BITNE INFORMACIJE: Saznajte koje su to razlike između carskog reza i prirodnog porođaja! – Vrijeme za Vas\nBITNE INFORMACIJE: Saznajte koje su to razlike između carskog reza i prirodnog porođaja!\nNekada je zaista potrebno da se žena porodi carskim putem, ali u današnje vrijeme mnoge žene požele da se porode na taj način iako nije prije potrebno. Međutim, mnoge od njih nisu svjesne da je porođaj putem carskog reza veoma kritičan i može dovesti do komplikacije.\nZa vrijeme porođaja na ovaj način može doći do prevelikog krvarenja koje uzrokuje nastanak krvnih grudvica, a sve to završi letalno.\nŽena se poslije carskog reza treba oporavljati najmanje šest sedmica, dok period oporavka poslije vaginalnog ili prirodnog porođaja traje svega dvije sedmice. Nakon nekoliko istraživanja utvrđeno je da žene koje se porode carskim putem imaju veću mogućnost da im se desi i ruptura maternice, zatim male ili velike ozljede crijeva , kao i mokraćne bešike.\nBitno je i da znate da ukoliko je prvo dijete rođeno carski, da obavezno mora i drugo dijete, inače je prirodni porođaj jako rizičan.\nPostoje određeni slučajevi kada ljekari savjetuju da se žena porodi na carski, a evo o kojima je riječ:\nNajnovije Porodica Savjeti


Konate u Liverpulu! - Telesport.rs\nKonate u Liverpulu!\nOd početka ove sezone Liverpul ima problema na mestu štopera, povrede Virdžila van Dajka, Gomeza i Matipa, pa su onda Fabinjo i Henderson igrali u poslednjoj liniji i ako im to nije primarna pozicija. Liverpul je reagovao još na zimu kada su otkupili Bena Dejvisa iz Prestona i doveli su na pozajmicu Ozana Kabaka iz Šalkea.\nKlop je odlučio da pojača odbranu, pa je doveo Ibrahima Konatea iz Lajpciga, momka koji ima 21 godinu i igra za mladu reprezentaciju Francuske.\n“Redsi” su ovaj transfer platili 35.000.000 evra, a ugovor će biti potpisan na 5 godine.\nKonate je u Lajpcig stigao 2017. godine iz Sošoa, u ovoj sezoni je odigrao 12 utakmica u Bundesligi, postigao 1 gol, dok je u Ligi šampiona zabeležio 6 nastupa.\nKabak se nije pokazao baš sjajno, jer da jeste Liverpul bi za njega platio 20.000.000 evra kloliko je tražio Šalke, dugo su jurili Upamekana, na kraju je on završio u Bajernu, pa se na kraju Klop odlučio za Konatea i videćemo da li je dobar posao obavio.


MEI - Aktuelnosti - Dezinformacije o suspenziji pristupnog procesa\nDezinformacije o suspenziji pristupnog procesa\n10. avgust 2021. | Beograd\nMinistarstvo za evropske integracije reagovalo je danas na izjave analitičara Slobodana Zečevića o pristupanju Srbije Evropskoj uniji, posebno na tvrdnje da „Srbija posle Turske postaje rekorder u godinama koje provodi u pokušajima da uđe u EU“, ističući da su takva poređenja površna, netačna i jednostrana, kao i da ne uzimaju u obzir kontekst u kojem naša zemlja pristupa EU, a posebno ne promene koje su se dogodile u samoj Uniji.\nU saopštenju Ministarstva navodi se da taj proces ne samo da nije suspendovan, kako je danas izrečeno, nego je Srbiji priznato otvaranje klastera 1 Osnove, na Međuvladinoj konferenciji sa EU održanoj u junu.\n„Evropska unija je upravo održavanjem te konferencije sa Srbijom, ali i sa Crnom Gorom, pokazala da se proces pristupanja aktivno nastavlja, po načelima na kojima počiva nova revidirana metodologija politike proširenja EU“, navodi se u saopštenju.\nTa metodologija, dodaju, kao jednu od ključnih novina podrazumeva da su sve politike o kojima se pregovara obuhvaćene u šest klastera, koji se sada u celini otvaraju upravo kako bi se ubrzao sam proces, a poglavlja su deo tih tematskih klastera i više ne mogu ni biti otvarana pojedinačno.\n„Po svemu sudeći, neki komentatori ni tu važnu proceduralnu novinu izgleda da ne razumeju“, ističe Ministarstvo.\nMinistarstvo za evropske integracije navodi i to da se Vlada Srbije ažurno pripremala za reformisani način pregovaranja, prilagođavajući svoju pregovaračku strukturu novim potrebama procesa, kao i time što je dostigla sva neophodna merila za otvaranje klastera 3 Konkurentnost i inkluzivni rast i klastera 4 Zelena agenda, digitalizacija i održiva povezanost, pripremivši za dalje pregovore svih 12 poglavlja sadržanih u tim klasterima.\nSrbija, ističe Ministarstvo, ozbiljno i temeljno radi na dostizanju evropskih standarda u raznim oblastima od značaja za proces pristupanja i na usaglašavanju sa pravnim tekovinama EU.\n„Činjenica da komentatori ciljano taj rad ne primećuju jeste posledica njihovog neažurnog pristupa, kao i odbijanja da uzmu u obzir da se i EU promenila i da ni politika proširenja EU, kao ni kriterijumi njihove ekspertize više nisu u duhu novih vetrova u Evropskoj uniji koji nisu nužno povoljni po pristupanje novih država u članstvo“, dodaje Ministarstvo.\nIpak, kažu, Vlada Srbije kojoj je jedan od strateških prioriteta ubrzanje reformi ključnih za proces evropske integracije naše zemlje, svojim aktivnim pristupom i prilježnim radom po novim kriterijumima nastoji da razveje te oblake.\nPodsećaju da je Srbija pregovore otvorila pre sedam godina, u potpuno drugačijim geostrateškim okolnostima od onih koje su bile prisutne u doba najveće afirmacije politike proširenja EU, kada su pristupale sadašnje članice EU.\nA čak i tada, dodaju, od podnošenja zahteva za članstvo do stupanja u EU, na primer, Španiji je po tada važećim merilima trebalo devet godina, Rumuniji 12, Poljskoj 10, Malti i Kipru 14, Hrvatskoj 10 godina…\nMinistarstvo navodi da reaguje na danas izrečene izjave pre svega jer je i Evropskoj uniji i Vladi Srbije važno da građani budu istinito informisani o procesu evropske integracije.\n„To prethodno podrazumeva da svi koji sa stanovišta naučnog autoriteta govore o ovim pitanjima prate sve relevantne međunarodne političke, ekonomske i društvene okolnosti, da sagledavaju aktuelne činjenice i tek na osnovu tako stečenog znanja da te činjenice i komentarišu“, navodi Ministarstvo.\nRanije danas, Zečević je rekao da je tržište Srbije otvoreno kao hrvatsko ili mađarsko, a EU nama daje mnogo manju kompenzaciju za to nego tim državama, pa se postavlja pitanje da li je uopšte interes EU da nas primi u članstvo.\nOn je ocenio da Srbija postaje rekorder posle Turske u godinama koje provodi u pokušajima da uđe u EU.


