačno, da osvetli pravac kojim će se ova višedecenijska manifestacija kretati u novom milenijumu, u vreme kada tehnologija u velikoj meri potiskuje umetničke sadržaje i načine prezentacije umetnosti iz prošlosti.\nNajatraktivniji svetski umetnici, čiji su nastupi uvek davali onu dimenziju prestiža i neponovljivosti BEMUS-u, i ove godine su tu. Na otvaranju festivala, originalni violinista Najdžel Kenedipredstavlja se beogradskoj publici svojim novim programom koji predstavlja omaž velikanu džez muzike – Džordžu Geršvinu. Uvereni smo da će ovaj spektakularni koncert u Sava centru oduševiti i najširu publiku i najprobirljivije muzičke sladokusce.\nVodeći tenor današnjice Ramon Vargas, koji je jednako poznat po svom blistavom glasu kao i po svom humanitarnom radu, nastupa na koncertu Simfonijskogorkestrai HoraRTSpod upravom Bojana Suđića koji obeležavaju stogodišnjicu rođenja Leonarda Bernštajna. Izvodeći najpopularnije operske arije i pesme, Vargas će nam približiti i zvukeLatinske Amerike.\nSolističke nastupe imaju ruski pijanista Vadim Rudenko, dvostruki laureat prestižnog takmičenja „Čajkovski“ u Moskvi, kao i korejski violinista Edvin E. S. Kimkoji se prvi put predstavlja beogradskoj publici.\nBeogradska filharmonija kao jedna od muzičkih institucija koje su dale odlučujući doprinos u formiranju Beogradskih muzičkih svečanosti – zahvaljujući velikom entuzijazmu i vizonarstvu nekadašnjeg šefa-dirigenta Živojina Zdravkovića– vraća se na BEMUS posle deset godina da zatvori ovogodišnji festival. I to ne bilo kako, već upravo onim delima kojima su otvorene i zatvorene prve Beogradske muzičke svečanosti, 1969. godine – poemom „Beograd“ Dragutina Gostuškogi Devetom simfonijom Ludviga van Betovena. U ovom monumentalnom omažu počecima BEMUS-a, Beogradskoj filharmonijii dirigentu Gabrijelu Felcuse pridružuju Hor Slovenačke filharmonijei kvartet solista vodećih operskih evropskih operskih kuća– Akiho Cuđi, Šarlote Kvat, Brenden Ganel, Markus Ajhe).\nDva reprezentativna koncerta inostranih ansambala dodatno obogaćuju program 50. BEMUS-a: Šarun ansambl Berlinske filharmonije, nazvan po arhitekti zgrade Berlinske filharmonije, i čuveni Brodski kvartetiz Velike Britanije koji je poznat i po svojoj saradnji sa zvezdama svetske popularne muzike (Sting, Elvis Kostelo, Bjork…), donose beogradskoj publici najlepše stranice kamerne muzike.\n„Zlatni BEMUS“ predstavlja i one programske segmente koji su tradicionalno bili zastupljeni u programima onog festivala, a koji su dragi posvećenom krugu ljubitelja muzike. U tu grupu spadaju program izvorne narodne muzikei tradicionalni „podijum mladih“, koncert na kome se predstavljaju najperspektivniji solisti čije vreme tek dolazi.\nDobra žena u Kolarcu


NSinfo: Antić: Jesmo izgubili u derbiju - ali od danas nastavljamo svoj put\nAntić: Jesmo izgubili u derbiju - ali od danas nastavljamo svoj put\n- Atmosfera u timu nije opala posle neuspeha\nu susreta s Crvenom zvezdom, kao ni nivo samopouzdanja koji imamo - rekao je za Dnevnik pred polazak na put mladi reprezentativac Srbije i pouzdani levi bek Novosađana Nikola Antić. - Jesmo izgubili u derbiju, ali od danas nastavljamo svoj put, rešeni da ujedno nastavimo i kontinuitet dobrih igara i pobeda. Protiv Beograđana se videlo da oni nisu igrački jači od nas i pobedili su nas zahvljujući našim greškama za koje verujem da više ne mogu da nam se ponove.\nTokom zimskih priprema u Budvi, Milanovčani i kombinovana ekipa Vojvodine odigrali su trening utakmicu i rezultat je tada bio 1:1.\n- Dobro, to je bila provera forme na pripremama, a danas nas očekuje nešto sasvim drugo. Metalac ima respektabilnu ekipu s kojom, već duži vremenski period, uspešno radi trener Nenad Vanić. Ovaj tim, s manjim promenama, igra dosta vremena zajedno, pa se igrači međusobno dobro poznaju. U Gornjem Milanovcu nas, međutim, očekuje dobar teren, susret se igra na lepom sportskom objektu i nadam se da će nam to omogućiti da razvijemo našu igru. To znači da ćemo nastojati da budemo agresivni na polovini rivala i da tako dođemo do šansi za postizanje golova. Nastup iz prvih 25 minuta utakmice sa Zvezdom treba da nam bude ideja vodilja i, uspemo li u tome, bićemo veoma blizu ostvarenju cilja.\nJoš jednom se Nikola Antić osvrnuo na prošlu utakmicu u Novom Sadu.\n- Ništa se posebno nije dogodilo u derbiju, jer i porazi su sastavni deo sporta. Najbitnije je, kako naš narod kaže, da se u pobedi ne ponesemo, a da se u porazu ne ponizimo. Greške u defanzivnom redu koje smo tada napravili bile su plod čitavog spleta okolnosti. Probijali su nas Beograđani po bokovima u drugom poluvremenu, pa je otuda bilo dosta centaršuteva pred naš gol. Bili smo prinuđeni da se branimo, a naši štoperi su bili pod stalnim pritiskom. Svesni smo gde smo grešili, jer ne događa se često da nas neko tako pritisne kao što je to Zvezda učinila u nastavku susreta. Stečeno iskustvo možemo i moramo da iskoristimo i ispravimo mane koje smo pokazali i onda u Gornjem Milanovcu ne bi smelo da bude nikakvih problema Ubeđen sam da ćemo to i učiniti i verujem u osvajanje sva tri boda - kategoričan je bio Nikola Antić.\nNikola Antić našao se na spisku mladih reprezentativaca Srbije koji je novi selektor “orlića” Nenad Lalatović pozvao za prijateljske utakmice sa Švedskom i Slovačkom.\n- Jako mi je drago zbog Lalatovićevog poziva, jer znam da zaslužujem da se nađem u ovoj selekciji - rekao je pouzdani fudbaler. - Već dugo se bavim svojom formom, jako dobro treniram i u klubu i individualno i sve to mora da dođe na naplatu. Osećam se veoma dobro, isto tako i igram i spreman sam da sačekam svoju priliku i u državnom timu. Znam da je Antonov trenutno u prednosti, jer je igrao tokom čitavih kvalifikacija, ali biću tu da iskoristim svaku eventulnu šansu. Želim da budem deo ove grupe igrača i nadam se da ću opravdati poziv koji sam dobio.\nTrener Vojvodine Dragan Ivanović može da računana sve igrače, a današnja utakmica igra se od 16.30 časova, uz prenos na kanalu TV Arena sport 1.\n1 Crvena zvezda 26 21 4 1 63 21 +42 67\n2 Partizan 26 19 4 3 48 15 +33 61\n3 Vojvodina 25 17 3 5 46 20 +26 54\n4 Napredak 26 11 7 8 28 23 +5 40\n5 Radnički (N) 26 11 7 8 34 31 +3 40\n6 Mladost 26 11 5 10 28 27 +1 38\n7 Voždovac 26 11 4 11 29 30 -1 37\n8 Javor Matis 26 9 9 8 30 35 -5 36\n9 Spartak ŽK 26 9 7 10 35 41 -6 34\n10 Čukarički 26 9 6 11 30 36 -6 33\n11 Rad 26 7 8 11 23 31 -8 29\n12 Metalac 25 6 8 11 19 25 -6 26\n13 Bačka (BP) 26 7 3 16 15 32 -17 24\n14 Radnik 26 5 6 15 22 39 -17 21\n15 Borac 26 4 6 16 22 40 -18 18\n16 Novi Pazar 26 4 5 17 20 46 -26 17\nUspostavlja se redovni saobraćaj vozova na novosadskoj pruzi\nPreduzeće „Srbija Voz" a.d. je saopštilo da će od danas biti


Unapređivanje profesionalnih i etičkih standarda - Media & reform centar Niš\nUnapređivanje profesionalnih i etičkih standarda\nPosted on 15 јануара, 2016 January 17, 2018 by Nikola Stojanovic\nMedia i reform centar Niš predstavio je set preporuka za razvoj mehanizama za utvrđivanje i ostvarivanje javnog interesa u medijskim sadržajima i unapređivanje profesionalnih i etičkih standarda u oblasti javnog informisanja, zatim bliža merila za izbor projekata, kao i koju bi namenu trebalo da imaju sredstva za ostvarivanje javnog interesa. Preporuke i dopunski kriterijumi urađeni su na osnovu analize, intervjua sa predstavnicima medija i anketa sa građanima Niša.\nNa okruglom stolu su pored velikog broja novinara i urednika niških medija prisustvovali i Vukašin Obradović, predsednik NUNS-a, Ivan Protić, urednik B92 info kanala, Nebojša Stevanović, načelnik Uprave za kulturu Grada Niša i Mladen Velojić, direktor Media i reform centra Niš.\nTrening o pisanju projekata namenjen novinarima, održan je 29. i 30. januara. Interesovanje je bilo veliko, tako da smo od skoro 40 prijava, morali da odaberemo 20 polaznika. Predavači su bili iskusni projekt menadžeri – Tamara Filipović-Stevanović (NUNS) i Nenad Stojanović (OCD Proaktiv). Osim dvodnevne obuke i rada po agendi predavača, tokom čitavog procesa izrade projekata učesnicima će na raspolaganju biti stručni konsultant za sve eventualne nedoumice i pitanja. Koliko je obuka za pisanje projekata bila potrebna i značajna zaposlenima u medijima, govore i komentari učesnika treninga u evaluacionim upitnicima. Sve prezentovane informacije bile su im veoma korisne i jasne, a pojedini učesnici uvideli su i sopstvene greške na prethodnim konkursima. Zaključak učesnika jeste i da su ovakvi treninzi, sa stručnim predavačima i profesionalnom organizacijom koja ih realizuje, preko potrebni i da ih treba biti i ubuduće, kao i da u neke od narednih treninga u fokus treba staviti budžet.\nNamena sredstava za ostvarivanje javnog interesa: LINK\nPreporuke MiRC LINK\nFotografije trening: LINK\nFotografije Okrugli sto: LINK\nProjekat je podržan od strane Grada Niša, Uprave za kulturu\n„ČUVAJ SE“ – „ARAK TUT“\nZAVRŠENO PRIJAVLJIVANJE ZA TRENING O PISANJU PROJEKATA\nSelect A Category 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022\nMediji za građane – gradimo poverenje\nLjudi za ljude\nProgram malih medijskih grantova „Mediji i demokratija“\nZajedno za mlade\nJavne rasprave za javne poslove i dobre odluke – gradimo Otvorenu upravu kroz izgradnju poverenja i učešće građana\nCopyright © 2020. Media & reform centar Niš


STALNA KONFERENCIJA ROMSKIH UDRUŽENJA GRAĐANA - Ekonomska aktivnost Roma u Srbiji\n1. Razlike između dva popisa\nU prvoj tabeli predstavljeni su podaci o ekonomskoj aktivnosti Roma u Republici Srbiji, prikupljeni popisima stanovništva 2002. i 2011. godine. Na osnovu samih razlika učešća u pojedinim kategorijama može se uočiti da je u periodu od 10 godina značajno opao procenat zaposlenih Roma i to za 5,95%, dok povećanje beleže kategorije lica koja obavljaju samo kućne poslove u svom domaćinstvu (domaćice) i to za 2,19%, kao i lica iz kategorije ostali za 3,57%. Radi se o visoko statistički značajnim razlikama, jer je realizovani hi kvadrat test prilagođenosti (koji iznosi 5.233,6) znatno veći od teorijskih (12,6 za stepen slobode 6 i nivo značajnosti od 5%, kao i 16,8 za isti stepen slobode i 1% nivoa značajnosti).\nU poređenju sa ekonomskom aktivnošću Roma u čitavoj Republici Srbiji, region Vojvodine pokazuje nešto manje smanjenje zaposlenih Roma (ali još uvek značajno), povećani broj domaćica i lica iz kategorije ostali (tabela 2). Razlike uočene između dva popisa su i u ovom slučaju visoko statistički značajne iako empirijski hi kvadrat test prilagođenosti ima nešto manju vrednost od vrednosti za celu Srbiju. On iznosi 1.337,2, dok se najveće razlike između empirijskih i teorijskih frekvencija vide u kategoriji zaposlenih Roma, domaćica i ostalih.\nMeđutim, njegova vrednost upućuje na zaključak o odbacivanju nulte hipoteze da raspored frekvencija prema kategorijama stanovništva iz 2011. godine prati raspored struktura iz 2002. godine.\nZa razliku od regiona Vojvodine, u Centralnoj Srbiji (Beogradski region, Šumadija i Istočna Srbija, kao i Istočna i Južna Srbija) beleži se najveći pad zaposlenih Roma u odnosu na popis iz 2002. godine, ali i manji porast žena iz kategorije domaćica (tabela 3). Ovo povećanje je za samo 1,43%, dok je u regionu Vojvodine ova kategorija porasla za 4,09%. Takođe se uočava da u Vojvodini opada procenat nezaposlenih lica za 1,54%, koji se 2011. godine verovatno nalaze u kategoriji ostalih gde su lica sa drugim ličnim prihodima, ali i primaoci socijalne pomoći. U Centralnoj Srbiji ova kategorija Roma raste za 1,91% u odnosu na popis iz 2002. godine. Razlike između dva popisa, prikazane u tabeli 3, takođe su visoko statistički značajne i vrednost empirijskog hi kvadrat testa prilagođenosti je mnogo veći u odnosu na region Vojvodine, što ukazuje na veće razlike između dva popisa zabeležene u Centralnoj Srbiji. On iznosi 4.423 i takođe upućuje na zaključak da odbacimo nultu hipotezu o jednakosti struktura između dva popisa.\n2. Regionalne razlike ekonomske aktivnosti romske populacije na osnovu popisa 2011. godine