2 Jun 2021, 15:07 Kučevo SatTv Ljubiša Nastasijević\nMinistarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Darija Kisić Tepavčević i predstavnici lokalnih samouprava potpisali su ugovore o namenskim transferima za finansiranje usluga socijalne zaštite.\nMinistarka je poručila da je socijalna zaštita građana jedan od prioriteta Vlade, uz ocenu da lokalne samouprave imaju najbolji uvid u to gde je ta pomoć neophodna. Jedna od opština u Srbiji koja je dobila namenska sredstva u iznosu od preko 2,1 milion dinara je I Kučevo, čiji je predsednik dr Ivan Rajičić prilikom potpisivanja ugovora rekao da je podrška Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Republike Srbije veoma značajna za Opštinu Kučevo koja pokazuje dobru saradnju sa državnim organima i Vladom Srbije. Ova sredstva uložiće se za efektivno pružanje usluga socijalne zaštite iz nadležnosti lokalne samouprave u podizanju kvaliteta životnih uslova za sve građane.\nMinistarka Darija Kitić Tepavčević uputila je I poziv predstavnicima lokalnih samouprava da ukažu Ministarstvu na koje bi još načine bilo potrebno da se intenzivira pomoć najugroženijim kategorijama stanovništva.Prema njenim rečima, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je ove godine za finansiranje usluga socijalne zaštite iz nadležnosti jedinica lokalne samouprave izdvojilo 556 miliona dinara.\nIzvor:Vlada Srbije/Portal e-Kučevo.rs\n27 May 2021, 18:35\nOpština Kučevo potpisala je juče u Palati Srbija ugovor sa Ministrom bez portfelja u Vladi Srbije, Novicom Tončevim ,zaduženim…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Pravi prijatelji se u nevolji poznaju\nPIŠE: VLADIMIR BILČIK 02. 04. 2020. 08:56 >> 08:55 0\nPIŠE: VLADIMIR BILČIK\nEvropska unija čvrsto stoji uz Crnu Goru i njene građane. EU nastavlja da pokazujemo solidarnost, uz odgovorno političko odlučivanje i angažovanu komunikaciju sa partnerima u Podgorici, kazao je predsjedavajući Odbora za stabilizaciju i pridruživanje EU i Crne Gore Vladimir Bilčik.\nBilčik je to napisao u autorskom tekstu u Pobjedi. Tekst prenosimo integralno.\n“Evropa je usred borbe protiv nevidljivog neprijatelja koji nadilazi državne granice. Nakon početnog šoka i pojedinačnih reakcija različitih zemalja na izbijanje korona virusa, Evropska unija udružuje svoju političku moć i ekonomsku snagu kako bi se suočila sa rastućom pandemijom.\nUprkos krizi, proširenje EU se nastavlja sa našom još većom posvećenošću, što pokazuje otvaranje pregovora o pristupanju sa Albanijom i Sjevernom Makedonijom prije par dana. Ove nedjelje Sjeverna Makedonija pridružila se svojim partnerima i saveznicima i postala je trideseta članica NATO saveza. Crna Gora, već usidrena u Alijansi, dobija još jednog regionalnog partnera u ovoj kolektivnoj bezbjednosnoj organizaciji. Zapadni Balkan u cjelini – još je čvršće povezan sa Zapadom.\nEvropska unija čvrsto stoji uz Crnu Goru i njene građane. Mi u EU nastavljamo da pokazujemo solidarnost, uz odgovorno političko odlučivanje i angažovanu komunikaciju sa partnerima u Podgorici. Kako podržavamo građane u Crnoj Gori? Evropska unija će Crnoj Gori pomoći sa tri miliona eura, usmjerena na zdravstveni sektor, i još 50 miliona eura kojima će se jačati sektori zdravstva, ekonomije i preduzetništva tokom dužeg perioda. EU je već raspodijelila stotine paketa ugroženim porodicama, nabavila 12 vozila hitne pomoći, a od naredne godine će podržati i izgradnju novog bolničkog krila u Podgorici i osavremenjavanje 12 mikrobioloških laboratorija u Crnoj Gori.\nOvo je važan dio napora koji ulažemo i većeg plana za pomoć regiji. Prošlog mjeseca smo u Evropskom parlamentu, kroz Fond solidarnosti EU, odobrili dodatna raspoloživa sredstva zemljama Zapadnog Balkana. Velika vijest, u krizi koju je izazvao korona virus, je da će šest zemalja Zapadnog Balkana iskoristiti paket pomoći EU u iznosu od 410 miliona eura, i to kroz bilateralnu finansijsku pomoć.\nTo podrazumijeva 38 miliona eura neposrednog finansiranja za nabavku medicinskih i zaštitnih potrepština i 374 miliona eura daljnje pomoći ljudima u regionu, kako bi se podržao njihov društveni i ekonomski oporavak nakon ukidanja karantina. Ključni evropski pristup je fleksibilnost; spremni smo da saslušamo naše crnogorske partnere kako bismo ciljano usmjerili našu pomoć u ovim jedinstvenim vremenima.\nKrajem februara imao sam čast da predsjedavam prvim Odborom za stabilizaciju i pridruživanje između EU i Crne Gore, u okviru novog mandata Evropskog parlamenta. Naše radno zasjedanje u Podgorici, od prije nekoliko sedmica, završeno je usvajanjem zajedničke političke izjave evropskih i crnogorskih parlamentaraca. Puno je posla na putu Crne Gore ka članstvu u Evropskoj uniji. Želim da uvjerim naše političke kolege, ali i predstavnike medija, organizacije civilnog društva i ljude koji rade na projektima o vladavini prava u Crnoj Gori, da ćemo biti angažovani i od koristi tokom narednih mjeseci i čim nam situacija to omogući, počećemo da planiramo naš sljedeći sastanak SAPC-a u Strazburu.\nCrnogorci mogu računati na Evropsku uniju, jer naša saradnja ima čvrstu osnovu, koja datira od početka moderne državnosti Crne Gore. Naše političke diskusije mogu ponekad biti izazovne, ali njihova iskrenost i otvorenost trajni su dokaz činjenice da se "pravi prijatelji u nevolji poznaju."\nStvoriti uslove za slobodne izbore\nNaporan rad na proširenju još nije počeo


Održana sjednica Upravnog odbora Instituta za društvena i religijska istraživanja - Muftijstvo tuzlansko\nSjednica Upravnog odbora Instituta za društvena i religijska istraživanja u Tuzli održana je u četvrtak 26. aprila u Tuzli.\nTokom sjednice je iznesena i usvojena informacija o saglasnosti koju je dao osnivač Instituta, Rijaset Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini, na izbor i imenovanje dr. Šefke Sulejmanovića za direktora Instituta.\nNa sjednici je razgovarano i o dosadašnjim koracima i pripremama za početak aktivnog rada Instituta. Između ostalih, donesena je i odluka o prijemu Šečić Emira kao uposlenika na poslove sekretara Instituta. Određeni su i naredni koraci u vezi s radom Instituta.


'Ulica otvorenog srca' otvara vrata 'Srpske kafane'\nPolitika\t30.12.2017 12:12\nU najveselijoj ulici 1. januara fešta će početi u 11 i trajaće do 17 časova. Tri muzička punkta – kod Ateljea 212, ispred Radio Beograda i kod zgrade opštine\nPrvog dana 2018. godine „Ulica otvorenog srca” ponovo će biti „ulica crvenih noseva”, ali i novogodišnje zabave. Još pre četiri decenije praznična manifestacija u Svetogorskoj ulici ušla je u kalendar najznačajnijih aktivnosti u prestonici.\nU najveselijoj ulici na Starom gradu 1. januara fešta će početi od 11 i trajaće do 17 časova. Slatkiši, muzika, baloni, klovnovi... I to ne bilo koji, već „Doktori klovnovi” koji vraćaju osmeh na dečja lica. Ovi neobični lekari pomažu mališanima da lakše podnesu boravak u bolnici. Kupovinom i nošenjem klovnovskog nosa Beograđani i gosti manifestacije „Ulica otvorenog srca” postaće deo humanitarne akcije koja bolesnoj deci donosi nadu i radost najmlađim stanovnicima Srbije.\nPotes od Doma omladine do Takovske ulice biće zatvoren za saobraćaj, a posetioci će imati priliku da uživaju na tri muzička punkta – kod Ateljea 212, ispred Radio Beograda i kod zgrade opštine. Za dobar zvuk biće zaduženi Sara Jovanović, Marko Mandić, Lena Kovačević, dečji hor „Čarolija”...\nI „Srpska kafana” prvi put ove zime otvoriće vrata sugrađanima. U okviru tradicionalnog ručka, biće organizovana humanitarna aukcija kopija umetničkih predmeta legendarnih glumaca Ateljea 212 i poznatih sportista. Među brojnim rekvizitima i odelima naći će se i kostim glumca Zorana Radmilovića iz predstave „Kralj Ibi”. Sva prikupljena sredstva biće namenjena kupovini opreme za intenzivnu negu novorođenčadi Instituta za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije „Dr Vukan Čupić”.\nZa vreme manifestacije i Dom Jevrema Grujića u Svetogorskoj 17 biće otvoren za posetioce. U ovom muzeju u toku je izložba dela Paje Jovanovića pod nazivom „Od čika Paje” koja će biti otvorena do 4. marta 2018. Na izložbi je predstavljeno 38 remek-dela od kojih su neka prvi put prikazana javnosti. Postavka čini mozaik Jovanovićevih radova iz različitih istorijskih perioda – portreti građanske klase, srpskih i austrijskih vladara, orijentalističke slike Balkana, mitološke teme, idealizovane ženske alegorijske figure i raznovrsni prikazi umetnikove supruge Hermine – Muni Dauber, kao njegove neiscrpne inspiracije.\nBeograđani i turisti će u ovoj ustanovi moći da uživaju u salonima u kojima su se održavali čuveni gradski balovi, a uz šoljicu kafe ili čaja imaće priliku da probaju čuvenu čokoladnu tortu kraljice Natalije.


Požarevački naprednjaci ostaju bez kadrova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Požarevački naprednjaci ostaju bez kadrova\nIvan Jović podneo ostavku na mesto člana Gradskog veća i potpredsednika GO SNS u Požarevcu\nPožarevački naprednjaci ostaju bez kadrova\nMnoge članove Gradskog odbora SNS-a u Požarevcu na sednici održanoj u ponedeljak uveče, kojoj su prisustvovali dvojica kordinatora iz Izvršnog odbora azdužene da prate rad odbora u Braničevskom okrugu, iznenadio je potez njihovog potpredsednika, Ivana Jovića.\n4Piše: M. Veljković 26. februara 2019. 10.51\nNaime, on je predsedniku požarevačkim naprednjacima Banetu Spasoviću podneo neopozivu ostavku na mesto potpredsednika Gradskog odbora, kao i ostavku na mesto člana Graskog veća u lokalnoj samoupravi, o kojoj će se razmatrati na narednoj sednici Skupštine grada Požarevca. Jović je prisutnima kratko rekao da ostavke podnosi iz ličnih razloga u dogovoru sa koordinatorima, bez šireg obrazloženja.\nO pravim razlozima nismo uspeli da saznamo jer niko od stranačkih funkcionera požarevačkih naprednjaka nije bio voljan da govori na tu temu, niti je iko iz gradske uprave hteo da javno govori zašto je njihov clan Gradskog veća odluči da napusti to Veće.\nNezvnično smo sazmali da se Jović dogovorio sa koordinatorima da napusti stranačke i gradske funkcije, jer ga planiraju da obavlja druge zadatke i poslove, koji su u sukobi interesa sa dosadašnjim Jovićevim funkcijama. Jedan naprednjak nam je rekao da se on na taj korak odlučio zbog toga što je nezadovoljan poslednjim karovskm rešenjima, kao u stranci, tako i lokalnoj samoupravi, kao da je iritiran nedavnim neprincipijalnim pomirenjima u strance, među donedavno zavađenim naprednjacima.\nInače, gradski odbor požarevačkih naprednjaka je u kratkom vremenskom periodu ostao bez dvoice svojih podpredsednika. Prvo je Ivan Savić iz Kostolca ostao bezpodpredsedničkog mesta, pošto je zbog nedisciline isključen iz SNS-a, a zatim je Ivan Jović odneo ostavku.\ngradski odbor pozarevac, ivan jovic, Srpska napredna strankaPožarevac\n26. februara 2019. u 11.21\nPa ljudi ne zavisi SNS od jednog čoveka… Normalno je da stranka filtrira svoje članstvo pa i da po potrebi sklanja postojeće a dovodi nove ljude a sve u interesu da se posao što bolje uradi i opravda podrška koju narod daje na izborima.\n26. februara 2019. u 11.27\nNe razumem da li se ovde radi o prestanku radnog odnosa zaposlenog ili o prestanku radnog odnosa naprednjaka???\n26. februara 2019. u 12.03\nBoli me uvo za sendvičare.\n26. februara 2019. u 16.14\nPa dokle vise tih preletacevica u Pozarevcu.Dali imate mal9 obraza gdecete vise.Tesko Vucicu sa vama procice kao Milosevic.Najgora opstina uSrbiji sve palo i propalo.