Đurđević: "Iskoristiti Partizanove slabosti" - Sportske.net\nĐurđević: "Iskoristiti Partizanove slabosti"\nTrener fudbalskog kluba Radnički 1923 Dejan Švaba Đurđević očekuje da njegovi izabranici na nedeljnom gostovanju daju svoj maksimum i "pokažu zube" a šansu za osvajanje bodova vidi u činjenici da Partizan ima mladu ekipu koja je sklona oscilacijama u igri.\nDo juče davljenik u superligaškom društvu u nedelju gostuje petostrukom uzastopnom šampionu Srbije u okviru 12. kola domaćeg fudbalskog šampionata.\nRadnički iz Kragujevca je tokom prethodnog vikenda savladao ekipu OFK Beograda na svom terenu čime je napravljena sjajna uvertira da se dobro odigra na stadionu Partizana.\nDejan Đurđević rekao je na konferenciji za medije da bi njegovi izabranici meč sa Partizanom trebalo da dožive kao šansu za afirmaciju i da igrom bez opterećenja pokušaju da dođu do povoljnog rezultata.\n"Moja ekipa je dosta psihološki dobra u ovom trenutku, mislim da je pobeda protiv OFK-a podigla samopouzdanje na jedan viši nivo. Dodatan motiv igračima na ovoj utakmici ne treba, imaju jednu odličnu šansu da pokažu u Beogradu šta znaju. Neka daju sve od sebe i ja se nadam da to na kraju može da rezultira sa osvajanjem jednog boda, a sa više bi naravno bili zadovoljni" kazao je popularni Švaba.\nŠansu da se napravi iznenađenje u Humskoj Đurđević vidi u činjenici da Partizan očekuje težak duel u LE sa Interom koji će fizički i mentalno istrošiti mlade igrače željne dokazivanja.\n"Apsolutni favorit je ekipa Partizana koja možda u ovom trenutku igra najbolji fudbal u našoj državi, to su posebno pokazali u prethodnoj utakmici protiv Intera. Sa druge strane danas ih očekuje veoma teška utakmica i ono što je naša nada u ovom trenutku je da je to jako mlada ekipa koja je sklona oscilacijama, tako da ćemo mi pokušati da iskoristimo njihovu slabost u nedelju na utakmici i pokušati da osvojimo neki bod" kazao je Đurđević.\nMeč u Humskoj igra se u nedelju, 11. novembra a početak utakmice zakazan je za 17 časova.


SAD i Japan održavaju zajedničke manerve usred korejskih tenzija\nArhiva - Američki F/A-18s i japanski F/A-15s lete iznad američkog nosača aviona Ju-es-es Ronald regan u susret zajedničkoj vojnoj vežbi na nedefinisanoj lokaciji, na fotografiji koju su obezbedile Japanske odbrambene snage, 10. novembra 2017.\nAmeričke i japanske vojne snage započele su zajedničke vojne veže usred tenzija sa Severnom Korejom po pitanju njenog nuklearnog i raketnog programa.\nTrinaesta godišnja vežba "Čelična pesnica" startovala je u petak u zapadnoj američkog državi Kalifornija i nastaviće se do 12. februara.\nViše od 500 američkih marinaca i mornara zajedno će sa oko 350 pripadnika Japanski zemaljskih odbrambenih snaga trenirati operacije vatrene podrške i amfibijske napade.\n"Ovo je realističnan i izazovan trening u partnerstvu sa Japancima, kako bi se bolje pripremili i mi, i oni, za sve što bi moglo da se desi na Pacifiku, tako da budemo spremni da reagujemo", rekla je potporučnica Tori Simanek, portparolka 11. Ekspedicione jedinice marinaca za Glas Amerike.\nAmerički marinci i pripadnici Japanskih odbrambenih snaga postrojeni u formaciju kao deo ceremonije početka vežbe "Čelična pesnica" 2018. u Kemp Pendletonu, Kalifornija, 12. januara 2018.\nVežba "Čelična pesnica" počinje u trenutku kada su tenzije sa Severnom Korejom stavile Japan, Južnu Koreju i Sjedinjene Države u stanje uzbune. Severna Koreja testirala je interkontinentalnu balističku raketu u novembru, za koju neki eksperti veruju da je u stanju da pogodi bilo koje mesto na kontinentlanom delu SAD.\nRanije ovog meseca, predsednik SAD Donald Tram i severnokorejski lider Kim Džong Un razmenili su pretnje po pitanju veličine, lokacije i potencijala njihovih "nuklearnih dugmadi".\nSAD i Južna Koreja nedavno su odložile zajedničke vojne vežbe do završetka Zimskih olimpijskih igara u Pjongčangu narednog meseca. Američki sekretar odbrane, Džim Maris, nazvao je odlaganje "praktičnom stvari" i rekao da će se vežba održati nakon Paraolimpijskih igara, koje traju od 9. do 18. marta.\nSimanek kaže da nije bilo razgovora o odlaganju "Čelične pesnice", za koju je rekla da nije u vezi sa događanjima u Severnoj Koreji.\n"Čelična pesnica" će se održati u bazi marinskog korpusa Pendleton, mornaričkoj amfibijskoj bazi Koronado i mornaričkoj pomoćnoj vazdušnoj bazi na San Klemente ostrvu. Glavni događaj biće trening scenarija amfibijskog napada lansiranog sa američkog amfibijskog broda Ju-es-es Rašamor, u koordinaciji sa helikopterskim napadom na kopno.\nOvo će biti poslednja vojna vežba pre nego što Japan ne formira svoju Brigadu za brze amfibijske napade u martu. Nova japanska jedinica slična je američkim marincima i moći će da bude upotrebljena za odbranu spornih teritorija.


Udruženje građana "Oštra Nula" organizovalo je niz radionica po nazivom „Vikend aktivizma“ koji je bio održan 7. i 8. septembra u parku „Dr Mladen Stojanović“ u Banjaluci. Aktivno učešće u ovom događaju su uzeli/e i aktivisti/kinje prijedorskih organizacija Centar za mlade "KVART", Čisto srce i Optimisti Kozarac.\nCilj ovih radionica je bio upoznavanje mladih sa nenasilnim, društveno-odgovornim aktivizmom, demokratskim metodama za izgradnju boljeg društva, stimulisanje na pojedinačni ili grupni rad, te umrežavanje i saradnju među različitim sredinama i davanje prilike da se ovi koncepti objasne i približe našim građanima/kama kroz direktne primjere i iskustva naših sugrađana/ki.\nUčesnici/e su imali/e priliku da razgovaraju sa aktivistima/kinjama iz različitih oblasti, da prisustvuju praktično-kreativnim radionicama gdje su radili/e na jačanju timskog duha, udruživanju i organizovanju, kao i radionicama na kojima su izrađivali/e stencile, transparente, oslikavati majice i itd.\nTakođe, u sklopu "BL Art" festivala koji je održan u tom periodu, učesnici/e su imali/e priliku za druženje i učestvovanje u raznim drugim zanimljivim radionicama i koncertima.\nSvakako se zahvaljujemo našim dragim prijateljima/icama izOštra Nula na ovakvo divnoj prilici za druženje, učenje i produktivan rad.


A. J. 7. marta 2021. 19:41\nLongform Reprint: @sallyquinndc’s 1974 article on Christine Chubbuck, the newscaster who killed herself on live TV https://t.co/H1nqwxl6MJ pic.twitter.com/MznNZODHP6\n— Longform (@longform) October 20, 2016\nGledajući u kameru, 29-godišnja voditeljka je rekla: “U skladu s politikom Kanala 40 da verodostojno prikazuje nasilje i krvoprolića, sada ćete imati priliku da prvi vidite još jednu stvar – pokušaj samoubistva.”\nSkandal uživo: Gola utrčala u studio i ciglom gađala voditeljku…\nA post shared by reaghan's spam ♡ (@reaghanhopetwo)\nČlanovi informativne ekipe su gledali u neverici i u prvom trenutku pomislili da je u pitanju šala. Međutim, kada je šef potrčao prema njoj i počeo da viče, suočio se s brutalnom istinom. Hitno su je odvezli u bolnicu, gde je preminula.\nSud je, u dogovori sa Kristininom porodicom, zabranio lokalnoj televiziji da distribuira snimak voditeljkinog samoubistva.\nGodine 2016. snimljen je i film “Kristin” koji je inspirisan tragičnom istinitom pričom o mladoj voditeljki, a nesrećnu Kristinu igra Rebeka Hol.


15. okt. 2021. | 10 prikaz/prikaza | 0 osobe/osoba misle da je ovo korisno\nGlobalna rezervna kopija lokacije štiti vašu organizaciju od situacija katastrofe.\nPregled pravljenja rezervne kopije globalne lokacije\nWebex Global Site Backup (GSB) sistem obezbeđuje da iskusite poslovni nastavak čak i u situaciji katastrofe. Dodatne pogodnosti uključuju potpunu redundantnost za prozore za održavanje ili druge sistemske prekide. GSB svakom kupcu obezbeđuje rezervnu Webex lokaciju. GSB sistem obezbeđuje dvosmerni sinhronizaciju podataka baze podataka u realnom vremenu između primarne lokacije i lokacije rezervne kopije. Svi klijenti su podržani sa GSB- om.\nWebex lokacija rezervne kopije je zasebna lokacija od primarne lokacije. Webex hostuje lokaciju rezervne kopije na drugom sistemu i na posebnoj geografskoj lokaciji od primarne lokacije.\nGSB sistem vas automatski preusmerava na lokaciju rezervne kopije u slučaju otkazivanja celog sistema sastanaka. Ako započnete sastanak na primarnoj lokaciji, a primarna lokacija ne uspe zbog otkazivanja celog sistema, automatski ćete biti preusmereni na isti planirani sastanak na lokaciji rezervne kopije. U slučaju određenih delimičnih kvarova sistema, Webex će ručno prebaciti vašu uslugu na GSB lokaciju.\nAko primarna lokacija ne uspe pre početka planiranog sastanka. Planirani sastanak je dostupan na lokaciji rezervne kopije, pošto se podaci o sastanku sinhronizuju u realnom vremenu između primarne lokacije i lokacije rezervne kopije. Sastanci koje ste planirali na lokaciji rezervne kopije takođe su dostupni kada se primarna lokacija ponovo pojavi na mreži.\nAko primarna lokacija ne uspe zbog otkazivanja celog sistema tokom sastanka, svi, uključujući domaćina i učesnike, prekidaju vezu sa sastankom. Svi učesnici sastanka mogu da se ponovo pridruћe sastanku koristeći URL adresu primarne lokacije i automatski se usmeravaju na lokaciju rezervne kopije. Ako serveri za saradnju sa sastankom i dalje funkcionišu, možete da nastavite sastanak na primarnoj lokaciji. Međutim, ne možete da započnete novi sastanak na primarnoj lokaciji. Novi sastanak možete da započnete samo na lokaciji rezervne kopije dok se usluge na primarnoj lokaciji ponovo ne pokrene.\nIsti broj telekonferencije koristite na lokaciji rezervne kopije kao i na primarnoj lokaciji.\nKada započnete sastanak kopiran sa primarne lokacije na lokaciji rezervne kopije, status sastanka (U toku/pridruži se sada) će takođe biti prikazan za originalni sastanak na primarnoj lokaciji. Učesnici mogu da se pridruže sastanku započetom na lokaciji rezervne kopije sa primarne lokacije.\nMožete da pristupite samo jednoj lokaciji, primarnoj lokaciji ako je gore ili lokaciji rezervne kopije u slučaju da primarna lokacija nije dostupna. Webex mreža automatski preusmerava pozive za sastanak na lokaciju rezervne kopije u slučaju da je primarni sistem za sastanak neusaglašeljiv.\nVaša lokacija rezervne kopije izgleda potpuno isto kao i vaša primarna lokacija. Lokaciju sa kojom je trenutno povezana možete da identifikujete pozivom http: //<mycompany>.webex.com/<mycompany>/detectbackup.php. Ako URL adresa stigne do primarne lokacije, ona vraća poruku "Primarno". Ako stigne do GSB lokacije, vraća poruku "Backup".\nPravljenje rezervne kopije lokacije\nSa GSB sistemom, informacije o korisničkom nalogu i sastanku sinhronizuju se u realnom vremenu i na dva načina između primarne lokacije i lokacije rezervne kopije. Sastancima na lokaciji rezervne kopije možete pristupiti samo kada primarna lokacija nije dostupna.\nKorisnički nalog i informacije o sastanku sinhronizuju se u realnom vremenu i na dva načina između primarne lokacije i lokacije rezervne kopije. Informacije o brendiranju lokacije se kopiraju jednom dnevno od primarne samo do lokacije rezervne kopije. Ispravke brendiranja napravljene na lokaciji rezervne kopije nisu dostupne na primarnoj lokaciji.\nGSB sistem replikacije replicira sve prilagođene stranice i klijentske verzije sa primarne lokacije na lokaciju rezervne kopije jednom dnevno. Prilagođene stranice i klijenti su obično dostupni na lokaciji rezervne kopije posle 24 časa.\nOdržavaju se svi novi podaci, bez obzira na to na kom sajtu je kreiran:\nKorisnički nalog kreiran na lokaciji rezervne kopije biće kopiran na primarnu lokaciju u realnom vremenu.\nKada planirate sastanak na lokaciji rezervne kopije, taj sastanak se odmah kopira na primarnu lokaciju. Svi sastanci koje planirate na lokaciji rezervne kopije pojavljuju se na vašoj primarnoj lokaciji.\nWebex objedinjuje korišćenje lokacije za pravljenje rezervnih kopija sa odgovarajućim primarnim lokacijama. Izveštaji na vašoj primarnoj lokaciji sadrže i primarnu lokaciju i rezervnu upotrebu lokacije.\nKomunikacija se šalje na svako održavanje pre vremena, a radovi se obavlja tokom naših standardnih prozora za održavanje, 7 .m. PST do 12 .m. PST. Za to vreme, nećemo uspeti da se vratimo na rezervnu kopiju lokacije, a zatim ćemo se vratiti nakon završetka održavanja, i ne bi trebalo da bude nikakvog uticaja na dostupnost usluge.\nSa GSB sistemom, podaci o vašoj lokaciji se sinhronizuju između primarne lokacije i lokacije rezervne kopije u realnom vremenu i u dvosmernom stilu. Ako je potrebno ažurirati primarnu lokaciju, Webex izvršava ispravke tokom normalnog prozora za održavanje (7 .m. PST do 12 .m. PST). Ove ispravke za održavanje na primarnoj lokaciji se trenutno ažuriraju na lokaciju rezervne kopije.\nXML API je podržan na vašoj lokaciji rezervne kopije sa GSB-om. Sa GSB-om nema potrebe da menjate kodove za integraciju pošto primarna lokacija i lokacija rezervne kopije imaju istu URL adresu.\nU poređenju sa podrškom trenutne RUN lokacije za API korisnike, GSB API podrška partnerima nudi mnogo više funkcija. RUN lokacije imaju samo korisničke naloge i informacije o brendiranju, dok GSB lokacije imaju mnogo više funkcija podržanih kao što je ranije navedeno. GSB takođe obezbeđuje način da API korisnici otkriju da li pristupaju lokaciji rezervne kopije pozivom http: //<mycompany>.webex.com/<mycompany>/detectbackup.php. Ako URL adresa stigne do primarne lokacije, ona vraća poruku "Primarno". Ako stigne do GSB lokacije, vraća poruku "Backup". RUN lokacije nisu dale nikakav nagoveštaj lokacija rezervne kopije.