OVO ĆE GA PROGANJATI - Zakleti "Delija" nekad je pevao himnu Partizana! - Sportske.net\nOVO ĆE GA PROGANJATI - Zakleti "Delija" nekad je pevao himnu Partizana!\nJedna od javnih ličnosti koja se "kune" u Crvenu zvezdu neće biti srećna kada pogleda crno-bele fotografije koje svedoče o njenoj crno-beloj prošlosti.\nKatai primio nagradu u Kući fudbalaTomić sad ima jasniju sliku tima - Da li je ovo ''evropski Partizan''?Iliev otkrio - Evo šta još treba Partizanu da potpuno ''skocka'' tim!Nema stajanja u Partizanu - Stigao naslednik Andrije Živkovića!''Desetka'' u pravim rukama - Mire Radović i zvanično u Partizanu!\nJedna od emisija koja se emituje na TV Partizan bavi se istorijskim činjenicama vezanim za klub iz Humske koje su malo poznate široj javnosti, pa je tako i poslednja epizoda otkrila nešto što mnogi nisu znali.\nNavijačima Partizana verovatno je poznat podatak da je himnu "Dok Partizan bitke bije..." komponovao Kornelije Kovač, a ispevao je Saša Aleks uz pomoć pratećih vokala.\nMeđu pratećim vokalima koji su dali veliki doprinos u nastajanju himne fudbalskog kluba Partizan našla su se i neka poznata imena sa javne scene poput glumice Gorice Popović, ali i jednog "zakletog" Zvezdaša.\nNismo sigurni da ćete na crno-beloj slici prepoznati muzičara koji se "kune" u Zvezdu ali vam dajemo šansu da pokušate pre nego što vam otkrijemo o kome je reč.\nUkoliko već niste shvatili o kome je reč, predlažemo vam da pogledate još jednom poslednjeg momka na desnoj strani pa da pokušate još jednom.\nZa one kojima ni ova sugestija nije dovoljna reći ćemo samo jedno - Bora Đorđević, frontmen kultne grupe "Riblja Čorba"!


Lalatović protiv USISIVAČA!? Dok je trener Vojvodine „držao slovo“ pred meč sa Partizanom, neko je uspeo da mu ukrade „slavu“ na neviđen način! /VIDEO/ – Navijaci Srbija\nMVP partija Nikole Jokića! Odmarao skoro pola meča, ali to nije problem\nHome > Fudbal > Lalatović protiv USISIVAČA!? Dok je trener Vojvodine „držao slovo“ pred meč sa Partizanom, neko je uspeo da mu ukrade „slavu“ na neviđen način! /VIDEO/\nFudbaleri Vojvodine sutra dočekuju Partizan na „Karađorđu“ u sklopu polufinala Kupa Srbije, a tim povodom se obratio i Nenad Lalatović na zvaničnoj konferenciji na kojoj se desila nestvarna scena.\nDok je popularni trener „držao slovo“ i razgovara sa medijima u pozadini se čuo veoma iritantan zvuk koji je postajao sve jači.\nMnogi su verovatno primetili, ali nisu obratili pažnju, sve dok nije postalo glasnije i od samog Lalatovića. Neko je uspeo da u sred konferencije bude ili u istoj prostoriji ili veoma blizu sale za konferencije sa sve usisivačem koji je stvarao neugodan zvuk.\nNiko nije prekidao konferenciju, svi su se pravili da ništa ne čuju, a onda je neko verovatno upozorio da to ne sme da se radi jer je konferencija za Kup Srbije u toku.\nIako je Lalatović navikao mnoge na svoje zanimljive, a u poslednje vreme i burne konferencije ovoga puta mu je „slavu“ oduzeo usisivač.\n„Partizan je pod pritiskom!“\nTrener fudbalera Vojvodine ocenio je da bi za Partizan veliki hendikep bio da drugu godinu zaredom ostane bez trofeja, stoga da je pritisak na crno-belima u predstojećem okršaju polufinala Kupa Srbije.\nTagged FK Vojvodina Konferencija Kup Srbije Nenad Lalatović Usisivač


Grad je dodelio zemljište za izgradnju veletržnice, koja će zameniti postojeću Kvantašku pijacu, a u pitanju je plac preko puta Najlon pijace.\nPrema rečima direktora Miloša Tubića a kako prenosi 021, „Tržnica“ je time dobila „zeleno svetlo“ da započne projektne aktivnosti za izgradnju veletržnice, koja će omogućiti kvalitetno snabdevanje, manje cene, integrisanje poljoprivrednih proizvođača i izvoz. Grad i „Tržnica“ će zajedno učestvovati u finansiranju.\n– Veletržnica će funkcionisati kao velika otvorena berza i omogućiće siguran plasman robe na inostrano tržište – naveo je Tubić.\nPrema njegovim rečima, prednosti tog placa su što je u neposrednoj blizini auto-puta, nalazi se na „stazi slonova“, odnosno na trgovinskom putu, lako će se i brzo infrastrukturno urediti, a može da koristi postojeće kapacitete Najlona, poput parkinga i upravne zgrade, što će smanjiti i troškove investicije.\nTubić smatra da će izgradnja veletržnice koštati sedam miliona evra, a gradiće se u tri faze. Prva faza podrazumeva premeštanje Kvantaške pijace i obezbeđivanje 150 mesta za kamionsku prodaju i oko 200 štandova za otkup voća i povrća, u drugoj fazi gradiće se hala za unutrašnju trgovinu, dok se u trećoj očekuje izgradnja hladnjača.\nTubić kao još jednu prednost ove investicije dodaje da će izgradnjom veletržnice megamarketi postati saveznici, a ne konkurenti „Tržnice“, pošto će se upravo sa nje i snabdevati.\n#najlon #pijaca #veletrznica


Iz OHR navode da su status i ovlaštenja visokog predstavnika pitanja koja proističu iz Opšteg okvirnog sporazuma za mir i međunarodnog prava i, prema tome, ne spadaju u nadležnosti entiteta.\n– Republici Srpskoj ne pripada pravo da se jednostrano povlači iz reformi koje su provedene u okviru Aneksa 4 (Ustav Bosne i Hercegovine), niti joj pripada pravo da ona tumači Aneks 10 (Sporazum o civilnoj provedbi Mirovnog ugovora), tj. mandat visokog predstavnika – naglasili su iz OHR.\nTakođe, podsećaju da bonska ovlaštenja nisu korištena osam godina, ali učestali napadi na Opšti okvirni sporazum za mir opravdava dalje postojanje ovih ovlaštenja.\n– Stranke, uključujući i one u RS, imale su dovoljno prilika da pokažu da se mogu dogovoriti oko reformi, uključujući i reforme koje su potrebne da BiH izađe iz međunarodne supervizije na putu priključenja Evropskoj uniji. Pored toga, reforme su podržali Upravni odbor Saveta za implementaciju mira, Saveta bezbednosti UN i šira međunarodna zajednica, a ogromna većina je ratifikovana u entitetskim i državnom parlamentu – naveli su iz OHR.\nDodaju da bi svako poništavanje reformi podrivalo ekonomsku i političku stabilnost BiH te bi ugrozilo sposobnost zemlje da ispunjava svoje postojeće međunarodne obaveze, piše Klix.\nDOMAĆI POLITIČARI, KAKO STE? Incko strpljivo čekao u koloni i OVAKO "UBIJAO" vreme\nMajkić: Visoki predstavnik potpuno nezainteresovan za tragediju srpskog naroda u proteklom ratu


Lažna dilema proširenje ili produbljenje EU | EurActiv Serbia\nDilema "proširenje ili produbljenje EU", odnosno da EU treba da se najpre "produbi" reformom, a tek potom da se njeno članstvo ponovo proširi - što tvrdi predsednik Francuske Emanuel Makron, u velikoj meri objašnjava zašto je Pariz u junu podstakao Evropski savet da ponovo odloži, za oktobar, odluku o početku pregovora o pridruživanju Severne Makedonije i Albanije. O toj dilemi su za grčki radio "Atina 9,84" govorili poznavaoci Zapadnog Balkana Florijan Biber, Srđan Cvijić i Dušan Reljić.\n"Zašto bi mnogi koji žele da žive evropski, ostali u svojoj zemlji i zašto ne bi otišli?" - pitao je on i naveo da oni to već rade, idu u Nemačku, Austriju, čime "njihove zemlje dolaze u još teži položaj jer su ti koji odlaze, bolje obrazovani, govore strane jezike".\n"EU bi trebalo da iskoristi priliku (i odluči o početku pregovora s Albanijom i Severnom Makedonijom), jer će inače u tim zemljama prevladati autoritarnije i korumpiranije vlade, a građani će postati ciničniji, dići će ruke i napuštaće zemlju" - rekao je Biber i dodao da "ta kombinacija posledica nikako nije u interesu EU".\nSrđan Cvijić, iz Instituta Otvorenog društva za evropsku politiku (Open Society European Policy Institute) iz Brisela, stručnjak za demokratizaciju, javno i međunarodno pravo, rekao je za "Atinu 9,84" da promena načina odlučivanja i neke druge koje predsednik Francuske traži u ime efikasnosti EU, ne iziskuju pauziranje procesa radi promene Evropskog sporazuma - osnovnog akta EU.