Nova usluga aviokompanija: Vjenčanje na nebu – Portal Podgorica\nNova usluga aviokompanija:…\nNova usluga aviokompanija: Vjenčanje na nebu\nPandemija korona virusa i potreba poštovanja zabrane okupljanja i održavanja fizičkog rastojanja izuzetno je otežala situaciju parovima koji su planirali svoja vjenčanja.\nZato je kompanija Air Charter Service osmislio novu uslugu koja će mladencima ovaj događaj učiniti nezaboravnim, “Vjenčanje na nebu“.\nPaket po cijeni od 28.000 dolara nudi mladencima da na dvosatnom letu u privatnom avionu tipa „čelendžer 850“ koji može da primi do 16 putnika, kažu sudbonosno „da“.\n„Nažalost, mnogi parovi su morali da odustanu od prvobitnih planova za vjenčanje zbog koronavirusa, a mi u kompaniji smo samo željeli da ponudimo rješenje koje će našim klijentima omogućiti vjenčanje iz snova“, naglašava Endi Krisi, direktor kompanije.\nAranžman „Vjenčanje na nebu“ obuhvata i uslugu hrane i pića koji se mogu prilagoditi željama i potrebama mladenaca, bilo da žele da proslave u uskom krugu porodice i prijatelja ili da jednostavno pobjegnu samo njih dvoje.\nRuta leta se može unaprijed dogovoriti, tako da letilica može da nadleti iznad područja koja su iz nekih ličnih razloga važna mladencima.\nPored dvočasovnog leta, paket uključuje i prevoz do i sa aerodroma, šampanjac, zakusku i matičara. Može da se odabere cvijetni aranžman u bojama koje mladenci žele, kao i lista pjesama koja će se puštati tokom leta.\nKompanija je takođe predstavila i paket aranžman „Samo nas dvoje“ po cijeni od 18.000 dolara, koji nudi iste pogodnosti, ali na avionima tipa „cesna“ za dvije osobe.


Pisonero: Pismo Ursule fon der Lajen Vučiću odgovor na njegovo prethodni dopis - European Western Balkans\nAleksandar Vučić i Ursula fon der Lajen; Foto: Evropska unija\nBRISEL – Predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen odgovorila je prošle nedelje na pismo koje je prethodno dobila od predsednika Srbije Aleksandra Vučića, a koje se odnosi na modernizaciju železničke pruge Beograd-Niš-Preševo na granici Srbije sa Severnom Makedonijom, za EWB je potvrdila portparolka Evropske komisije Ana Pisonero.\nMediji u Srbiji prošle nedelje preneli su vest da je predsednica Evropske komisije uputila pismo predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću u kojem mu se zahvaljuje na „produktivnom sastanku u Briselu 26. aprila“.\nPrema medijskim natpisima, u pismu naglašava da se posebno raduje saradnji na velikom projektu modernizacije železničke pruge Beograd-Niš-Preševo na granici Srbije sa Severnom Makedonijom.\nKako se navodi u pismu u koje su mediji imali uvid, Fon der Lajen ističe da je pomenuti projekat „ogroman pomak i važna prekretnica u našim budućim odnosima“, te dodaje da je „srećna što se ovaj projekat nalazi u Ekonomskom i investicionom planu za Zapadni Balkan, koji je Evropska komisija usvojila prošle jeseni.\nOno što je međutim izostavljeno je da je ovo pismo došlo kao odgovor na prethodno upućeno pismo predsednika Srbije predsednici Evropske komisije.\n“Možemo da potvrdimo da je predsednica EK odgovorila na pismo koje je prethodno dobila od predsednika Vučića a koje se odnosilo i na pitanje saradnje u izgradnji železničkog koridora”, za EWB kaže Ana Pisonero.\nOna je objasnila da predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen obavlja redovnu prepisku sa šefovima država i vlada, uključujući i partnere sa Zapadnog Balkana.\nU pisanom odgovoru za naš portal, Pisonero ističe da Evropska unija podržava ulaganja u transevropske mreže u regionu.\n“Evropska unija podržava izgradnju i ulaganja u transevropske mreže u svim partnerskim zemljama Zapadnog Balkana. To uključuje i Koridor 10 u Srbiji, koji je važan deo proširene transevropske transportne mreže Evropske Unije. Evropska komisija je u stalnom kontaktu sa partnerima u svim državama regiona kako bi podstakla ekonomski oporavak i velike investicije, uključujući i infrastrukturu”, navela je Pisonero.\nPročitaj još: Infrastruktura ili vladavina prava – šta je bio fokus Vučićevih sastanaka u Briselu?\nAleksandar VučićAna PisoneroEvropska komisijaUrsula fon der Lajen\nPoslanica Evropskih zelenih Fon Kramon: Sa demokratijom u trenutnom obliku, Srbija ne može da postane članica EU\nNova tranša pomoći EU za unapređenje integrisanog upravljanja granicom Srbije početkom naredne godine\nEWB 12. 10. 2020.


Smanjuje troškove posedovanja i rada - Teknoxgroup\nPratite dnevnu potrošnju goriva, efikasno usmeravajte cisterne sa gorivom i pratite korišćenje opreme dan po dan, sat po sat u cilju efektivnog upravljanja performansama i stanjem vaših sredstava. Obuzdajte glavne troškove vašeg poslovanja putem proaktivnog praćenja korišćenja i potreba za održavanjem.\nSa informacija sa Product Linka, možete premestiti opremu tamo gde je najpotrebnija i time povećati iskorišćenost. Pored toga, možete lako da podesite granice gradilišta i bezbednosna upozorenja da vas obaveste o neovlašćenom korišćenju opreme. Za maksimalnu efikasnost možete identifikovati neefikasno korišćenje, odrediti pravu veličinu vašeg mašinskog parka, kontrolisati troškove goriva i uvideti mogućnost poboljšanog usmeravanja.\nKorišćenjem Product Linka za praćenje i upravljanje stanjem vaše opreme, možete efektivno da planirate i sprovodite servise i održavanje da produžite vek opreme i izbegnete skupe mehaničke kvarove. Product Link dozvoljava vam rad sa vašim dilerom na pravljenju fleksibilnog, pristupačnog servisnog plana za vaš rad.


Vreme 1034 - Iz licnog ugla – Sedam pravih tacaka: Model sa greskom\nVerovatno najveći autoritet ekonomske nauke danas, Džozef Štiglic, dao je ključne preporuke koje mora da ispuni antikrizni program da bi otklonio posledice krize i stvorio osnovu budućeg razvoja jedne zemlje. Kvalitetan program mora da sadrži mere koje će imati (1) brzo dejstvo, (2) efektivne su, (3) usmerene na ključne kratkoročne probleme, (4) ali sa vizijom rešenja za dugoročne probleme zemlje, (5) fokusirane su na investicije, koje (6) otklanjaju posledice u oblastima u kojima je izgubljen najveći broj radnih mesta i koji je (7) društveno odgovoran.\nDa su finansijeri (USAID) i mentori (Vlada Srbije) izrade "Postkriznog modela ekonomskog rasta i razvoja Srbije 2011–2020. godine" poštovali ove preporuke, ne bi odobrili taj model kao osnovu ekonomske politike Srbije za narednu deceniju.\nJasno je da u kreiranju ovog modela nije učestvovao nijedan privrednik, a da ni ekonomisti izgleda nisu imali veliki uticaj. Model je više rezultat rada statističara ili matematičara, jer se računski sve uklapa. Država će izbeći projektovani bankrot u 2015. godini zbog pada deviznih rezervi na 0, do čega nas dovode sadašnji model očuvanja kursa dinara i servisiranje stranog duga. Još samo da privreda i građani izdrže. Prema modelu, povećaće se porezi, smanjiti penzije i plate, povećati izvoz i strane investicije.\nModel se odnosi na desetogodišnji period, ali ni u jednom delu ne iznosi plan pokretanja modela u prvoj, drugoj godini, koje su uvek najvažnije za ocenu realnosti modela. Ne nudi se objašnjenje kako će se sa prošlogodišnjih 800 miliona evra stranih investicija, u 2012. godini dostići projektovane 2,3 milijarde. Takođe, model ne objašnjava na koja tržišta i šta će se izvoziti u toliko većem obimu da bi se učešće izvoza u BDP-u povećalo na 65 odsto, sa današnjih 27,6.\nAutori modela priznaju da je jedan od najvećih rizika za ostvarenje projekcija činjenica da su na njegovom početku dve predizborne godine, u kojima se očekuje plima "populizma" koji je u potpunoj suprotnosti sa njegovim pretpostavkama. Kako će se plate i penzije smanjivati, na nivo od 8 odnosno 10 odsto budžeta, ako već sada postoji, za sve koji od njih žive, jedva podnošljiv pritisak rasta troškova života. Kako će građani sa takvim primanjima podneti dovođenje cena javnih usluga (struje, gasa i komunalija) na tržišni (dvostruko veći) nivo, kad su već sada dugovi građana EPS-u i Srbijagasu blizu jedne milijarde evra?\nOvaj model je nerealan u celosti, jer će BDP po glavi stanovnika Srbije tek za deset godina biti kao danas u Hrvatskoj, ili pre deceniju u Sloveniji.\nModel nije efektivan jer je usmeren na makroekonomske pokazatelje i pretpostavke, a privreda, čije rezultate projektuje, suočena je sa realnim problemima čija rešenja se u modelu ne pominju. Izgleda da je jednom od tvoraca ovog modela mnogo lakše, a sigurno i politički isplativije, da u medijima kritikuje opoziciju i prethodnu vladu Vojislava Koštunice nego da ponudi konkretna i realna rešenja za oporavak srpske privrede.\nNelikvidnost, tehnološko zaostajanje, međunarodna nekonkurentnost su ključni kratkoročni problemi. Ako model ne nudi rešenja tih problema, kakve su pretpostavke da rešava druge? Na osnovu čega se onda može projektovati rast produktivnosti od 50,4 odsto ili zaposlenosti od 16,9? Na osnovu čega se očekuje rast investicija sa 15 na 28 odsto, uz promenu strukture, tako da će domaće investicije iznositi 55, a strane 45 odsto, ako se zna da je u prošloj godini taj odnos bio 14 prema 86? Od svih subvencionisanih kredita 95 odsto je dato za likvidnost. Zar to nije bio dovoljan motiv autorima da objasne kako zamišljaju prelaz iz nelikvidnosti u tako dinamičnu investicionu aktivnost?\nModel nije ni dobro usmeren, jer više ukazuje na ono šta se očekuje od nezavisnih aktera (Evropska unija, međunarodne finansijske institucije, strane kompanije) nego na to šta vlada, javna preduzeća i državne institucije moraju da preduzmu. To što se proklamuju neki rokovi za ulazak u zajednicu evropskih zemalja i što se s tim računa kao sa realnim projekcijama, više govori o lakovernosti nego o realnosti.\nU slabosti predloženog modela svako će uvrstiti i pretpostavke na kojima se zasniva. Naime, ako njegova ostvarivost podrazumeva zamenu potrošačkog investicionim opredeljenjem, trgovačku preduzimljivost industrijskim rastom, a vraćanje dugova pravima na veće zaduživanje zemlje, onda ima puno razloga da budemo zabrinuti.\nAutor je predsednik kompanije ABS i potpredsednik DSS-a\n>> Jasno je da u kreiranju ovog modela nije učestvovao nijedan privrednik, a da ni ekonomisti izgleda nisu imali veliki uticaj. Model je više rezultat rada statističara ili matematičara, jer se računski sve uklapa


Lekari iz Ohaja u petak pregledaju Vrtogoščane - InfoVranjske\nLekari iz Ohaja u petak pregledaju Vrtogoščane\nU OŠ „Prvi maj“ u selu Vrtogošu, nadomak Vranja, izvodi se humanitarna asistencija mešovitih lekarskih timova Vojske Srbije i Nacionalne garde Ohaja, uz posmatračku misiju Vojske Angole.\n– Za tri dana, koliko je vojska provela po okolnim selima, pregledano je oko 700 pacijenata – zaključio je Šnul.\nZamenik gradonačelnika Vranja Igor Andonov i član Gradskog veća Aleksandar Janjić, obišli su danas OŠ u Vrtogošu i razgovarali sa pacijentima i lekarima specijalistima.\n– Ovaj projekat je mesecima pripreman od strane Ministarstva odbrane.\nVojska Angole učestvuje samo kao posmatrač, jer će sledeća akcija Vojske Srbije i Ohaja biti izvedena u Angoli.\nOpštine Bujanovac i Preševo, kao i Grad Vranje obuhvaćeni su ovim humanitarnim programom i u njima će biti nastavljena akcija besplatnih lekarskih pregleda – rekao je Andonov.\nOn je dodao da se nada da će se saradnja između Vojske Srbije i Garde Ohaja nastaviti u budućnosti, kao i da će sve seoske ambulante imati mogućnost dolaska lekara specijalista barem dva puta nedeljno.