Valve tvrdi da će Steam Deck biti isporučen do kraja feburara - RUR Esports\nSteam Deck će navodno biti isporučen po planu, uprkos globalnoj pandemiji, nestašici, kao i problemima sa isporukom. Valve tvrdi da će njihova dugoočekivana prenosiva konzola biti isporučena do kraja februara.\nDa li će konzole ikada biti u stanju da u potpunosti zamene PC? Kako saznajemo iz intervjua sa Valve dizajnerima Gregom Kumerom i Lorensom Jangom, Steam Deck će imati iste performanse kako u prenosivom, tako i docked režimu, što ga čini sjajnom PC alternativom.\nObjasnili su da je konzola kompatibilna sa bilo kojim 4K monitorom, i da ćete moći slobodno da podešavate grafiku, baš kao na pravom računaru. Ovo znači da će igrači uvek moći da ”smanje” grafiku zarad boljeg frejmrejta.\nAko još uvek niste poručili sopstvenu Steam Deck konzolu, putem ovog linka možete proveriti kada je možete rezervisati. Kako sada stvari stoje, procenjeni datum nove ture isporuka je 2. kvartal 2022. godine.\nTags konzola steam deck valve


Protest advokata ispred VKS, najavljuju potpunu obustavu rada - Autonomija\nUčesnici protesta advokata i strukovnih udruženja, nezadovoljni najnovijim stavom Vrhovnog kasacionog suda (VKS) o tužbama građana Srbije protiv banaka zbog naplate obrade kredita, protestovali su danas (20. septembar) u Beogradu ispred zgrade tog suda i nakratko upali u zgradu.\nKako je javila reporterka Radija Slobodna Evropa (RSE), obezbeđenje suda je pokušalo da spreči demonstrante da uđu u zgradu i došlo je do koškanja, ali bez većih incidenata. U međuvremenu je stigao i kordon policije, koji je ušao u zgradu kako bi pružio podršku obezbeđenju.\nPredstavnicima organizacije protesta je dozvoljeno da predaju zahteve sudu.\nPovod za protest je dopuna pravnog stava Vrhovnog kasacionog suda, doneta 16. septembra, prema kojoj banke imaju pravo da naplaćuju troškove obrade kredita i troškove osiguranja stambenog zajma kod Nacionalne korporacije za osiguranja stambenih kredita (NKOSK), ali da „banka nije dužna da posebno dokazuje strukturu i visinu troškova koji su obuhvaćeni zbirnim iznosom troškova kredita“, odnosno banka nije dužna da dokazuje da postoje i koliki su troškovi kredita.\nEmilija Petrović iz Advokatske komore Srbije rekla je okupljenima da će Vrhovnom kasacionom sudu poslati Zahtev za pristup informacijama od javnog značaja, u kojem će tražiti da dostavi podatke ko je bio predlagač dopune stava, uvid u materijale na osnovu kojih je donet stav, ko je od sudija glasao za njega, kao i koliko je od 2018. doneto odluka u korist banaka.\n“Nijednim pravnim aktom nije predviđeno da u bilo kojoj situaciji Vrhovni kasacioni sud može da menja svoj ranije zauzet stav”, rekla je Petrović.\nUdruženje banaka Srbije pozdravilo je odluku Vrhovnog kasacionog suda, te najavilo da su banke “izrazile spremnost” da, ako dobiju sudski spor koji je u toku, ne naplaćuju od korisnika njene troškove.\nVrhovni kasacioni sud, advokati, banke, građani, krediti, protest


Izvor: Večernje novosti, 10.Apr.2020, 00:57\nTestiraju se osobe koje su bile u kontaktu sa kovid pozitivnima, osobe kod kojih se pojavljuju klinički simptomi bolesti i osobe čije zdravstveno stanje to zahteva U SRBIJI je do sada skoro 12.500 ljudi testirano na korona virus, izjavila je direktorka Instituta za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut" Verica Jovanović i dodala da će u narednom periodu testiranje biti još veće. - Povećanje >> Pročitaj celu vest na sajtu Večernje novosti << testiranja prati pre svega potrebe i indikacije koje je struka definisala. U narednom periodu biće povećan obuhvat testiranja i, naravno, uvek će se poštovati indikacije jer nema potrebe raditi testiranje tamo gde nema nikakvih indikacija - rekla je Jovanović za televiziju Pink. Pročitajte još: Doktor Nestorović otkrio nove detalje: Kojim koracima će se život u Srbiji VRAĆATI U NORMALU, koje mere će se prve UKINUTI i šta nas čeka NA JESEN Navela je da se testiraju osobe koje su bile u kontaktu sa kovid pozitivnima, osobe kod kojih se pojavljuju klinički simptomi bolesti i osobe čije zdravstveno stanje to zahteva. - Sve snage smo uključili upravo u testiranje i rano otkrivanje slučajeva koji mogu biti dalji prenosioci ove infekcije - rekla je Jovanović. Navela je da je u našoj zemlji, kada je reč o virusu korona, epidemijska kriva zaravnjena i dodala da je to ohrabrujuće, ali da nema mesta opuštanju. - To nam daje određena obećanja, ali istovremeno i obavezuje na još veću primenu svih preventivnih mera - rekla je Jovanović.Pročitajte još: "Doktorka je na snimku videla tamnu senku, gušio sam se a u bolnici me bodrio Vučić": Nulti pacijent Srbije o tome kako je dobio koronu Poručila je da građani imaju obavezu prema sebi, ali i prema svojim članovima porodice, prijateljima i saradnicima, da još više poštuju uvedene mere. - Ako smo danas imali 201 slučaj potvrđen sa Kovidom 19 koji nam je dao za pravo da kažemo da je došlo do blagog zaravnanja epidemijske krive, sa primenom propisanih mera, koje su administrativne, ali pre svega preventivne, treba nastaviti još oštrije - zaključila je Jovanović.\nU Srbiji je do sada skoro 12.500 ljudi testirano na virus korona, izjavila je direktorka Instituta "Batut" Verica Jovanović i dodala da će u narednom periodu testiranje biti još veće..."Povećanje testiranja prati pre svega potrebe i indikacije koje je struka definisala. U narednom periodu biće...


NSinfo: U Voši - Muka od 100 miliona dinara - većina igrača u ugovorima ima "izlazne klauzule"\nU Voši - Muka od 100 miliona dinara - većina igrača u ugovorima ima "izlazne klauzule"\nPut kojim u Vojvodini traže rešenja za probleme je trnovit ali Novosađane hrabri činjenica\nda je Dušan Mijić, novi predsednik Upravnog odbora, prvim potezom, kada je rešio pitanje novog trenera, startovao uspešno.\n- To nam je bilo jedno od gorućih pitanja, a angažovanjem Dragana Ivanovića imamo odličnu osnovu za period koji je pred nama - kaže Mijić. - Radimo na više polja, a prioriteti su ekipa i rešavanje finansijskih problema.\nKlupski račun je blokiran, Mijić sa saradnicima to pokušava da reši reprogramiranjem dugova.\n- Reč je o blokadi teškoj 100 miliona dinara. Razgovarajući sa poveriocima očekujemo da će imati razumevanja. Nadamo se da ćemo do Nove godine završiti jedan deo, jer je najvažnije da igrači i zaposleni u Radnoj zajednici budu zadovoljni. Pripremili smo dobar plan za izvlačenje kluba iz dubioze, a pitanje realizacije je uvek neizvesno.\nProzivka je zakazana za 8. januar, do odlaska na pripreme 19. januara trebalo bi da se definiše i tim.\n- Potrebna su osveženja i trener Ivanović i ja smo već uradili deo posla u saradnji sa našim Omladinskim pogonom "Ilija Pantelić". Na dolaske će uticati odlasci, problem je što većina igrača u ugovorima ima "izlazne klauzule". Ašćerić je tako otišao, za raskid se dogovorio još pre dva meseca.\nLalatović od ponedeljka zvanično u Čukaričkom


Zbog straha od uticaja korona virusa na globalnu ekonomiju, berze širom sveta zabeležile su ove nedelje najveće minuse od finansijske krize 2008. godine, a vodeće kompanije počele su da objavljuju revizije poslovnih očekivanja za ovu godinu. Za investitore je to bila vrlo skupa nedelja, a guverner američke centralne banke signalizirao je da je spreman da snizi kamatne stope kako bi ublažio mogući negativni uticaj efekata globalnog privrednog usporavanja i potencijalne zdravstvene krize na američku ekonomiju.\nImovina 500 najbogatijih ljudi na svetu, izračunao je Blumberg, izgubila je na vrednosti oko 444 milijarde dolara, a trojac u vrhu, Amazonov osnivač Džef Bezos, Majkrosoftov Bil Gejts i predsednik Louisa Vitona, Bernar Arno, 30 milijardi dolara, prenosi "Novac.hr".\nVeći uticaj od Bregzita\nGlavni akcionarski indeksi pali su snažno, Dou Džouns više od 12 odsto, u svetu je isparilo oko šest biliona dolara vrednosti akcija. U Evropi je pad bio takođe oko 12 odsto, više nego nakon referenduma o Bregzitu 2016. godine, a još snažnije su pogođene bile deonice iz putničkog sektora, od avioindustrije do aerodroma i onih kompanija koje upravljaju kruzerima, kao i hotela i luksuznih roba.\nIpak, nisu baš sve deonice bile u padu cele nedelje, neke su zabeležile i skokove.\nMarketsInsider tako ističe da su u pitanju bile akcije kompanija koje, recimo, obećavaju da će proizvesti lek za korona virus ili zaštitnu antivirusnu opremu, kao i one koje nam omogućavaju zabavu u vreme izolacije zbog straha od zaraze, pa je deo investitora zaključio da bi ih bilo vredno imati u portfelju.\nNa listi takvih akcija našao se i poznati striming servis Netfliks, čija je vrednost akcije u sredu skočila 5,3 odsto, na 379 dolara; potom je, međutim, i ta akcija sledila opši trend, pad, te je u petak zaključena na vrednosti od 369 dolara. Na listi dobitnika bio je i jedan od vodećih proizvođača zaštitnih maski 3M, a njegova je akcija rasla u sredu i četvrtak, no potom je i ona skliznula u suprotnom smeru.\nMeđu onima u žiži našao se i Zoom Video Communication, kompanija u sektoru videokomunikacija; kako su mnogi ove nedelje radili od kuće, ulagači su se kladili na tu kompaniju, čija je akcija u četvrtak skočila 5,9 odsto. Pozitivni sentiment se, međutim, nije zadržao. Američka biotehnološka kompanija Moderna, koja je isporučila prvu eksperimentalnu vakcinu za testiranje na ljudima protiv korona virusa, u utorak je skočila čak 27,8 odsto, ali potom je i ta akcija bila u padu.\nKriza izazvana korona virusom poremetila je globalnu industriju i direktn, jer su moderni dobavljački lanci rašireni u Kini; tamo je zbog karantina tokom februara, govore neke procene, sredinom februara na poslu bilo tek 35 odsto radnika, objavio je Financial Times, a proizvođački indeks je pao.\nNajveće svetske kompanije počele su, pak, sa širenjem virusa po svim kontinentima, objavljivati upozorenja investitorima o mogućem finansijskom efektu. Većina njih, kako beleži Blumberg, još nije u stanju kvantifikovati uticaj širenja korona virusa na njihov biznis ove godine, a među prvim multinacionalnim kompanijama koje su se oglasile s upozorenjem bio je Najk.\nMeđu najizloženijim sektorima su automobilski i putnički, a procenjuje se da bi u ovoj godini virus mogao da smanji prodaju luksuznih dobara za 40 milijardi evra. Ipak, neke kompanije istrajavaju u predviđanju da će im prodaja ići sasvim dobro. Recimo, nemački automobilski div Folksvagen objavio je da očekuje isporuke kao i u 2019. godini, a iz Epla sada poručuju da se uslovi u Kini postupno vraćaju u normalu. Glavni izvršni direktor Epla Tim Kuk u četvrtak je izjavio da mu se čini da Kina drži korona virus pod kontrolom te oni postupno tamo otvaraju fabrike.


Pravila o zaštiti privatnosti – Kyoto Nanzenji Ryokan Yachiyo, zvanični veb sajt | Riokani u gradu Kjoto\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt kyoto-nanzenji-ryokan.com koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Kyoto Nanzenji Ryokan Yachiyo. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: kyoto-nanzenji-ryokan.com. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na info@ryokan-yachiyo.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na info@ryokan-yachiyo.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na info@ryokan-yachiyo.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Pretnje - Blic Sport\nPLJUŠTE PRETNJE ZA LESORA "Dušo prodana": Francuz zatrpan porukama navijača koji mu ne opraštaju prelazak u Partizan\nOtkriće nekadašnjeg košarkaša Partizana i Crvene zvezde Tarensa Kinsija, koji je objavio je šta mu se dešavalo kada je 2016. obukao crveno-beli dres, uzburkala je strasti u Srbiji.\nNEMA KRAJA Nove pretnje u našem fudbalu: Igrač Radničkog plakao od straha\nNakon što su huligani koje se predstavljaju kao navijači Novog Pazara pištoljem pretili fudbaleru Žarku Udovičiću i bukvalno ga oterali iz tog kluba, nije mnogo prošlo do novog incidenta u našem fudbalu.\nSTRAŠNO Lajoviću pretili smrću zbog poraza!\nSrpski teniser Dušan Lajović, posle nastupa na turniru u Sao Paolu, dobio je pretnje smrću nakon što je poražen od Italijana Luke Vanija.\nPojedini fudbaleri Lacija saopštili su da su dobili telefonske pretnje uoči finalne utakmice Kupa Italije protiv gradskog rivala Rome.\nVermezović: Igračima prete jer smo navodno "prodali titulu", što nije istina\nUoči gostovanja Novom Pazaru u meču 25. kola Jelen Superlige koji se igra u nedelju od 17 časova, trener fudbalera Partizana Vladimir Vermezović je izneo podatak da njegovim igračima stižu preteće poruke zbog navodne "prodaje titule".\nDanilović vlada pesnicama\nPretnje Predraga Danilovića i Vlade Jovanovića naišle su na oštru osudu javnosti, a Udruženje novinara Srbije zatražilo je i uključenje državnih organa. Čudi, međutim, da niko iz Košarkaškog saveza, pre svih direktor za takmičenje Predrag Bojić i predsednik Disciplinskog suda KSS Momčilo Minić, nije preduzeo mere protiv onih koji kaljaju ugled ovog našeg trofejnog sporta.\nRoberto Karlos odlazi iz Korintijansa zbog pretnji navijača\nFudbaler Roberto Karlos izjavio je da će možda napustiti Brazil, jer su navijači Korintijansa pretili njegovoj porodici.\nPolicijska beleška o pretnjama Jovanetiću\nU‚žice - U naselju Terazije, nedaleko od kuće u kojoj živi fudbalski sudija Boško Jovanetić, koji je u subotu vodio 138. večiti derbi, osvanuo je grafit sa porukom: „Stići će te pravda koju deliš“. Parola očito upućena Jovanetiću osvanula je na jednom pomoćnom objektu.


Niški šaht iz kog vreba "smrt" - Platforma Promeni\n„Naš grad ne mora da bude siv, uneli smo malo boje, šarenila, i pokazali da samo malo aktivnosti može potpuno da promeni sliku grada, ili barem dela grada. Pored toga, u prethodnom periodu ukazali smo na to da je Niš jedan od najvećih gradova u Srbiji, a bio je najjadnije okićen za novogodišnje i božićne praznike. Mi smo odlučili da ga ukrasimo, i jednu jelku u centru okitili smo đubretom koje su naši sugrađani složno bacali po ulicama. Mi smo to sve sakupili, stavili na jelku i pokazali da građani na taj način doprinose da grad postane okićeniji. Nedavno smo sušili meso na našem ’super zdravom i dobrom vazduhu’, gde smo ukazali na aero-zagađenje, jer je Niš jedan od najzagađenijih gradova na svetu, posebno zimi. Na taj način smo želeli da podignemo svest o posledicama koje takav vazduh može da izazove“, rekao nam je Gerilac 2.\nPROČITAJ I Udruženje “I ja se pitam” otvorilo kancelarije u Leskovcu\nniš, Niška urbana gerila, tvoje mesto u srbiji


Projekat "O3one" organizuje po sedmi put Beogradski festival novih komunikacija - B-LINK 2012, od 21. do 23. decembra, ovog puta u Multipleksu "Kolosej", u TC "Ušce", na Novom Beogradu.\nTrodnevni program festivala B-LINK 2012 sastoji se od predavanja, panel diskusija, radionica i zabavnog dela, a detaljni program dostupan je na adresi www.b-link.rs. Ulaz na B-LINK festival se ne naplacuje.\nOvogodišnji B-LINK pocinje predavanjem o inovativnoj wireless usluzi, zatim sledi neobicna tema "Nikola Tesla - preteca gedžetologije", a potom prica o predstojecem prelasku na digitalno emitovanje TV programa i novom HTML5 standardu za razvoj sajtova. Drugog dana Festivala je radionica o primeni WebGL tehnologije za razvoj 3D interaktivnih sadržaja za web, zatim sledi panel diskusija o Coworking Spaces, a u nastavku program preuzimaju StandUp komicari. Treceg dana B-LINK 2012 ima na programu još jednu radionicu o primeni WebGL tehnologije, a potom sledi prezentacija ovogodišnjih dobitnika WebFesta. Drugi dan Festivala obeležice nastup StandUp komicara, nakon predavanja na temu komedije kao posebnog žanra na kulturnoj sceni, a poslednjeg dana je za kraj programa organizovano disko kuglanje za ucesnike i posetioce Festivala.\nPrateci program cini izložba fotografija nastala korišcenjem Instagram aplikacije.\nb-link beograd desavanja festivali komunikacija nove komunikacije predavanja trzni centar usce\nOznake: b-link beograd desavanja festivali komunikacija nove komunikacije predavanja trzni centar usce


Prijava za subvencije za pčelare od 15. aprila do 31. maja 2022. - SRDA\nPrijava za subvencije za pčelare od 15. aprila do 31. maja 2022.\nPodnošenje zahteva za ostvarivanje prava na podsticaje od 800 dinara po košnici pčela počinje 15. aprila i trajaće do 31. maja 2022. godine.\nZahtev se može podneti na propisanom Obrascu – Zahtev za podsticaje po košnici pčela, koji je sastavni deo Pravilnika o načinu ostvarivanja prava na podsticaje u stočarstvu po košnici pčela. Zahtevi s podnose preporučenom poštom od 15. aprila 2022. godine na adresu Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Upravi za agrarna plaćanja, na adresu Bulevar kralja Aleksandra 84, 11050 Beograd.\nPčelari će i ove godine za “podsticaje po košnici” moći da od 15. aprila 2022. godine podnesu zahtev elektronskim putem. Pristup portalu za podnošenje elektronskog zahteva biće omogućen sa zvanične internet prezentacije Uprave za agrarna plaćanja.\nPravno lice, preduzetnik i fizičko lice – nosilac komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva, koje ispunjava uslove propisane zakonom kojim se uređuju podsticaji u poljoprivredi i ruralnom razvoju, može da ostvari pravo na podsticaje u stočarstvu po košnici pčela za najmanje 20, a najviše 1.000 košnica pčela. To u praksi znači da svi pčelari koji imaju manje od 20 obeleženih i registrovanih košnica pčela ne ispunjavaju uslov za ostvarivanje prava na podsticaj po košnici pčela, dok oni koji imaju preko 1000 košnica i podnose zahtev za ostvarivanje prava na ovaj podsticaj, neće po automatizmu biti odbijeni zbog prekoračenja propisanog broja košnica, već će im se priznati podsticaji za 1000 košnica pčela.\nMinistarstvo poljoprivrede šumarstva i vodoprivrede podsticaji po košnici subvencije za pčelare Uprava za agrarna plaćanja Važno