Ana Brnabić Архиве - Страница 2 од 4 - Dnevnik Juga\nHome / Tag Archives: Ana Brnabić (page 2)\nAna Brnabić u Sijarinskoj Banji najavila izgradnju puta kojim će se povezati banje i turističke destinacije na jugu Srbije\nSrdjan Stamenkovic 02/08/2021\tEKONOMIJA, Leskovac, Medvedja, POLITIKA 0\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić obišla je danas Sijarinsku banju i Specijalnu bolnicu Gejzer u opštini Medveđa i tom prilikom potvrdila da je postignut dogovor o tome da se uradi put kako bi se ta banja povezala sa Prolom, Lukovskom i Kuršumlijskom banjom. Brnabić je izrazila zadovoljstvo zbog toga …\nOd 1. maja svi vakcinisani građani dobijaju digitalni kovid sertifikat\nIna Dendić 30/04/2021\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 0\nOd subote, 1. maja, svi građani koji su vakcinisani dobijaju digitalni kovid sertifikat, koji će im olakšati putovanje u inostranstvo, izjavila je danas u Narodnoj skupštini, predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić. Brnabić je ukazala na to da je Srbija uspostavila od početka procesa odličan IT sistem, koji omogućava izdavanje …\nIna Dendić 04/04/2021\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac, Niš, Vranje 0\nBrnabić: Vrtiće ne možemo da zatvorimo!\nIna Dendić 16/03/2021\tBojnik, DRUŠTVO, Lebane, Leskovac, Vlasotince 0\nVrtići nastavljaju da rade uz poštovanje donetih protivepidemijskih mera, saopštila je nakon današnje sednice Kriznog štaba, predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić. „Vrtiće ne možemo da zatvorimo, tako da oni nastavljaju da rade, ali je potreban maksimalan oprez i poštovanje mera. Ako postoje vaspitači i vaspitačice koji još nisu vakcinisani, …


„Beograd znam da čuvam“ prva aplikacija o nepokretnom kulturnom nasleđu na području Grada Beograda, u formi kviza, igrice | Zavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda\n13 marta, 2020 u 11:48\n„Beograd znam da čuvam“ prva aplikacija o nepokretnom kulturnom nasleđu na području Grada Beograda, u formi kviza, igrice\nU Zavodu za zaštitu spomenika kulture grada Beograda, u sredu 04. marta 2020. godine, održana je promocija prve besplatne android aplikacije kviza znanja „Beograd znam da čuvam“.\nZavod za zaštitu spomenika kulture grada Beograda je 2014. godine pokrenuo edukativni projekat „Nasleđe za decu“. Kao proizvod višegodišnjeg razvijanja projekta nastala je ideja da se kreira android aplikacija kviz znanja „Beograd znam da čuvam“, koja omogućava da se na lako dostupan način na jeziku koji deca najlakše i najbrže razumeju učine dostupnim osnovni pojmovi, informacije i fotografije kulturnih dobara. Na zabavan način kroz svojevrsna takmičenja u znanju uz korišćenje digitalnih alata razvijaće se svest o kulturnom bogatstvu koje posedujemo a koje je u školama u okviru predmeta koje izučavaju možda nedovoljno zastupljeno.\nMediji, stručna javnost i budući korisnici aplikacije, školarci iz Osnovne škole “Mihailo Petrović Alas“, mogli su da saznaju više o samom projektu od autorki Ane Sibinović, diplomiranog etnologa i Slađane Milojević, dokumentariste Zavoda, dok je puštanje aplikacije u rad ekskluzivno najavila Olivera Vučković, direktor Zavoda.\nAplikacija „Beograd znam da čuvam“ je edukativnog karaktera i funkcioniše bez pristupa internetu. Preuzimanje sa Google Play prodavnice je besplatno, instaliranje je na lokalnom uređaju – android telefonu ili tabletu, bez mogućnosti izlaska na društvene mreže i internet. Projekat je finansiran sredstvima Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nBeogradsko nasleđe je bogato i slojevito i tek kada naučimo i spoznamo sve tajne koje krije znaćemo da ga na pravi način čuvamo i volimo.\nLink na Playstore-u je: https://play.google.com/store/apps/details?id=com.coprix.spomenik


Poslovi Zaječar - Poslovi Akademija Oxford\nKao administrativni, ekonomski, ali i kulturni centar cele Timočke krajine, grad Zaječar je u isto vreme i najveći grad u celom istočnoj Srbiji.\nPrema zvaničnim statističkim podacima, u centralnom gradskom jezgru živi nešto manje od 40 000 stanovnika, dok je u širem području Zaječara naseljeno blizu 60 000 ljudi. Na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje u ovom gradu se nalazi tek nešto više od 13 000 ljudi, kako da Zaječar spada u gradove čije stopa nezaposlenosti je u proseku od 10 do 20 procenata iznad prosečne stope na nivou cele države, što podrazumeva nešto manje od 30 procenata.\nKako pokazuju nedavno objavljeni podaci, nezaposlena lica koja su na evidenciji pomenute službe su uglavnom starosti oko 40 godina, mada je sve veći broj onih koji imaju manje od 30 godina, a koji pokušavaju da pronađu posao u Zaječaru. Nezaposleni kandidati uglavnom imaju treći ili četvrti stepen stručne spreme, a odmah zatim po podacima su i kandidati koji nemaju osnovnu školu, odnosno oni koji nemaju nikakve kvalifikacije. Svakako je najmanji procenat onih koji imaju višu ili visoku stručnu spremu.\nA kandidati koji su zainteresovani za posao u Zaječaru, sada mogu prilično lako da dođu do njega i to prilično jednostavnom pretragom oglasa na sajtu poslovi Akademije Oxford. Isto tako, postojeći podaci podaci pokazuju da postoji najviše potrebe za bravarima, konobarima i kuvarima, odnosno mašinskim i ekonomskim tehničarima i automehaničarima, pa upravo ove kategorije na našem sajtu su i najzastupljenije. Takođe, kada je u pitanju posao, Zaječar je poznat i po potrebi za zanimanjima iz oblasti bankarstva i finansija, odnosno ekonomije, kao i menadžmenta i prava, a vrlo često se mogu naći i oglasi u oblasti obrazovanje, briga o deci, odnosno prevođenje. sudsko tumačenje.\nNa sajtu poslovi Akademije Oxford svi zainteresovan kandidati mogu da pronađu i oglase za zaposlenje u Zaječaru u oblasti zaštite životne sredine i prehrambene tehnologije, odnosno zdravstva, kao i oblasti telekomunikacija, te u okviru kategorije transport, magacin, ali i saobraćaj, logistika, odnosno poljoprivreda, šumarstvo, a neretko se može naići i na oglase u oblasti osiguranja, te obezbeđenja, zaštite na radu, odnosno u kategoriji ljudski resursi.\nBez obzira koja od pomenutih kategorija zaposlenja vas zanima, imate mogućnost da se na našem sajtu prijavite i na mejling listu, kako bi ste sebe poštedeli dodatnog truda, a u velikoj meri uštedeli i svoje vreme, ali i trud, jer vam u tom slučaju poslovi u zaječaru svih kategorija koje označite, stižu elektronskim putem, tako da je jedino potrebno da redovno proveravate svoj mejl.\nDa bi ste zaista uspeli uspešno da konkurišete za željeni oglas, neophodno je da ste sigurni da ispunjavate sve navedene uslove, jer gotovo svako ko je u potrazi za zaposlenjem zna da potencijalni poslodavci vrlo veorvatno ne prihvataju prijave koje nisu kompletne, tako da je potrebno posebno da vodite računa o zahtevima koji su navedeni u oglasima.\nNeretko se događa da se u oglasima za posao u Zaječaru navodi da nije potrebno poslati prijavu, već da je dovoljno doći u zakazano vreme na određenu adresu, kako bi svi zainteresovani kandidati prisustvovali razgovoru za posao. A u tom slučaju, preporuka je da u najvećoj meri ispoštujete ovaj zahtev, odnosno ne samo da se na vreme pojavite tamo gde je navedeno u oglasu, već i da se temeljno pripremite za razgovor, odnosno pitanja koja mogu da vam budu postavljena.\nU svakom slučaju je preporuka za sve one kandidate koje zanimaju poslovi u Zaječaru da konkurišu isključivo na one oglase koje će pronaći u bilo kojoj kategoriji na sajtu poslovi Akademije Oxford, a u kojima su navedeni zahtevi koje kandidati apsolutno zadovoljavaju, jer će jedino tako moći da budu relativno sigurni da će ih potencijalni poslodavac uvrstiti u uži krug, odnosno zaposliti.


Gruevski i Zaev razgovarali 10 sati u Strazburu\nDatum kreiranja sreda, 20 maj 2015 08:25\nSrna/Lideri vladajućeg VMRO-DPMNE Nikola Gruevski i opozicinog Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM) Zoran Zaev razgovarali su 10 sati u Strazburu o prevazilaženju političke krize, a rezultati tog sastanka koji je završen rano jutros nisu obelodanjeni.\nRazgovorima su prisustvovali evroposlanici Ivo Vajgl, Eduard Kukan i Ričard Hovit, kao i evrokomesar za susedsku politiku i proširenje Johanes Han.\nDelegacije VMRO-DPMNE i SDSM-a i njihovi posrednici dogovorili su se da se tokom dana obrate zajedničkim saopštenjem, javili su skopski mediji.\nIzvestilac za Makedoniju pri Evropskom parlamentu Ivo Vajgl rekao je kratko da sastanak nije bio uzaludan.\nOn, međutim, po izlasku iz zgrade u kojoj je održan sastanak koji je završen oko 3.30 časova, nije dao nikakvu izjavu o sadržini, suštini i postignutom na razgovorima\nU Skoplju su prethodno održana dva sastanka na kojima su, osim Gruevskog i Zaeva, učestovali i lideri dve najveće političke formacije makedonskih Albanaca – Ali Ahmeti, predsednik Demokratske unije za integraciju, i Menduh Tači, vođa Demokratske partije Albanaca.\nTreći sastanak političkih lidera u Skoplju biće održan 26. maja.\nPlanirano je da se premijer Gruevski danas obrati najvećoj političkoj grupaciji u Evropskom parlamentu, Evropskoj narodnoj partiji, čiji je član njegova VMRO-DPMNE.U Evropskom parlamentu je planirana plenarna debata o situaciji u Makedoniji na kojoj nije predviđeno usvajanje rezolucije, navode skopski mediji.\nMakedonija se nalazi u političkoj krizi od prošlih prevremenih parlamentarnih izbora, koje opozicija nije priznala i ne učestvuje u radu zakonodavnog organa.\nKriza je dodatno pogoršana krajem januara kada je Gruevski optužio Zaeva za pokušaj državnog udara, a lider opozicije počeo sa objavljivanjem kompromitujućih snimaka kojima optužuje premijera za kriminal i korupciju.\nŠatori i dalje ispred Vlade i Sobranja\nAktivisti dve najveće političke formacije u Makedoniji nastavili su proteste u šatorima u Skoplju - pristalice opozicionog SDSM ispred Vlade, a vladajućeg VMRO-DPMNE ispred Sobranja. SDSM očekuje ostavku premijera Nikole Gruevskog i formiranje tehničke vlade, a VMRO-DPMNE da Gruevski ostane na vlasti i da lider opozicije prestane da destabilizuje državu, prenose skopski mediji.\nKampovanje ispred Vlade započelo je u nedelju uveče, nakon velikog mitinga opozicije, a ispred Sobranja u ponedeljak uveče, nakon velikog narodnog skupa podrške Vladi i Gruevskom.


ŠKELJZEN MALIĆI, POLITIČKI ANALITIČAR I PUBLICISTA IZ PRIŠTINE: Balkanski šengen ili rat – Monitor\nAko bi taj „šengen” bio izgrađen prema modelu EU, i kao priprema za učlanjenje u EU, mogla bi se stvoriti formacija koja ublažava tendenciju stvaranja velikih nacionalnih država koje se ne mogu stvoriti, kao takve, bez ratova. To je svakako bolje nego i dalje nazadovati ili održavati „zaleđene” ili tinjajuće ratne sukobe\nMONITOR: Proteklih dana u Srbiji i na Kosovu najaktuelnija tema bilo je potpisivanje u Vašingtonu sporazuma o ekonomskoj normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine. U Srbiji vlast i opozicija imaju sasvim suprotne stavove. Kakav je Vaš stav o tom dokumentu?\nMALIĆI: Sporazum iz Vašingtona nakićen je svim i svačim, više je popis obećanja sa nejasnim garancijama oko mnogih milijardi investicija… Naravno, i na Kosovu su, kao i u Srbiji, opozicija i pozicija podeljene oko sporazuma. Kritičnija je situacija kod vladine stranke, zato što je kosovska delegacija i u Vašingtonu pokazala nesuglasice. U jednom trenutku Ramuš Haradinaj je iz Prištine pretio da će srušiti krhku vladinu koaliciju, ali je brzo primiren, možda i zbog direktnog snažnog demarša američke strane. Ako bismo ukršteno čitali stavove vlasti i opozicija na Kosovu i Srbiji, imali bismo zanimljiv stepen visoke saglasnosti u oceni sporazuma: srpska opozicija smatra da sporazum ide u prilog Kosovu, da je Vučić praktično priznao nezavisnost Kosova. Kosovska opozicija naprotiv smatra da je u Vašingtonu najviše profitirala Srbija, a da je kosovska delegacija bila nelegitimna, nesposobna i neodgovorna.\nMONITOR: Šta je sporazumom dobilo Kosovo? Da li on ugrožava suverenitet Kosova?\nMALIĆI: Sporazum je po formi i sadržaju najviše bio u funkciji podržavanja izborne kampanje predsednika Trampa. Kosovo i Srbija nisu mnogo dobili. Izostalo je ono što su kosovski pregovarači očekivali, a od čega je srpska strana najviše strepela. Naime, kada je Donald Tramp pre skoro dve godine uputio pismo predsednicima Kosova i Srbije, pozvao ih je bio u Belu kuću da tamo finaliziraju završni mirovni sporazum i proslave uzajamno priznanje. Zbog toga se dugo sepekulisalo da je sporazum o Kosovu praktično postignut ili će prosto biti diktiran u Vašingtonu, gde delegacije samo treba da se dogovore oko nekih detalja i stave potpis. Zbog tih glasina je bivši kosovski premijer Albin Kurti, koji je vladao nepunih sto dana, odbijao pozive da ode u Belu kuću, jer je mislio da ga tamo čekaju „noževi probodeni na mapu Kosova”, aludirajući na glasine da su Tači i Vučic već dogovorili nove granice i razmenu teritorija.\nOd ideje uzjamnog priznanja nije ništa bilo 4. septembra. Ona se pojavila u prvom draftu sporazuma i kada je ona odmah „procurela” kao alarmantna vest na udarnim stranicama štampe koju kontroliše Vučić, koji je odbio formulaciju, ta tačka sporazuma je uklonjena uz elegantno objašnjenje da je skup u Beloj kući fokusiran na ekonomski i neke druge sporazume, a pitanje završnog političkog sporazuma o priznanju ostavljeno je za pregovore koje vodi EU.\nSuverenost Kosova nije narušena sporazumom, ali kosovska opozicija smatra da je suverenost ugrožena zbog prihvatanja zahteva Srbije da se reguliše korišćenje strateških resursa veštačkog jezera i elektrane Gazivode. Jezero se najvećim delom prostire na teritoriji Kosova, oko 15 posto zapadnog dela je na teritoriji Srbije. Ovo pitanje se pokušava ispolitizirati na isti način kao i sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom. Premijer Hoti se optužuje da je navodno Srbiji poklonio deo nečega što je sto posto kosovsko. Američke vladine institucije preuzele su obavezu da naprave projekt fizibiliteta za jezero koje je stvoreno akumulacijom protočnih voda čiji sliv počinje na teritoriji Srbije, ima široku primenu na Kosovu, a onda, dobrim delom preko reke Ibar, ponovo prelazi u Srbiju.\nMONITOR: Predsjednik Pokreta za preokret Janko Veselinović izjavio je da je Srbija potpisala „de fakto priznavanje Kosova”.\nMALIĆI: Nije priznala, ali je napravila korak u tom smeru i, više simbolički, priznala Sjedinjene Države kao arbitra u rešavanju kosovskog pitanja. Pošto su SAD glavni sponzor nezavisnosti Kosova, Beograd zna da ne može od Vašingtona tražiti potpunu promenu kursa, ali zna da bi Tramp možda mogao ponuditi određene korisne ustupke, kako bi bezbolnije naplatio „odštetu” za neminovno prepuštanje Kosova i proibližavanje Srbije EU i NATO-u. Pored unosnih ekonomskih ponuda koje je potpisao, Vučić je pristao i na određene elemente sporazuma koji znače otklon Srbije od Rusije i Kine na linijama Trampovih konfrontacija sa ovim silama, na kojoj se oslanjala u ekonomskim i vojnim projektima, kao i glavnim partnerima za odbranu Kosova u Ujedinjenim nacijama.\nMONITOR: Hoće li sporazum biti sproveden?\nMALIĆI: Na ekonomskim delovima sporazuma već se radi na izradi konkretnih protokola i priprema, konkretno oko završetka autoputa Niš-Priština-Drač. Postoje indicije da je i izraelski kapital zaintereseiran za investicije na Kosovu i Srbiji i uopšte na Balkanu. Važan deo sporazuma u Beloj kući, možda i njegova kičma, jeste prihvatanje Zapadno-balkanskog Šengena, koji je ranije Kosovo odbijalo, kojim se sporazumu daje regionalna dimenzija.\nMONITOR: Mediji su objavili da se Vi zalažete za to da je razmjena teritorija u cilju dolaska do kompromisa između Srbije i Kosova jedino rješenje.\nMALIĆI: Ne, nikada nisam mislio da je razmena teritorije jedini kompromis i rešenje za Kosovo. Ono se nekima činilo kao pragmatično rešenja ako bi ovo pitanje ostalo otvoreno na duži period, od čega trpe ne samo Kosovo i Srbija već i čitav region. Mislim da se sada nameće srednje i mekše rešenje Zapadno-balkanskog Šengena, koje relativizuje pitanje granica i omogućava slobodnu komunikaciju i razmenu, kao preduslova za interesno pomirenje pre svega Albanaca i Srba, koji su kao narod „rascepkani” u državama stvorenim posle raspada Jugoslavije na prostoru centralnog i zapadnog Balkana. Ako bi taj „Shengen” bio izgrađen prema modelu Evropske unije, i kao priprema za učlanjenje u EU, mogla bi se stvoriti formacija koja ublažava tendencija stvaranja velikih nacionalnih država koje se ne mogu stvoriti kao takve bez ratova… Ne znam hoće li to biti moguće… Ali je svakako bolje nego i dalje nazadovati i tapkati u mestu ili održavati „zaleđene” ili tinjajuće ratne sukobe.\nMONITOR: Kakve su šanse da Kosovo aplicira za članstvo u EU?\nMALIĆI: Pa, u sadašnjoj konstelaciji šanse su nikakve. Mogu se samo pogoršati ako se aplicira. Kao što su pogoršane i kada se apliciralo za članstvo u UNESCO ili Interpol.\nMONITOR: Kad se sve rečeno ima u vidu, kakvo je danas stanje na Kosovu i kakvu mu budućnost predviđate?\nMALIĆI: Stanje je krajne depresivno. Jalove politike svih aktera kao i pandemija učinile su Kosovo neprivlačnom državom, napuštaju je masovno mladi i talentovani ljudi…. Sada nas očekuje i Specijalni sud koji će povećati frustracije neprihvatanja i neprilagođenosti, ometajući smenu generacije koja je bila započela proteklih godina.\nMONITOR: Koha je prije nekoliko dana objavila da nikad prije iz EU nisu tako jasno rekli da Kosovo za njih nije država i da se ne može prijaviti za članstvo u EU.\nMALIĆI: Da, EU je postao problematičan okvir za rešavanje kosovskog problema zbog koncesualnog modela odlučivanja i činjenice da su pet zemalja članica protiv priznanja nezavisnosti Kosova. Zato je Brisel „neutralan” po pitanju statusa Kosova, iako celi Zapadni Balkan smatra svojim prostorom.\nLisabonski Ustav, koji nije prošao, predviđao je ne koncesualno već većinsko odlučivanje o spornim pitanjima, da bi EU postala funkcionalnija. Da je bio usvojen taj ustav, Kosovo je još 2014. godine moglo da računa na priznanje Brisela i pored protivljenja pet neubeđenih članica. Kada je sama EU došla u krizu i odložila u nedogled prijem novih članica, ova opcija je postala daleka i omogućila Srbiji da kupuje vreme, dok je Kosovo zaostajalo, nije dobilo čak ni liberalizaciju viza iako je pre tri ili četiri godine ispunilo sve „domaće zadatke”.\nZbog ove očigledne nemoći EU, Sjedinjene Države su poslednjih godina vršile pritisak da se ubrza proces, a Trampova administracija je to činila na svoj način. On je mogao započeti i ranije, ali su „tvrdoglavi” kosovski političari odlučili da ucenjuju Srbiju visokom taksom koja je blokirala dijalog. Nisu više slušali ni savete SAD, Nemačke i Francuske.\nPriznanje Izraela u pravom trenutku\nMONITOR: Šta za Kosovo znači to da je Izrael priznao Kosovo 22 minuta nakon što su se premijer Kosova i predsjednik Srbije obavezali u Vašingtonu da normalizuju ekonomske odnose?\nMALIĆI: Priznanje Izraela došlo je u pravom trenutku, pošto poslednjih godina nije bilo niti jednog priznanja. Kosovo se sporazumom obavezalo da neće tražiti prijem u međunarodne organizacije kao balansiranje obavezivanja Srbije da neće lobirati za otpriznavanja Kosova. Međutim, sporazum nije predviđao da Kosovo prestane sa lobiranjem za nova priznanja, i nakon 20 minuta dobila je na poklon, direktno sa telefona iz Trumpovog radnog stola, došlo je priznanje Izraela.\nKosovo je učinilo ustupak Izraelu i Trampu odlukom da ambasadu otvori u Jeruzalemu, ali je to istovremeno učinila i Srbija, što je odmah izazvalo komešanja, pa i nezadovoljstva kod grupe zemalja (muslimanskih i „nesvrstanih”) koje su po kosovskom pitanju bile na strani Srbije, a protiv priznanja Kosova. Sada se, uz brešu koju je u arapskom svetu stvorio sporazum Izraela sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima, može očekivati da će neke od tih zemalja razmisliti i o ako ne neminovnosti, onda o probitačnosti priznanja Kosova.


Energetski rat SAD i Evrope | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / Energetski rat SAD i Evrope\nEvropski investitori dobili su „zeleno svetlo“ Brisela za izgradnju gasovoda „Severni tok 2“. S obzirom na to da su već uložili više od milijardu evra u ovaj projekat, teško je očekivati da bi od njega odustali.\nTo je dobra vest za Rusiju i Evropu – za prvu to znači širenje tržišta i nove poslove koji će podići rusku ekonomiju, dok je za drugu to prilika da ojača energetsku stabilnost, poveća konkurentnost na svetskom tržištu i obezbedi više profitabilnih radnih mesta.\nLoša vest je jedino za Vašington, jer „Severni tok 2“ znači veću povezanost Rusije i EU i obostrano jačanje ova dva globalna američka konkurenta. Ma ko šta o tome mislio, Brisel je Vašingtonu dobar samo dok se kreće u koordinatama omeđenim američkim interesima.\nČim počne da radi samostalno, od „partnera“ se pretvara u protivnika. Utoliko opasnijeg, jer je EU sila koja, pod izvesnim uslovima, može stati rame uz rame sa SAD.\nProjekat rusko-evropske – a suštinski evroazijske – energetske saradnje, verovatno je i najopasniji po američke interese, jer istovremeno jača i Brisel i Moskvu, dok Vašington ostaje po strani. Gasovod „Severni tok 2“ predstavlja proširenje već postojećeg cevovoda „Severni tok“, dugačkog 1.222 kilometra i kapaciteta 55 milijardi kubnih metara godišnje, koji dnom Baltičkog mora vodi od Rusije do Nemačke.\nNastavkom ovog projekta, koji će kapacitete duplirati na 110 milijardi kubika godišnje, otvara se niz mogućnosti evroazijskog partnerstva, gde je neizostavan konstituent i Kina. A to stratezima iz Vašingtona liči na antiameričku urotu na koju gledaju sa zabrinutošću i podozrenjem.\nRusija je ohrabrena vešću da je Evropska komisija dobila mandat da pregovara sa njom o projektu „Severni tok 2“. Uprkos žestokom otporu američkih satelita, Poljske i baltičkih zemalja, većina država EU, na čelu sa Nemačkom, nedvosmisleno se odredila u korist ovog projekta.\nBudući gasovod je dalekosežno strateški značajan i iz još jednog razloga: u slučaju njegovog puštanja u pogon, kao i južnog cevovoda „Turski tok“, tranzit ruskog gasa u Evropu preko Ukrajine biće obustavljen 2019. godine.\nTo će Vašingtonu oduzeti dosadašnju mogućnost da preko Kijeva ima važnu polugu pritiska na Moskvu, a Briselu će doneti olakšanje, jer Ukrajina više neće biti tako velika prepreka za saradnju sa Rusijom. Drugim rečima, ukrajinski problem tada će moći da bude rešen – na ovaj, ili onaj način.\nProšle nedelje i evropski komesar za energetiku Maroš Šefčović potvrdio je da je dobijen mandat za pregovore sa Rusijom. Još u aprilu kompanija „Nord Stream 2 AG“, sa sedištem u Švajcarskoj, potpisala je ugovore sa pet evropskih partnera: „Engie“ (Francuska), OMV (Austrija), „Royal Dutch Shell“ (Holandija i Velika Britanija), „Uniper i Wintershall“ (Nemačka). Ove kompanije su se obavezale da ulože polovinu od ukupno 9,9 milijardi evra, dok će ostatak dati ruski „Gazprom“.\n„Sav novac, kako je i planirano, uplaćen je na račune ’Nord Stream 2 AG’“, izjavio je 15. juna potpredsednik „Gazproma“ Aleksandar Medvedev. Prema njegovim rečima, „projekat u potpunosti ispunjava zahteve evropskog zakonodavstva, jer se realizuje u skladu sa normama koje su važile i za ’Severni tok 1’“.\nNe treba posebno naglašavati da su države čije kompanije učestvuju u izgradnji gasovoda najveći zagovornici „Severnog toka 2“, a njima treba dodati i još dve nemačke kompanije, E.ON i BASF, koje će učestvovati u distribuciji gasa. Na deo profita računa i Švedska, jer će gasovod prolaziti njenim vodama, a u ovoj zemlji biće i deo kapaciteta za izgradnju cevovoda.\nTako je zaokružena konstrukcija od koje svi profitiraju i, što je još važnije, gde Rusija i ostatak Evrope nastupaju kao partneri u isplativom poslu. Za razliku od američkih planova za isporuke tečnog gasa Evropi, gde bi lavovski deo profita uzimala jedna strana, a energent bi bio daleko skuplji nego onaj koji nudi Rusija iz sibirskih nalazišta.\nZato je Evropa, kako piše Tanja Vujić u „Politici“, poručila Vašingtonu da sama bira energetske partnere, a ne bira joj ih Amerika: „To je ono što zvaničnom Vašingtonu poručuju vlade u Beču i Berlinu u najnovijoj fazi zaoštravanja transatlantskih odnosa. Povod za neuobičajeno oštro obraćanje Austrije i Nemačke Americi jeste odluka Senata SAD da velikom većinom glasova (98 od 100) u četvrtak odobri novi paket sankcija protiv Rusije, povodom navodnog mešanja Moskve u novembarske izbore za Belu kuću.“\nOkosnica novih antiruskih sankcija Amerike, kako se navodi, jeste namera Vašingtona da oštro kažnjava firme koje sarađuju sa ruskim energetskim kompanijama, kao i aktere gradnje gasovoda „Severni tok 2“. Otpor američkim namerama izrazili su austrijski kancelar Kristijan Kern i nemački ministar inostranih poslova Zigmar Gabrijel u zajedničkom saopštenju. „Snabdevanje energijom Evrope je stvar Evrope, a ne SAD.\nNe možemo prihvatiti pretnje nelegalnim ekstrateritorijalnim sankcijama protiv evropskih kompanija koje učestvuju u razvoju energetskog snabdevanja Evrope. Iza tih sankcija stoji namera Vašingtona da obezbedi nove poslove američkim naftnim i gasnim kompanijama nauštrb drugih“, stoji u saopštenju Kerna i Gabrijela, koji su još ocenili da Vašington vrši novi „politički pritisak“ na Evropu i njene strateške interese.\n„Pretnja da će nemačke, austrijske i druge evropske kompanije biti izložene sankcijama na američkom tržištu samo zato što učestvuju u gasnim projektima poput ’Severnog toka 2’ zajedno sa Rusijom, ili ih finansiraju, dodaju apsolutno novi izuzetno negativni aspekt odnosima između SAD i Evrope“, ocenili su Kern i Gabrijel.\nU svemu ovome ne treba zaboraviti ni ulogu Katara, kao snabdevača tečnim gasom koji pokriva 23 odsto uvoza EU. Iznenadna kriza, nakon posete američkog predsednika Donalda Trampa zemljama Persijskog zaliva, gde je Katar osumnjičen sa „saradnju sa teroristima“, pre bi mogla da liči na poruku evropskim liderima – koji na ozbiljno povećanje isporuka ruskog gasa ne mogu da računaju pre 2019. godine – nego za zabrinutost Vašingtona za terorističke pretnje.\nUostalom, mnogo je veća odgovornost SAD za nastanak i jačanje Islamske države, nego svih Arapa i Evropljana zajedno. Amerikanci žele da odseku velikog snabdevača od evropskog tržišta – u trenutku kada nude svoje usluge. Zato i ne čudi što se Evropljani sve jasnije okreću Rusiji, kao jedinom pouzdanom energetskom partneru, koji je uz to i dovoljno jak da fizički zaštiti svoje isporuke.\nVašington će, naravno, nastaviti da pritiska Evropu da odustane od energetske saradnje sa Moskvom, objašnjavajući to i bezbednosnim pitanjima. Svakako da nije slučajno što se NATO instalira u svim područjima gde treba da prođu ruski gasovodi. Ukrajina, Baltik, Balkan, to su dodirne tačke između Rusije i EU, i zaista je čudno da Brisel do sada nije imao mudrosti i čvrstine da zaštiti svoje vitalne interese.\nTolika količina veštački izazvane nestabilnosti na samim granicama EU, kao i unutar njih, dugoročno vodi ne samo produbljivanju ekonomske krize već preti i opstanku evropske zajednice. Možda je krajnji čas da se Evropa razbudi i više okrene realnim partnerima sa Istoka, koji će uvažavati njene legitimne interese. I, naravno, da se spremi da odbija pritiske Vašingtona, što oštra saopštenja Berlina i Beča sada i potvrđuju.\nTags Energetski rat Evropski investitori SAD\nPrevious NA PRODAJU LECE, NAJVEĆI SRPSKI RUDNIK ZLATA I SREBRA: Uništio ga Farmakom, a kupuje firma iz Dubaija?\nNext SUDBONOSNI SATI ZA SIRIJU: Amerika sprema totalni rat