Vesti online / Vesti / Svet / Ruski bombarderi u akciji: Iz Irana žestoko po džihadistima (VIDEO)\nRuski bombarderi Tu-22M3 i borbeni avioni Su-34 su sa aerodroma Hamadan u Iranu napali mete terorističke grupe Islamska država u Siriji, prenosi Ministarstvo odbrane Rusije.\nRuski avioni u akciji: Poleteli iz Irana i zasuli teroriste bombama\n- Ruski avioni su uništili pet skladišta krupnog oružja sa municijom i gorivom. Pored toga, uništeno je šest komandnih pozicija, kao i artiljerijske opreme i oklopnih vozila i likvidiran je veliki broj boraca ekstremističke organizacije - rečeno je u Ministarstvu, prenosu Sputnjik.\n* Osvajanje Bliskog istoka: Rusi poslali bombardere i u bazu u Iran!\n* Ruski avioni određuju sudbinu Sirije\nNapad se dogodio u provinciji Dejr el Zor. Takođe se naglašava da su bombarderi bili u pratnji boraca SU-30SM i Su-35S, koji su doleteli sa ruske vazdušne baze Hmejmim u Siriji.\n- Bombarderi Tu-23M3 i lovci Su-34 su 18. avgusta 2016. poleteli iz baza u Rusiji i Iranu i izvršili napad na pozicije ID u provinciji Dejr el Zor.\nBorbeni avioni Su-30SM i Su-35S, bazirani u vazdušnoj bazi Hmejmim u Siriji, obezbedili su vazdušnu podršku bombarderima.\n- Podršku su obezbedili avioni Su-30SM i Su-35S bazirani u bazi Hmejmim u Siriji. Svi ruski avioni vratili su se u svoje matične baze nakon uspešnih borbenih dejstava - navodi se u saopštenju Ministarstva.\nRusko Ministarstvo odbrane potvrdilo je da su u Iranu razmešteni bombarderi Tu-23M3 i lovci Su-34 i ove letelice se koriste za vazdušne udare protiv Islamske države u Siriji.\nSVET "Džihadisti beže u panici, uz rusku pomoć idemo do pobede"


Nataša Bekvalac progovorila o trudnoći | Nostalgija.com\nNataša Bekvalac progovorila o trudnoći\nNataša Bekvalac iznenadila je sve komentarom, da uskoro u njenu familiju stiže još jedan dečak, te su se domaći mediji odmah raspisali o njenoj navodnoj trudnoći.\nNataša Bekvalac nakon što je svojom pomalo nepriomišljenom reakcijom, navela svoje obožavaoce da pomisle da je u drugom stanju. Naime, fotografija na kojoj drži svog sestrića u rukama izazvala je pregršt nežnih i dirljivih komentara, ali je pevačicin opis iznenadio mnoge: „Uskoro nam stiže još jedan dečak„. Njena rečenica, odmah je pokrenula spekulacije da je u drugom stanju i da će se u narednih nekoliko meseci ostvariti po drugi put u ulozi majke.\nKada je videla, da su mediji počeli da pišu o tome kako je trudna, Nataša je odmah ostavila komentar, kako bi sprečila dalje spekulacije: „Nisam trudna,moja sestra Jelena Mrkić, za 2 meseca po drugi put postaće mama dečaka„.\nObjavljeno u kategoriji: Estrada, Zabava Oznake: natasa bekvalac, trudna


Uvođenje preventivnih mera za veću bezbednost učenika | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Uvođenje preventivnih mera za veću bezbednost učenika\nUvođenje preventivnih mera za veću bezbednost učenika\nVIDEO K9: Na jučerašnjoj sednici Koordinacionog tela za borbu protiv nasilja u osnovnim i srednjim školama na teritoriji Grada Novog Sada predstavljen je paket preventivnih mera koje će doprineti većoj bezbednost učenika.\nOvim merama predviđeno je uvođenje dodatnih školskih aktivnosti u vidu sekcija i kreativnih radionica koje se odnose na sport, kulturu, umetnost, a u kojima će tokom cele školske godine učestvovati đaci.\nPlanirano je da se redovno sprovode i školska i međuškolska takmičenja u sportu i raznim drugim disciplinama, da najbolji budu nagrađivani, kao i da se deci omogući da posećuju pozorište i druge kulturne institucije. U okviru evaluacije rezultata projekta biće vršene ankete koje će ukazivati na to kako sprovedene mere utiču na ciljnu grupu, mlade ljude.\n“Smatram da je veoma važno da se čuje i glas učenika putem Školskog parlamenta, da oni kažu koja su njihova interesovanja i očekivanja i na koji način bi oni voleli da obogate svoj društveni život, ali na zdravim osnovama. Koordinaciono telo će imati punu podršku Grada u sprovođenju predloženih mera pružanja alternative mladima, kako bi se smanjila stopa narkomanije i alkoholizma. Mere koje će uvesti Grad u saradnji sa školama i što je najvažnije, roditeljima, imaju za cilj podizanje stepena još veće bezbednosti maloletnika u gradu i njihovog kvalitetnijeg života”, rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nPrema podacima Policijske uprave Novi Sad, na teritoriji Južnobačkog okruga je tokom protekle školske godine za 13 posto smanjen broj slučajeva vršnjačkog nasilja koji su se desili u školi ili neposrednom okruženju, a prijavljeni su policiji, a za 36 procenata je smanjen broj krivičnih dela koja su evidentirana u školi i okruženju. Takođe je naglašeno da je poslednjih pet godina tendencija smanjenja krivičnih dela.\nPrethodni tekstVremenska, agro i bioprognoza, 07.11.2018.\nSledeći tekstPoznat spisak rukometašica za EP u Francuskoj