iAnatomija: Novi filmovi od sada i na YouTube-u\nNovi filmovi od sada i na YouTube-u\nVeć neko vreme na servisu YouTube moguće je pogledati dosta filmova, no nažalost isključivo nezavisnih filmskih studija. YouTube menja politiku i objavljuje saradnju s velikim holivudskim studijima.\nTokom jučerašnjeg dana, predstavnici YouTubea objavili su da su ostvarili saradnju s filmskim studijima Sony Pictures Entertainment, Warner Bros., Universal Pictures, Lionsgate i drugima, a što rezultuje sa oko tri hiljade novih filmskih naslova u ponudi.\nNa YouTubeu je tako od sada moguće pogledati legendarne filmske naslove koji nose statuse kultnih filmova poput 'Dobrih momaka', no i nove radove, u kojima smo nedavno uživali u bioskopskim salama. Iznajmljivanje filmova košta od 2,99 dolara, pa naviše.\nNažalost, ova YouTube Movies usluga dostupna je isključivo korisnicima na tlu SAD-a, tako da će ostali morati da se zadovolje dostupnim besplatnim filmovima.


► Obradović: Razgovor o REM-u, RTS i slobodnim izborima i dalje na stolu\nOn je u Skupštini Srbije, na zajedničkoj konferenciji za novinare, dela opozicije rekao, da će na protestu u subotu u Beogradu biti predstavljen tim sastavljen od stručnjaka koji bi sa predstavnicima vlasti razgovarao i da ne ulaze u to ko će biti u timu sa druge strane stoila.\n"Razgovor na ove teme je još na stolu, ali ako vlast ne želi da razgovara čak ni sa timom stručnjaka za ove oblasti onda vlast nije normalna", rekao je Obradović i dodao da će onda da pokušaju da dozovu vlast razumu protestima.\nObradović nove rokove nije izneo, ali je kazao da sa predsednicom parlamenta Majom Gojković nisu želeli da razgovaraju na kolegijumu da tada nije ni nuđen razgovor o njihovim zahtevima iznetim na protestu.\nUpitan da li će biti protesta i po gradovima u Srbiji ili samo u Beogradu on je rekao da će u Beogradu biti iznošeni zahtevi koji su na republičkom nivou, dok će po drugim gradovima i opštinama građani nastaviti da traže rešavanje problema na lokalu.\nOn je osudio, kako je naveo, pritiske na zaposlene u javnom sektoru koji su "prinuđeni" da dođu u sutra na stranački skup SNS ispred Doma narodne skupštine i dodao da je taj "sramni miting kojim se zloupotrebljavaju svi javni resursi najbolji poziv građanima da izađu u subotu na protest '1 od 5 miliona – Svi kao jedan'".\n"To je defile ucenjenih ljudi koji su napustili svoja radna mesta i doveli u pitanje funkcionisanje kompletnog državnog aparata u lokalnim samoupravama – opština, komunalnih preduzeća, škola, bolnica. Mi se protivimo tom bolesnom stanju našeg državnog aparata i nećemo odustati od naše borbe", rekao je Obradović.\nPoslanik Socijaldemokratske stranke (SDS) Marko Đurišić rekao je da na skup SNS u Beogradu neće građani doći nego će biti dovedeni, ucenjeni platom ili radni mestom.\nPoslanik Stranke moderne Srbije Vladimir Đurić rekao je da će u petak zbog skupa SNS državni apart biti podređen režimu i istakao da će skup državnim parama finansira, odnosno da se plaća iz džepa građana, poreskih obveznika.\nPoslanik Narodne stranke Miroslav Aleksić kazao je da opozicija samo želi da vlast poštuje zakone i Ustav da REM, radi svoj posao kao i RTS i da izborni uslovu budu ravnopravni za sve.\n"Jel to mnogo? Građani samo žele da nateraju vlast da poštuje zakone ove zemlje. Mi nećemo odustati od borbe za našu zemlju nastavićemo da istrajavamo u našim zahtevima i nećemo dozvoliti vređanje inteligencije i brutalne uvrede", rekao je Aleksić.\nvladimir đurić /\nPrvi potpredsednik Narodne stranke i narodni poslanik Miroslav Aleksić izjavio je danas da je bojkot izbora "gotovo izvestan", jer "režim ne želi da omogući uslove za fer i...


Petrović: Srpski film prepoznatljiv u evropskim okvirima\nTanjug 14. decembra 2020. 10:40\nBEOGRAD – Film „Još jedna tura“ Tomasa Vinterberga apsolutni je pobednik 33. dodele Evropskih filmskih nagrada koja je održana viertuelno prošle subote, a direktor filmskog festivala „Slobodna zona“ Rajko Petrović kaže za Tanjug da srpski film prepoznatljiv u evropskim okvirima zbog jako talentovanih stvaralaca.\nOstvarenje „Još jedna tura“ nagrađeno je za najbolji film u 2020. godini, Vinterberg je dobio nagrade za najbolju režiju i scenario, a Mads Mikelsen za najboljeg glumca.\nZa evropski pandan Oskaru u kategoriji za najboljeg glumca bio je nominovan i Goran Bogdan, za ulogu u filmu „Otac“ Srdana Golubovića.\nRajko Petrović za Tanjug kaže da ta dodela Evropskih filmskih nagrada u žargonu nosi naziv „Evropski oskar“, a da u suštini nema mnogo veze sa priznanjima Američke akademije za film.\n„Dodela Evropskih filmskih nagrada je lišena glamura jer se evropska kinematografija bitno razlikuje po svojoj estetici od holivudskog filma. Predpostavljam da su svi sa ovih prostora sa nestrpljenjem očekivali odluku u kategoriji najbolji glumac zbog Gorana Bogdana i njegove maestralne uloge u filmu „Otac“ Srdana Golubovića. Nema sumnje da sama kandidatura Bogdana predstavlja veliki uspeh za srpsku kinematografiju i za kinematografiju iz regiona“, kazao je Petrović.\nOn je dodao da je neverovatno što je mala kinematografija kao što je srpska imala kandidata u konkurenciji sa Madsom Mikelsenom, Vigom Mortensenom ili Lukom Marinelijem.\n„To su glumci koji igraju u filmovima koji su u prošloj i pretprošloj godini obeležili produkciju evropskog art-house filma. Sa druge strane to je dokaz da srpska kinematografija ima kontinuitet uspeha u evropskim okvirima koji traje od autora i ostavrenja takozvanog „crnog talasa“ šesdesetih godina prošlog veka“, kaže Petrović.\nPrema njegovim rečima, u kontekstu evropske art-house kinematografije, Srbija je jako bogato podneblje talentovanim filmskim stvaraocima.\n„Srbija je mala zemlja i najviše ulaže 5 do 10 miliona u svoju kinematografiju. Često se dešava da samo dva evropska filma u toku jedne godine pokriju taj bužet. Bez obzira na takve okolnosti, naši autori kao što su Ležaić, Golubović, Glavonić, Perišić u kontinuitetu prikazuju svoje filmove na prestižnim evropskim festivalima u Kanu, Veneciji, Berlinu i uprkos svemu ponekad bivaju nagrađeni“, kazao je Petrović.


Dan vidljivosti trans osoba 2022: Slavimo vidljivost! - Geten\nDan vidljivosti trans osoba 2022: Slavimo vidljivost!\nOve godine, nakon 2 godine kovida, posebnih mera, i ograničenja okupljanja, Dan vidljivosti trans osoba najzad proslavljamo u nešto opuštenijoj atmosferi.\nZdruženim snagama, Geten, Beograd Prajd i festival Merlinka pozivaju vas na druženje u Prajd info centru, Kralja Milana 20, u sredu, 31. marta, od 18 časova, da zajedno proslavimo Dan vidljivosti trans osoba.\nUz đakonije koje smo vam spremile/i, gledaćemo jedno od ostvarenja s poslednjeg festivala kvir filma, Merlinka, dokumentarac „Trans – imam život“.\nU toku dešavanja skupljaćemo novčane priloge za prijateljicu u procesu tranzicije.


SSS u LJuboviji: Oprema i poklon damama - SPORTSKI ŽURNAL\nPredsednik SS LJubovija Goran Blagojević uručio je zahvalnicu generalnom sekretaru SSS za pomoć i podršku u razvoju sporta. Nakon sastanka podeljena je sportska oprema za košarkaške i fudbalske klubove LJubovije\nDok se strpljivo čeka da se prevaziđe situacija sa virusom i da se sport vrati na sve terene, u Sportskom savezu Srbije pronalaze se načini da uz poštovanje mera plan aktivnosti bude sproveden. Tako je već tradicionalno obilaženje teritorijalnih sportskih saveza nastavljeno i ove nedelje.\n- U dogovoru sa predsednikom SSS Davorom Štefanekom želimo da nastavimo opremanje klubova na lokalu i rešimo probleme ukoliko postoje, da bi se svi skoncentrisali na rad sa decom i takmičenja koja nam svima nedostaju čim situacija to dozvoli - rekao je generalni sekretar Sportskog saveza Srbije Goran Marinković pri obilasku LJubovije i Bajine Bašte.\nČelnici SS Srbije su pre godinu dana posetili LJuboviju, Marinković je želeo da vidi kako napreduje stanje u sportu. Na sastanku sa predsednikom opštine Milovanom Kovačevićem, predstavnicima lokalne samouprave i opštinskog sportskog saveza dogovorene su akcije, bilo je reči i o problemima vezanim za sportsku infrastrukturu, a Marinković je dao niz sugestija za prevazilaženje poteškoća.\nPredsednik SS LJubovija Goran Blagojević uručio je zahvalnicu generalnom sekretaru SSS za pomoć i podršku u razvoju sporta. Nakon sastanka podeljena je sportska oprema za košarkaške i fudbalske klubove LJubovije.\nOvog puta doneta je i oprema za sprovođenje akcije "Budi zdrava - vežbaj sa nama", besplatan program rekreacije za žene, koji čeka svoju realizaciju kada opasnost od pandemije prođe. U programu posete je bio i teren FK Drina:\n- Zahvaljujem se na gostoprimstvu kolegama iz LJubovije. Obišli smo terene, podelili opremu i nadamo se da će ona olakšati rad klubovima u narednom periodu. Verujem da će uspeti da realizuju svoje ideje, a Sportski savez Srbije će pratiti situaciju i pružati podršku - rekao je Marinković.


Lukašenko: Zapad hoće da sruši sistem u Belorusiji - Sputnjik Srbija\n23:12 21 Januar 2021\n09:51 24.11.2020 (osveženo 10:27 24.11.2020) Preuzmite kraći link\nBelorusi su dokazali svoju sposobnost da brane suverenitet zemlje, tradicionalne vrednosti i teritorijalni integritet, izjavio je beloruski predsednik Aleksandar Lukašenko na ceremoniji primanja akreditiva stranih ambasador, prenosi agencija Belta. Lukašenko je naveo da Zapad pravi različite šeme uticaja na vlasti zemlje kako bi „srušio sistem“.\n„Ovaj trenutak može se oceniti na različite načine. Ali jedno nam je jasno – Belorusi su, kao što je to uvek bilo u prošlosti, dokazali svoju sposobnost da brane suverenitet, tradicionalne vrednosti i teritorijalni integritet zemlje. Više puta sam govorio i još jednom ću ponoviti da samo naš narod ima pravo da odlučuje kako će se ubuduće razvijati beloruska država“, rekao je Lukašenko.\nSaradnja sa Zapadom\nBeloruski predsednik dodao je da je zemlja zainteresovana za nekonfliktnu i efikasnu saradnju sa zapadnim zemljama.\n„S obzirom na svoju tešku istoriju i geopolitički položaj, naša zemlja je veoma zainteresovana za nekonfliktnu i efikasnu saradnju sa drugim zemljama, uključujući zapadne“, rekao je predsednik.\nIstovremeno je naglasio da beloruska strana isključuje svaki politički i ekonomski pritisak.\n„U dijalogu sa partnerima, Belorusija se pridržava principa otvorenosti, pristojnosti i ravnopravnosti“, naglasio je Lukašenko.\nKako promeniti predsednika Belorusije\nPredsednik Belorusije smatra da Zapad pravi različite šeme uticaja na vlasti zemlje i njega lično kako bi „srušio sistem“ i da bi, čak, želeo da u taj proces uključi Rusiju.\n„Zapadne države su u poslednje vreme veoma zabrinute zbog daljeg razvoja Belorusije, veoma su zabrinute i prave različite šeme uticaja na beloruske vlasti i predsednika kako bi srušile postojeći sistem. Došli su do tačke u kojoj su spremni da uključe u ovaj proces Rusiju, ali ne znaju kako. Dajem ovu izjavu na osnovu čvrstih činjenica“, naglasio je Lukašenko.\n„S tim u vezi, želim da kažem da se predsednik Belorusije može ukloniti s vlasti. To je realno. Predlažem način, a on je jedan, nema drugih: samo beloruski narod to može učiniti na osnovu zakona koji danas postoje i beloruskog ustava“, naveo je beloruski lider.\nPrema Lukašenkovim rečima, to je jednostavan odgovor na sva pitanja koja danas „muče zapadne diplome koji služe u Belorusiji i one koji su danas zabrinuti zbog ovog pitanja na Zapadu, kao i naše begunce (predstavnike opozicije)“.\nProtesti u zemlji\nOsim toga, održavaju se i mitinzi pristalica Lukašenka, čija je inauguracija održana 23. septembra. Policija je saopštila da se protesti u Belorusiji radikalizacuju. Evropska unija više puta je izjavljivala da ne priznaje rezultate predsedničkih izbora u Belorusiji. Niz zapadnih zemalja uveo je individualne sankcije licima za koje se veruje da su umešana u izborna kršenja i suzbijanje protesta.\nLukašenko: Otkrili smo centre američke obaveštajne službe u Kijevu i Varšavi\nBelorusija, Aleksandar Lukašenko\n23:01 Ruskinja osnovala novu sportsku disciplinu: Kriatlon — samo za prekaljene ljude /video/\n22:51 Tramp se iz Bele preselio u još veću kuću /foto, video/\n22:45 Najveća životinja koja je hodala Zemljom: Otkriveni ostaci džinovskog dinosaurusa /video/\n22:40 Amerika nudi Rusiji da produži Sporazum o strateškom naoružanju na pet godina\n22:39 Argentinac ljut: Novakova terasa je veća od moje sobe, ali makar ne ćuti kao Nadal


Advokat Vučinić: Ustav je samo forma, nikad nismo imali nezavisno pravosudje\nBeta 2. januara 2022. 10:20\nAdvokat Vladimir Vučinić, ranije dugogodišnji sudija u poznatim slučajevima, ocenio je da u predloženim izmenama Ustava u oblasti pravosudja postoji poboljšanje u odnosu na sadašnje ustavno uredjenje, ali je naglasio da je to samo forma čije će poštovanje u stvarnosti zavisiti od društvene klime, pre svega političkih činilaca.\n„Da ne idemo još dalje u prošlost, ali od Drugog svetskog rata, što sam mogao da zaključim iz literature, pa kasnije ono što sam uvideo, mi nikad nismo imali nezavisno pravosudje ni samostalno tužilaštvo“, rekao je Vučinić u razgovoru za Betu.\nKako je ukazao, „uvek se govorilo samo o tome da li odnos tri grane vlasti preteže u korist zakonodavne vlasti ili izvršne, nikada sudske, ili tužilaštva“.\nVučinić je široj javnosti postao poznat kada se našao na udaru vlasti, jer je doneo odluku da na kratko vrati pasoš biznismenu Miroslavu Miškoviću, kao predsedavajući veća koje mu je sudilo u Specijalnom sudu, nakon čega je mimo svoje volje, ali na lični zahtev, zbog niza problema, otišao u advokaturu, kako je to detaljno ispričao u nedavno objavljenoj knjizi „Pod pritiskom“.\nGovoreći o najvažnijim telima za sudije i tužioce, on je naveo da je prihvaćena sugestija struke da u Visokom savetu sudstva više ne bude ministar pravde. Činiće ga šest članova koje biraju sudije, predsednik Vrhovnog suda, odnosno sadašnjeg Vrhovnog kasacionog suda, i četiri istaknuta pravnika izabrana u Narodnoj skupštini, dakle nema u sastavu ministra pravde.\nUkoliko se izmene Ustava usvoje, naveo je Vučinić, u Vrhovnom savet tužilaštva, sadašnje Državno veće tužilaca, ulazilo bi pet tužilaca koje bira struka, četiri istaknuta pravnika bira Narodna skupština, Vrhovni javni tužilac, ali i dalje ostaje ministar pravde.\nNaglasio je da za pravosudje smatra “ključnim” način na koji sudije biraju svoje predstavnike-sudije za Visoki savet sudstva, telo u čiju široku nadležnost spada i da odlučuje o njihoj sudbini – da ih bira i razrešava, provodi disciplinske postupke.\nTo, smatra, važi i za budući Visoki savet tužilaca.\n„Radeći nepunih 25 godina u sudu, od toga preko dvadeset godina kao sudija, mogu da posvedočim da ranija procedura izbora sudija koji će biti u Visokom savetu sudstva, nije bila ni malo demokratična. Predsednici sudova su većinom imali ‘svoje’ kandidate i jednostavno bi na kolegijumu rekli ‘mi ćemo predložiti tog i tog'“, ispričao je Vučinić.\nKako je naveo, „prisustvovao sam većem broju kolegijuma gde smo unapred znali ko je kandidat iz našeg suda i da nije imao protivkandidata, tako da je na listiću bilo samo jedno ime iako je glasanje bilo tajno“.\nAko je taj predsednik došao na to mesto po nekom ‘političkom ključu’, što ne bi smelo, onda je jasno da je i kandidat tako odredjen“, ispričao je Vučinić.\nOn je podsetio da u odnosu na sudsku granu vlasti, izvršna dominira tako što ima mogućnost da utiče i finansijski.\n„Ministarstvo pravde je to koje kroz budžet odredjuje plate i uslove rada sudija i tužilaca“, objasnio je Vučinić.\nNa konstataciju da predstavnici vlasti već u istrazi izlaze sa dokazima u javnost i na pitanje da li je to pritisak na učesnike postupka, on odgovara da za tako nešto „nisu ovlašćeni, ni po Ustavu ni zakonu“.\n„To utiče na ljude u pravosudju. Individualno je koliko. Znam jednog sudiju koji je rekao da uopšte to ne prati, ne čita novine, ne gleda televiziju. Pa ne može baš tako, na javnoj je funkciji“, rekao je Vučinić.\nOn je podsetio da su tužilaštvo i okrivljeni ti koji pripremaju dokaze „u važećem stranačkom postupku“.\n„Ne znam zaista, možda je to negde sakriveno u nekom nepisanom zakonu, da može, na primer, predsednik vlade, ministar, ili predsednik države da iznosi, ili komentariše dokaze. To je štetno za postupak. Jedni kažu da će neko biti osudjen, drugi da je politički montiran proces i da će biti oslobodjen, a sud mora da presudi jedno ili drugo. Gradjani onda s pravom veruju njima, a ne sudu. Tako nema poverenja u sudove, što ne sme da se dešava u jednoj pravnoj državi“, zaključio je Vučinić.


Povučen nezakoniti uslov za kandidovanje poverenika\nDatum kreiranja: ponedeljak, 17 jun 2019\nSkupštinski odbor povukao je nezakoniti uslov za izbor poverenika za informacije od javnog značaja.\nMirko Krlić, predsednik Odbora za kulturu i informisanje, kaže za Insajder da je izbrisan uslov da kandidat u trenutku predlaganja za funkciju poverenika nije zaposlen u drugom državnom organu.\n“Na insistiranje više nevladnih organizacija, odlučili smo da povučemo taj uslov, kako bi svako ko ispunjava zakonom propisane uslove mogao da bude kandidat za poverenika. Međutim, onaj ko bude izabran na tu funkciju neće moći da radi u drugom državnom organu”, navodi Krlić.\nZbog tog uslova osam NVO, među kojima i TS, zatražile su da se taj uslov izbriše i ukazale da, osim što taj uslov nije predviđen zakonom, on je “eliminišući faktor” za sve kandidate koji trenutno rade u državnim institucijama, uključujući i Službu poverenika.\nKrlić kaže da je sada sporni uslov izbrisan, kao i da će Odbor biti tolerantan kada je reč o rokovima za dostavljanje imena kandidata. On podseća da je rok petak, ali da “ako nešto od dokumentacije ne stigne, taj rok će biti produžen”.\n“Dakle u petak bi trebalo da stignu imena kandidata. Nakon toga zaseda Odbor, izabere jednog kandidata, a potom o njemu odlučuju poslanici na plenumu”, navodi Krlić.


::Glob teatar u junu ponovo u Vili Stanković\nGlob teatar u junu ponovo u Vili Stanković „Dva viteza iz Verone” posle premijere u Londonu stižu u Narodno pozorište u Beogradu i na Šekspir festival u Čortanovcima.Asambl prestižnog londonskog Glob teatra gostovaće ponovo u junu u Vili Stanković. Kuriozitet je veći ako se zna da su na svojoj matičnoj sceni u pozorišnom zdanju na južnoj obali Temze upravo ovih dana počeli rad na Šekspirovoj ranoj komediji „Dva viteza iz Verone” (1591), tako da će srpska publika imati priliku da vidi jednu od prvih repriza ove premijerne londonske predstave.\n::Rekonstrukcija Gradske pijace\nGradska pijaca u Inđiji od leta dobija novi izgled, biće natkrivena, sa prošienjem parkinga, izgradnjom javnih toaleta.Ovo su samo neka od rešenja za rekonstrukciju Inđijske pijace, do maja meseca zakupci a i sami građani imaće priliku da daju svoje sugestije i predloge o tome šta je potrebno da pijaca bude funkcionalna i za prodavce i za kupce,\n::Proširenje Fruškogorske ulice u Nvom Slankamenu\nU mesnoj zajednici Novi Slankamen u toku je proširenje Fruškogorske ulice. Počelo je kopanje kanala, a biće proširena ulica celom dužinom i urađena nova komunalna infrastruktura. Radovi se finansiraju iz budžeta Opštine Inđija\n::Promocija knjige „Porodična prepiska kneza Miloša Obrenovića“\nU narodnoj biblioteci „Dr Đorđe Natošević“, u četvrtak 31. marta od 19 sati, održaće se promocija knjige „Porodična prepiska kneza Miloša Obrenovića“ autorke dr Tatjane Brzulović Stanisavljević. Ova knjiga daje originalan i značajan doprinos istoriji i kulturnoj istoriji Srbije\n::„Izvor Bukovička Banja" Aranđelovac - „Železničar" Inđija - 32:28\nUtakmicom „Izvor Bukovička Banja" Aranđelovac - „Železničar" Inđija startovalo je takmičenje u plej -ofu Super lige Srbije za rukometašice. Liderke na tabeli, Aranđelovčanke su na kraju pobedile i to očekivano sa 32:28. Narednog vikenda, u subotu, 2. aprila od 19 sati u Sportskoj hali u Inđiji, se igra drugo kolo plej-ofa. U Inđiju dolazi prošlogodišnji šampion države Radnički iz Kragujevca.


Tvrdi da je PDP do te mjere "narastao u Banjoj Luci da je odlučeno da se urade dodatna razmatranja"\nKandidat Gradskog odbora Partije demokratskog progresa (PDP) Banja Luka za gradonačelnika Banje Luke je Draško Sranivuković – potvrdio je danas Igor Crnadak, potpredsjednik stranke i šef Glavnog izbornog štaba PDP-a.\n– Ono što je bitno jeste da sve radimo u kompaktnoj i otvorenoj atmosferi među svima nama, uključujući i rukovodstvo Gradskog odbora, kao i rukovodstvo partije – kazao je Crnadak na konferenciji za novinare.\nDodao je da je stranka potpuno spremna za izbore, na koje će izaći u svim općinama Republike Srpske i očekuju “veliki rezultat, značajan rast broja odbornika, ali i načelnika”.\n– Očekujemo da se trend rasta PDP-a, koji je vidljiv svakome, bude nastavljen i ove jeseni. Kruna toga će biti pobjeda u Banjoj Luci za gradsku skupštinu, kao i da naš kandidat bude gradonačelnik najvećeg grada RS – kazao je Crnadak.