Veliki gubici Srbije zbog odlaska mladih\nPoruka sa jednog od građanskih protesta u Beogradu, mart, 2019. godine\nProgramer Miloš Stepanović napustio je Srbiju sa nepune 23 godine.\n"Bio sam pred kraj (fakulteta), samo mi je trebao diplomski. Krenuo sam da tražim posao. Video sam šta se nudi, generalno sam bio razočaran načinom kako se dolazi do posla u Srbiji, celim pristupom. I onda je došla ponuda da odradim staž u Belgiji kao programer godinu dana. I tako sam došao u Belgiju", priča nam tridesetpetogodišnji Miloš Stepanović.\nKaže da mu je prvi osećaj koji je dobio bio da je ušao u sistem koji je vrlo jasan.\n"Sve je pod ugovorom. Sa početnom finansijskom injekcijom, koja nije bila nešto značajna, primao sam minimalac, neku stažersku platu, mogao sam da iznajmim sobu, da putujem, da dolazim u Srbiju dva puta godišnje. Jednostavno imao sam lagodan život što u Srbiji sa takvom platom nikad ne bih mogao da uradim", kaže Stepanović.\nPrema podacima OEBS-a, od 2000. godine zemlju je napustilo oko 650.000 ljudi, najviše mladih između 15 i 24 godine.\nOdliv mozgova sa Balkana: A sad, adio!\nOtišlo bi 66 odsto studenata\nIstraživanje Ministarstva prosvete Vlade Srbije iz 2018. godine među 11.013 studenata pokazalo je da 25 odsto studenata želi da nastavi školovanje u inostranstvu, a od tog broja njih 66 odsto želi da nastavi tamo život.\nTri četvrtine mladih u Srbiji izražava želju ili nameru da emigrira, što stavlja Srbiju na prvo mesto među zemljama u regionu, u kojima takvu želju ima u proseku polovina ispitanika, pokazalo je istraživanje Fondacije "Fridrih Ebert" iz 2018. godine.\nMeđu ispitanicima koji žele da napuste zemlju jedna petina bi otišla na godinu-dve, dok bi jedna petina u inostranstvu ostala dvadeset godina ili ceo život, pokazalo je istraživanje ove fondacije.\n"Kada živimo u zemlji koja će pre kupiti 10 helikoptera nego stvoriti uslove da jedan institut, za molekularnu biologiju na primer, normalno funkcioniše, da ima dovoljno para za istraživanja, za eksperimente za skupu opremu. Mi kupujemo neke druge stvari, mi se bavimo nekim drugim stvarima bez ikakve ozbiljnije strategije i ozbiljnijeg pristupa svemu tome", primećuje Srećko Mihailović, sociolog i istraživač javnog mnjenja.\nGubitak od više od milijarde evra godišnje\nPreciznih podataka koliko državu košta odliv mozgova nema. Prema nekim istraživanjima taj iznos bi mogao da bude do 1,2 milijarde evra godišnje. To je pokazalo istraživanje Instituta za razvoj i inovacije, u kome je navedeno da se najdirektniji troškovi odlaska mladih ogledaju u gubitku uloženih sredstava u obrazovanje.\nNa predstavljanju ovog istraživanja u martu rečeno je da se na osnovu raspoloživih informacija, dolazi do grube cifre od oko 55.000 evra prosečnog troška ukupnog školovanja jednog doktora. Takođe je navedeno da kada se pomnoži sa brojem ljudi koji odlazi, troškovi variraju od 0,3 do 1,2 milijarde evra u jednoj godini.\nJedan od razloga zašto mladi odlaze je političko zapošljavanje, a posledice odliva mozgova su ogromne i nesagledive, rekla je nedavno u Intervjuu nedelje za RSE Milena Dragićević Šešić, profesorka na Fakultetu dramskih umetnosti.\n"Od onih koji odu na studije mali broj se vraća jer tamo ih uvažavaju po znanju i dobijaju stipendije. Mi imamo jedno budžetsko mesto za doktorske studije. Svi ostali moraju da plate. U svetu postoji mnogo veća mogućnost za dobijanje ozbiljnih stipendija. Sad se nešto malo kreće, ali isključivo za mlade koji hoće da se bave naukom. Ali gde su oni koji hoće da se bave praksom?", navela je profesorka Dragićević Šešić.\n'Siniša Mali nije na udaru zbog politike'\nNaš sagovornik s početka priče, Miloš Stepanović, završio je Fakultet organizacionih nauka (FON). Primećuje da je FON sada "na vrlo lošem glasu" zbog čega je, kaže, vrlo, vrlo razočaran.\nPodsetimo, stručna komisija FON-a zaključila je u maju da ministar finansija Siniša Mali nije plagirao svoj doktorski rad, a da je oko sedam odsto teksta bez navedenog izvora. Deo univerzitetske i stručne javnosti smatra da je doktorat plagijat, pa je grupa od oko 140 profesora Beogradskog univerziteta predala Rektoratu Univerziteta u Beogradu žalbu na tu odluku.\n"Ovde stvari oko vas funkcionišu. To je osećaj koji vas ne napušta od kako zakoračite u Evropsku uniju", opisuje Stepanović svoje okruženje u Belgiji.\nDa li će Beogradski univerzitet izgubiti obraz?\nOdlaze svi profili\nMeđutim, poslednjih godina iz Srbije ne odlaze samo visokoobrazovani, već i visokokvalifikovani radnici, kao i medicinsko osoblje.\nVlada Srbije je početkom godine formirala tim koji se bavi ekonomskim migracijama kako bi se promenili uslovi i okolnosti zbog kojih građani Srbije odlaze iz zemlje, te da se oni koji su otišli vrate.\n"Ideja da se zaustavi odliv pameti iz Srbije nije dobra ideja, niti je to pošteno prema mladim ljudima koji imaju mogućnost da odu iz ove zemlje i imaju razloga da odu", smatra sociolog Srećko Mihailović, navodeći da niko nema pravo da sprečava mlade ljude da odu iz zemlje ako u Srbiji nemaju mogućnost da realizuju svoje sposobnosti.\nNije dobro zaustavi odliv pameti: Srećko Mihajlović, sociolog\nMihailović, umesto toga, savetuje uspostavljanje i održavanje kontakata sa mladim ljudima koji su otišli, napominjući da tu misli na mlade naučnike i potencijalne naučnike.\n"Mi ne znamo ni koliko je ljudi napustilo Srbiju, a mašemo sa podatkom koliko je mladih ljudi spremno da napusti ako se neki uslovi za to stvore. Da li mi znamo koliko mladih doktora radi po institutima i drugim istraživačkim centrima po Evropi i po belom svetu. Mi to ne znamo. Mi nemamo kontakata sa njima. Sve mi to govori kao da ovoj zemlji nije stalo do pameti i da ovde pamet u konkurenciji sa nekim drugim karakteristikama mladih ljudi gubi utakmicu", konstatuje Mihailović.\n'Epidemija' u gradskom prevozniku u Subotici\nNa pitanje da li bi se vratio u Srbiju Miloš Stepanović, koji već godinama živi u Belgiji, bez razmišljanja odgovara da ne bi.\n"Pratim šta se dešava i u političkom i u finansijskom smislu, taj nedostatak pravde i poštovanja, bujajući nacionalizam, jednostavno to nije za mene ni za moju porodicu. Ja ne mogu da živim u takvom sistemu", odgovara Stepanović.\nNa kraju, treba reći i da od odlaska mladih država ima i dobitak u vidu doznaka koje stižu iz inostranstva. Fondacija za razvoj ekonomske nauke (FREN) navodi da Srbija kroz doznake prima 9 odsto BDP.\nNa sajtu FREN-a se navodi da je Srbija, prema podacima Svetske banke između 2007. i 2014. godišnje primala 4 milijarde dolara u doznakama što je, kako je navedeno, 9 posto BDP, značajno iznad udela stranih direktnih investicija od oko 6,7 posto.


„KK Crvena zvezda obaveštava javnost da je u sredu opozvao svog predstavnika sa sastanka radne grupe ABA lige u Zagrebu, koja je trebalo da se upozna sa kandidatima za upražnjena mesta u menadžmentu ABA lige.\nRazlog za napuštanje ovog izuzetno važnog sastanka za budućnost regionalnog takmičenja, predstavnika KK Crvena zvezda Žarka Čabarkape, bio je nekompletan sastav radne grupe, na kojoj se bez ikakve najave ili obrazloženja nije pojavio predsednik KK Partizan niti bilo ko od predstavnika tog kluba, i pored činjenice da su najavili svoj dolazak.\nNe ulazeći u razloge nenajavljenog i neplaniranog izostanka KK Partizan sa ovog sastanka, KK Crvena zvezda nije želeo da učestvuje u radu i donošenju bilo kakvih odluka nekompletne radne grupe u kojoj se nalaze KK Crvena zvezda, KK Partizan, KK Budućnost, KK Olimpija Cedevita i KK Cibona (čiji je predstavnik u ovoj sezoni predsedavajući ABA lige).\nKK Crvena zvezda smatra i ovaj neuspešan sastanak radne grupe kao još jedan pokazatelj disfunkcionalnosti i nestabilnosti ABA lige u kojoj se ponovo, i pored brojnih napora većine klubova, ponavljaju stare tendencije i „boljke“ poput sumnjivih sudijskih odluka (po pravilu uvek istih arbitara) na račun istih klubova, stvaranja ili obnavljanja „neprincipijelnih koalicija“ i povratak neregularnosti u veliki broj utakmica ABA lige.\nU tom svetlu, KK Crvena zvezda kao jedan od stubova ABA lige ulagao je napor od početka sezone da na bilo koji način ne doprinosi stvaranju loše atmosfere u regionalnom takmičenju, i pored činjenice da smo kao klub primetili identične anomalije u delegiranju sudija, gde se iste sudije redovno pojavljuju na utakmicama srpskih klubova, po pravilu sa identičnim krajnjim ishodom i što je najvažnije sa identičnim tendencijama prema našim klubovima! Dovoljno je da saopštimo podatak da je ove sezone od osnivanja ABA lige, iznesen najveći broj zahteva većine nezadovoljnih klubova za dodatnom sudijskom ekspertizom nakon utakmica ABA lige!\nSmatramo da je ovaj, novi vid opstrukcije, nemogućnost da se uz kompletan sastav radne grupe, upoznaju lično i eventualno izaberu vodeći ljudi u menadžmentu ABA lige, poslednje upozorenje za sve klubove i ljude koji rade u ABA ligi, da se vratimo dogovorenim principima, koji su jednoglasno izglasani na Skupštinama regionalnog takmičenja tokom leta u Banja Luci i Laktašima! U suprotnom (posebno u svetlu novih okolnosti u evropskoj klupskoj košarci) kako se ne bi ponavljale situacije viđene prethodnih, a nažalost i ove sezone, da pronađemo drugo rešenje za sve klubove u regionu i rastanemo se u koliko-toliko korektnim odnosima.\nSve ostalo je gublitak vremena, za sve u košarkaškom regionu.”