Uvek dajte krv - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 15. July 2021.\tComments Off on Uvek dajte krv\nLetnji meseci su godinama u nazad veoma rizični za nestašicu krvi i krvnih derivata koji su od vitalnog značaja za funkcionisanje mnogih službi i živote pacijenata. Služba transfuziologije Opšte bolnice Valjevo, uspešno odoleva i maksimalno se trudi da do nestašica ne dođe. Zadnjih par godina snabdevanje krvlju i krvnim derivatima se sprovodi centralizovano isključivo preko Instituta za transfuziju krvi Srbije, pa svaka bolnička služba mora da ima dobar plan nabavke neophodnih količina.\nZbog izmena u zakonu menja se i način funkcionisanja i dobrovoljno davalaštvo krvi se odvija tako što davaoci mogu svakog utorka od 9 do 15 časova u prostorijama Crvenog krsta Valjevo dati krv. Osim utorkom, održavaju se i tradicionalne dobrovoljne akcije davanja krvi, gde uobičajneo bude dobar odziv i od 50 do 100 dobrovoljnih davalaca.\nDobrovoljni davaoci krvi Krv Opšta bolnica Valjevo\t2021-07-15\nTagged with: Dobrovoljni davaoci krvi Krv Opšta bolnica Valjevo\nPrevious: Mionica i Ministarstvo za životnu sredinu ulažu 10,5 miliona dinara u park kod reke Ribnice


FIAT čeka Srbiju do sledeće godine | SerbianForum\nFIAT čeka Srbiju do sledeće godine\nPotpredsednik FIAT-a Alfred Altavil saglasio se sa ponuđenim rešenjem Mlađana Dinkića da se odloži ugovoreno plaćanje prema toj kompaniji.\nOvaj dogovor će se tek pretočiti u ugovor i sledeće nedelje dočekati predsednika FIAT-a Serđa Markionija. On bi tada trebalo da stigne u Beograd.\nPodsetimo, Srbija se ugovorom obavezala da FIAT-u uplati 90 miliona evra.\nMinistar finansija i privrede Mlađan Dinkić sastao se u sredu sa potpredsednikom „Fijata“ Alfredom Altavilom kako bi zajednički došli do rešenja oko isplate zaostalog duga države prema ovoj kompaniji, pišu Novosti.\nMinistar Dinkić je ponudio da se rebalansom budžeta do kraja ove godine obezbedi 50 miliona evra, a ostatak obaveze da se isplati tokom naredne godine. Potpredsednik „Fijata“ Altavila se složio sa ponuđenim rešenjem.\nMinistar finasija i privrede je italijanskom partneru je rekao da prethodna vlada ugovorenu obavezu prema „Fijatu“ nije predvidela ovogodišnjem budžetom.\nNovac za podmirivanje čitavog duga Srbija ne može se pronađe ni u rebalansu, pa je jedino rešenje da se isplata dela obaveze odložiti za sledeću godinu.\n„Fijat“ bi već krajem narednog meseca trebalo da počne prodaju novog modela „500l“ i u Srbiji. U ovoj kompaniji očekuju da do kraja godine iz kragujevačke fabrike u svet ode i tamo se proda 30.000 automobila.\nPrihod samo od izvoza novog modela trebalo bi da dostigne 350 miliona evra. Većina delova za „fijat 500l“, 70 odsto, proizvodi se u Srbiji.


Hiljade na ulicama Bukurešta protestuju protiv vlade\nBeta 3. novembra 2015. 21:10\nHiljade ljudi protestovalo je danas u Bukureštu protiv vlade posle požara u klubu u kome je stradalo najmanje 32 ljudi.\nViše od 10.000 ljudi prošetalo se večeras glavnim ulicama Bukurešta, a zatim se okupilo ispred zgrade Vlade tražeći ostavku premijera Viktora Ponte, ministra unutrašnjih poslova Gabrijela Opree i gradonačelnika kvarta gde se nalazio klub.\nVeć neko vreme raste bes protiv rumunske vlade, koju mnogi smatraju korumpiranom, a požar u klubu u petak samo je dodao tom nezadovoljstvu. Demonstranti, koji su se na kratko sukobili sa policijom, traže od vlasti da kazne ljude odgovorne za požar, najteži u istoriji zemlje.\nOčevici su rekli da je požar izbio za vreme hevi metal koncerta u podrumskom klubu kada je iskra zapalila dekor od stiropora zbog čega su ljudi u panici nagrnuli na jedina vrata za izlaz. Oko 130 osoba nalazi se u bolnici, a desetine su u teškom ili kritičnom stanju.\nKrivokapićev tim: Popis nije egzistencijalno pitanje


Poziv za prijavu volontera za rad na projektu – Siguran život\nPoziv za prijavu volontera za rad na projektu\nUdruženje „Siguran život“ poziva mlade Rome i Romkinje iz 4 naselja opštine Opovo da se prijave za angažman (na osnovu volonterske dnevnice) za terenski rad koji obuhvata obilaske romskih porodica sa decom školskog uzrasta u jednom od 4 naselja (Opovu, Barandi, Sakulama i Sefkerinu) i prikupljanje podataka na osnovu već pripremljenog upitnika. Ukupno će biti angažovano 4 volontera za svako od naselja a uslovi za prijavu su sledeći:\nStarost od 18 do 30 godina\nPrebivalište u Opovu, Barandi, Sakulama ili Sefkerinu\nOdlične komunikacione veštine i dobar kontakt sa zajednicom\nPoznavanje rada na računaru (kao prednost, ali ne i neophodan uslov).\nAngažman će trajati 5 dana (prema kojima je i dodeljena dnevnica) i predviđeno je da bude završen do kraja decembra. Volonteri će raditi u bliskoj saradnji sa projektnim timom udruženja. Sve prikupljene informacije će ostati anonimne i upotrebljene samo za svrhu projekta.\nPrijave će se primati putem mejla ili telefona (navedeni na sajtu udruženja) do 15. decembra 2021. O ostalim detaljima angažmana zainteresovani kandidati će biti upoznati kroz direktan kontakt sa projektnim timom.\nOva aktivnost se realizuje u okviru projekta „Ko zna, taj i može/Ko djanola, ov shaj“ koji je podržalo Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog Republike Srbije, a sprovodi udruženje „Siguran život“ iz Opova. Projekat ima za cilj smanjenje stope osipanja iz školskog sistema dece romske nacionalnosti na području opštine Opovo i šire.\nAutor administratorObjavljeno decembar 8, 2021\nPrethodno Prethodni članak: Siguran život počinje novi projekat\nSledeće Sledeći članak: Reportaža o projektu Ko zna, taj i može


PC Press » PC #59\nOd industrije do manufakture\nKada se kaže e-commerce, svi najpre pomisle na već "izlizani" Amazon.com. Prava uzbuđenja, međutim, danas treba tražiti u graničnim područjima on-line biznisa...\nU Budimpešti su ovih dana promovisani novi Logitech proizvodi. Press ekipa je imala prilike da i u praksi isproba znanja stečena na raznim Logitech volanima - svaki od novinara seo je na pilotsko sedište pravog aviona i provozao ga malo iznad metropole...\nGutenberg na digitalnom putu\nDiseldorf je pune dve nedelje bio pozornica najvećeg svetskog sajma štamparskih tehnologija, oblikovanja papira i proizvodnje ambalaže drupa. Ovoga puta sve je u znaku digitalizacije.\nJava Server Pages predstavljaju Sun-ov pokušaj da preuzme deo tržišta na kome dominira Microsoft-ov ASP. Osnovni aduti ove tehnologije su bolje performanse i širi izbor operativnih sistema i servera.\nPalm i Internet\nRazmišljate o kupovini palmtop računara pre svega zbog veze sa Internetom preko GSM telefona? U praksi smo isprobali jednu zanimljivu kombinaciju: Palm V i Nokia 7110.\nErgonomija na Mreži\nNauka i napredak tehnologije doveli su do toga da se čovek više ne prilagođava stvarima koje koristi. Dizajneri bi sada trebalo da prilagode proizvode korisnicima, štiteći tako njihovo zdravlje. Zato posetite sajtove koji se bave ekologijom...\nPC #59 > Programiranje\nMože li desktop da bude više od skladišta prečica i sličica? Uz malo Visual Basic Script-a...\nPC #59 > Rubrike\nJedno od prvih kloniranih prasića nazvano je Dotcom, a njemu u čast pušten je u rad prvi UPS sa svinjusnim oscilacijama napona. Varate se ako mislite da je bizarnostima kraj, jer ćete na Internetu pronaći i aktuelni kanibalski jelovnik, a "Politika" lepo upozorava da zloupotrebe Interneta datiraju još od 1958. godine...\nPC #59 > Dodatak\nMicrosoft Excel 2000 - osnovne tehnike\nMicrosoft Excel, najpopularniji spreadsheet program današnjice, svoj uspeh zasniva ne samo na moćnim opcijama, već i na jednostavnoj upotrebi. Pošto pročitate uputstvo koje objavljujemo, sa lakoćom ćete koristiti Excel ne samo za osnovna izračunavanja, već i za crtanje grafikona, rad sa referencama, listama i manjim bazama podataka, štampanje izveštaja...


Beta 20. juna 2017. 14:25\n„Dobit u prvih pet meseci rezultat je izuzetnog zalaganja svih zaposlenih Komercijalne banke koji su preduzeli niz konkretnih koraka usmerenih ka unapredjenju poslovanja najveće domaće banke i jačanju njene tržišne pozicije“, kazao je Krulj.\nPredsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke Aleksander Piker je rekao da je za ovu godinu planirana dobit banke od 37 miliona evra.\n„U odnosu na prošlogodišnje rezultate u prvih pet meseci ostvareni pozitivan rezultat u ovoj godini je bolji za 1,65 milijardi dinara. Siguran sam da će ovi pozitivni trendovi u poslovanju biti nastavljeni tako da ćemo i do kraja godine imati pozitivne bilanse“, ocenio je Piker i dodao da su i drugi pokazatelji poslovanja banke izuzetno povoljni.\nKomercijalna banke je po iznosu štednje lider na domaćem finansijskom tržištu i ona je na kraju maja iznosila 1,6 milijardi evra.\nPiker je najavio dalje jačanje tržišne pozicije banke i uvodjenje novih bankarskih usluga.\n„Idemo u dalji razvoj digitalizacije i planiramo čitav niz novih proizvoda koji će našim klijentima omogućiti kvalitetniju uslugu i poslovanje. Na taj način postajemo regionalni lider na bankarskom tržištu“, rekao je Piker.\nNa snazi tarife EU na robu iz SAD, na veš mašine čak 50 %\nAntić sa iranskim kolegom Šariatmadarijem o nafti…\nLjajić: Svi uslovi za jačanje privredne saradnje Srbije i Irana (VIDEO)\nEIB: Rast kreditiranja u regionu CESEE, SRB najbolja sa NPL\nPočinje primena evropskih uzvratnih taksi na američke…


Orkestri i horovi nade – Music Art Project\n„Nade obrazovanih jače su od bogatstva neukih.“ – Demokrit\nU misiji da mladima u Srbiji omogućimo kvalitetno muzičko obrazovanje, koje će im pomoći da kroz život koračaju radosno, hrabro, uporno i sigurno, aktivno stvarajući svoju budućnost, sistem ansambala koji se formiraju na lokalnom, regionalnom i nacionalnom nivou nazvali smo Orkestri i horovi nade.\nMuzika nade je program društvene promene koji podstiče mlade da kroz grupno muziciranje u okviru sistema orkestara i horova razvijaju osobine i veštine koje će im omogućiti da postanu saosećajni i proaktivni članovi društva, koji doprinose razvoju svoje zajednice i kulture. Inspirisani lepotom muzike i osnaženi sopstvenim različitostima članovi orkestara i horova, usavršavajući svoje muzičke veštine, uče da je put do vrha daleko lakši, brži i zabavniji ukoliko se oslanjaju jedni na druge, vođeni zajedničkim vrednostima i ciljevima. Principi, vrednosti i ciljevi inovativnog modela El Sistema utkani su u naš program “Muzika nade” i predstavljaju stubove svih naših aktivnosti.\nDruštvena promena: glavni je i krajnji cilj, koji se ostvaruje uzajamnim delovanjem pojedinca i njegove uže i šire okoline. U ovom procesu učestvuju deca, njihovi roditelji, nastavnici i šira zajednica, dok dete, napredujući u svojim muzičkim veštinama, postepeno širi krug uticaja i razvija svoj identitet, odnosno svest o sebi kao pripadniku zajednice.\nPristupačnost: svi programi Muzika nade su besplatni i teže da uključe što više dece, što mlađeg uzrasta, na što duže vreme. Ovaj program posebno je fokusiran na uključivanje dece iz osetljivih grupa, pružajući na taj način mogućnost svima da kroz lepotu muzike spoznaju lepotu života.\nRad kroz sisteme orkestara i horova: poštujući i pridržavajući se vrednostima programa, orkestar postaje model društva gde se rivalstvo zamenjuje zajedničkim stremljenjima, radom i međusobnom podrškom, kao sredstvima postizanja zajedničkih ciljeva. Članovi orkestara i horova ne preuzimaju odgovornost samo za lični rast i usavršavanje, već i za napredak čitave grupe. Svi oni su u isto vreme i učitelji i učenici, paralelno razvijajući na taj način muzičke, emocionalne i socijalne veštine kroz predan rad, empatiju i osećaj odgovornosti prema drugima.\nUčestalost: rad u okviru programa Muzika nade nije naporan niti zasnovan na strogoj disciplini, već na rezultatima koji se postižu kroz iskustvo „zanosa“ („flow“), odnosno kada postoji savršen balans između uloženog truda, težine zadatka i ličnih mogućnosti i afiniteta učenika. Kroz ovakav pristup neguje se i jača prirodna unutrašnja motivacija, koja pokreće želju za uspehom, radnu etiku, požrtvovanost i posvećenost – vredosti koje imaju moć da vremenom promene živote mnoge dece nabolje. Ansambli se sastaju više puta nedeljno da bi se izbegao pritisak i obezbedilo kontinuirano napredovanje svih članova. Posebno važan deo razvoja predstavljaju i česti nastupi, kroz koje deca dobijaju izuzetno vredno praktično iskustvo, kao i mogućnost da se njihov rad prikaže i vrednuje.\nPovezanost: svi centri su povezani u jedinstvenu mrežu s ciljem da se polaznicima omogući konstantno usavršavanje kroz postavljanje sve viših ciljeva i nova dragocena iskustva koja se stiču napredovanjem kroz sistem orkestara i horova. Učenici se, u skladu sa sopstvenim afinitetima i sposobnostima, kreću od početničkih ansambala do nacionalnih i internacionalnih orkestra, šireći na taj način svoje delovanje kao pojedinca na društvo. Kroz raznovrsne aktivnosti centara ostvaruje se i povezanost sa zajednicom u kojoj taj centar deluje. Uključivanjem roditelja, volontera, donatora i interakcijom s lokalnom publikom tokom čestih nastupa pruža se preko potrebna podrška mladim muzičarima i ostvaruje osećaj zajedništva i kulturni rast.\nponedeljak, 28, mar\n„Hleb i kifle” podržale akciju “Užina za muzičku družinu”\nMisao nade sa Saletom