KOLONA: FRANCUSKA ZELI DA SRBIJA NAPREDUJE NA EVROPSKOM PUTU\nPREGOVORI SCG I EU O VIZNIM OLAKSICAMA OD JULA\nSTANKOVIC: HASKOM SUDU OMOGUCEN PRISTUP VOJNIM ARHIVAMA\nTUZBA NE SME UGROZITI ODNOSE SCG I BIH\nKUKAN SE UPISAO U KNJIGU ZALOSTI U AMBASADI SCG\nTADIC POTPISAO ZAKON O CRKVAMA I VERSKIM ZAJEDNICAMA\nPRVANOV I TADIC: ODNOSI DVE ZEMLJE NIKADA NISU BILI BOLJI\nUSVOJEN DOKUMENT O PRAVIMA MANJINSKIH ZAJEDNICA\nJESEN PETERSEN I CEKU:NA STANDARDIMA MORA JOS DA SE RADI\nCEKU POZIVA SRBE NA POVRATAK\nCEKU: GRANICA JE TEHNICKO PITANJE, RESENJE POSLE STATUSA\nLAJCAK: U KAMPANJI PREVISE KONFRONTACIJE\nUSVOJENA DEKLARACIJA O PRISTUPANJU CRNE GORE EU\nDJUKANOVIC: MLADIC I REFERENDUM NISU POVEZANI\nVLAHOVIC: NEMINOVNI RAZGOVORI CRNE GORE I SRBIJE O ODNOSIMA\nPOLT: POSETA CRNOGORSKE OPOZICIJE SAD BILA PRIVATNA\nLUKSIC: ISKUSTVO ISLANDA ZNACAJNO ZA CRNU GORU\nCEDEM: VECINA ZA NEZAVISNOST\nU BIRACKOM SPISKU 21.000 GRADJANA VISE NEGO PRE TRI GODINE\nPARIZ, 26. aprila 2006. (Beta) Francuska zarko zeli da Srbija napreduje na evropskom putu, ali je za to potrebno ukloniti odredjene prepreke, izjavila je danas francuska ministarka zaduzena za evropska pitanja Katrin Kolona.\nPosle razgovora sa ministrom spoljnih poslova SCG Vukom Draskovicem u Parizu, Kolona je podsetila da Francuska podrzava evropsku perspektivu citavog Balkana i da svaka zemlja zna koja su njena prava i obaveze.\n"Ali resili smo da budemo optimisti i ukoliko naidjemo na neke prepreke na tom putu reseni smo da ih uklonimo jer je to u interesu i Evrope i SCG, kao i u interesu stabilnosti i demokratskog razvoja regiona", rekla je Kolona.\nDraskovic je posle razgovora sa francuskom ministarkom rekao da je sasvim jasno da je saradnja sa Haskim tribunalom jedina prepreka na evropskom putu i da sve drugo ide u prilog Srbiji.\nSef diplomatije novinarima je preneo da je sa francuskom ministarkom razgovarao i o mogucnostima za ublazavanje viznog rezima za odredjene kategorije stanovnistva kao sto su studenti, mladi ljudi, istrazivaci, sportisti i biznismeni.\nKatrin Kolona i Draskovic razgovarali su danas i o tvining programu kroz koji Francuska, u ime Evropske unije, pomaze SCG u jacanju institucionalnih kapaciteta u procesu priblizavanju EU.\nDraskovic je novinarima rekao da je od francuske ministarke zatrazio podrsku da regionalna skola za obuku evropskih kadrova na podrucju celog Balkana bude locirana u Beogradu.\nSef diplomatije SCG dodao je da ukoliko bi bila uklonjena poslednja prepreka na evropskom putu saradnja sa Haskim tribunalom, Srbija u pristupu fondovima EU moze da ocekuje da bude tretirana kao da je vec zemlja kandidat.\nSusretom sa ministarkom zaduzenon za evropska pitanja, Draskovic je zavrsio posetu Francuskoj, tokom koje je o istim temama razgovarao i sa sefom francuske diplomatije Filipom DustBlazijem.\nO evropskoj persrektivi SCG i preprekama na tom putu, sef diplomatije razgovarao je i sa novinarima u pariskom "Centru strane stampe".\nBRISEL, 26. aprila 2006. (Beta) Evropska komisija ce do jula dobiti mandat za pregovore s Beogradom o sporazumu o readmisiji i viznim olaksicama za odredjene kategorije gradjana Srbije i Crne Gore koji putuju u zemlje Evropske unije, najavljeno je danas u Briselu.\nTo su zvanicnici Evropske komisije rekli predstavnicima Srbije i Crne Gore i republika clanica, koji su juce doputovali na razgovore u Brisel.\nClan delegacije SCG Vladimir Ljubojevic je rekao da su zvanicnici u Evropskoj komisiji ocenili da su zahtevi SCG bili "odmereni" i da su se odnosili na vizne olaksice za gradjane koji putuju u posetu rodjacima u zemljama EU.\nU ovim pripremnim pregovorima predstavnika srpskog i crnogorskog ministarstva unutrasnjih poslova, kao i kancelarija za pridruzivanje EU SCG i vlada Srbije i Crne Gore, zatrazeno je i da brze i lakse do viza dodju ucenici, student, poslovni ljudi, drzavni sluzbenci, sportisti, kulturni radnici, odnosno svi gradjani SCG cija je delatnost vezana za putovanja u EU.\nTe kategorije gradjana SCG bi vize dobijali brze, uz uproscen postupak, na duze razdoblje i s mogucnoscu da vize budu visekratne.\nPotrebno je da do jula Savet ministara EU da mandat Evropskoj komisiji, a pregovori bi mogli da pocnu i da budu okoncani na jesen.\nSporazum, koji bi zatim bio zkaljucen, stupio bi na snagu 1. januara 2008. godine.\nBEOGRAD, 26. aprila 2006. (Beta) Ministarstvo odbrane je "realizovalo sve zahteve" Haskog tribunala za pristup vojnim arhivama SCG, izjavio je danas ministar odbrane Zoran Stankovic.\nStankovic je na konferenciji za novinare rekao da Vojnobezbednosna agencija saradjuje sa ostalim tajnim sluzbama u zemlji u pronalazenju osoba optuzenih pred Haskim tribunalom i ljudi koji su im pomagali u skrivanju.\nOn je rekao da ostaje pri tome da ce traziti smenjivanje ljudi u vrhu bezbednosnih struktura vojske ukoliko haski optuzenik Ratko Mladic ne bude uhapsen "do odredjenog datuma".\nStankovic, medjutim, nije zeleo da precizira o kom datumu je rec, isticuci da je predsednik Vlade Srbije Vojislav Kostunica taj koji se obavezao da ce u odredjenom roku Srbija ispuniti obaveze prema Haskom tribunalu.\nBANJA LUKA, 26. aprila (Tanjug) - Hrvatski clan Predsednistva BiH Ivo Miro Jovic i ambasador Srbije i Crne Gore u Sarajevu Grujica Spasovic saglasili su se danas da tuzba BiH protiv SCG ne sme da ugrozi odnose dve zemlje, koji se dobro razvijaju. Oni su se slozili i da sva otovrena pitanja treba resavati dogovorom ekspertnih timova, saopstilo je Predsednistvo BiH. Spasovic je istakao da BiH ostaje u vrhu spoljnopolitickih prioriteta SCG. U razgovoru je bilo reci i o sastanku Medjudrzavnog veca u Beogradu, kao i i trilateralnom sastanku o redefinisanju Medjudrzavnog veca, koji treba da bude odrzan u Dubrovniku izmedju BiH, SCG i Hrvatske Razgovarano je i o ustavnim promenama u BiH i o potrebi intenzivnije ekonomske saradnje izmedju SCG i BiH i, kao prvi korak, najavljeno je skoro otvaranje predstavnistva Privredne komore u Sarajevu.\nBRATISLAVA, 26. aprila 2006. (Beta) Sef slovacke diplomatije Eduard Kukan, visoki predstavnici ministarstva inostranih poslova i diplomatski kor upisali su se u knjigu zalosti povodom iznenadne smrti ambasadora Srbije i Crne Gore u Slovackoj Vojislava Milenkovica.\n"Poznavao sam ga kao odlicnog profesionalca, prijatnog, veselog i dinamicnog coveka punog energije. U domenu saradnje izmedju nase dve zemlje ostavio je veliki i dobar rad", zapisao je Kukan u knjizi zalosti koja je u ambasadi SCG u Bratislavi bila otvorena u ponedeljak i utorak.\nVeliki doprinos preminulog ambasadora Milenkovica kontaktima zvanicnog Beograda i Bratislave istakli su i drzavni sekretar u slovackom MIPu Magda Vasariova i diplomata Miroslav Lajcak, posrednik EU u referendumu u Crnoj Gori.\nBEOGRAD, 27. aprila 2006. (Beta) Predsednik Srbije Boris Tadic potpisao je danas Ukaz o proglasenju Zakona o crkvama i verskim zajednicama, iako, kako je ocenio, taj zakon ima manjkavosti.\nU propratnom pismu predsedniku Skupstine Srbije, dostavljenom i premijeru Srbije, Tadic je naveo da je zakon potpisao, nakon konsultacija sa predstavnicima drzavnih institucija Srbije i drzavne zajednice, predstavnicima crkava i verskih zajednica i civilnog drustva, a sagledavajuci stavove medjunarodnih institucija kao sto su OEBS i Savet Evrope.\n"Na osnovu toga, zakljucio sam da Zakon nije u potpunosti uskladjen sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima koju je Skupstina Srbije i Crne Gore ratifikovala 2004. godine, ali i da je moguce da se odredjenim izmenama i dopunama sve njegove manjkavosti otklone", navodi se u pismu predsednika Tadica.\nPredsednik Tadic je, kako je obrazlozio, Ukaz o proglasenju zakona potpisao zato sto je njegovim usvajanjem Skupstina Srbije zapocela sa pravnim uredjenjem veoma vazne i delikatne drustvene oblasti, i zato sto je to prvi zakon te vrste u novijoj srpskoj istoriji.\n"Istovremeno, smatram da je neophodno da Narodna skupstina Republike Srbije u najhitnijem roku usvoji izmene i dopune ovog Zakona kojima bi se otklonile sve njegove manjkovosti i koje bi ga ucinile savremenim evropskim pravnim aktom", naveo je Tadic.\nPRIROT, 26 aprila 2006. (Beta) Predsednici Bugarske i Srbije Georgi Prvanov i Boris Tadic ocenili su danas u Dimitrovrgradu da su odnosi dve zemlje najbolji do sada.\nPrvanov je rekao gradjanima Dimitovgrada da su se on i Tadic slozili da zajednicki rad na ocuvanju kulturnog identiteta zitelja ovog multietnickog kraja ima ogorman znacaj, tako da ce u tom cilju u skolama fond casova bugarskog biti povecan sa dva na pet casova nedeljno.\nBugarski predsednik je istakao da je nepohodno da se zajednickim naporima utice na razvoj industrije i turizma ovog kraja.\nIzrazavajuci uverenje da ce dobri medjunacionalni i medjudrzavni odnosi jacati i dalje, Tadic je naglasio da je on kao predsednik Srbije garant prava pripadnicima svih etnickih zajednica koje zive u Srbiji.\n"I gradjanin Dimitrov i Dimitrijevic moraju imati ista prava ne samo ovde vec i u celoj Srbiji", porucio je Tadic.\nOba predsednika su istakla znacaj zajednickih projekata na izgradnji gasovoda i autoputa Nis i Sofija, kao i neophodnost otvaranja novih granicnih prelaza i otvaranja granica.\nTadic je istakao protrebu zajednickog razvoja Stare planine koja bi po njegovim ocenama trebalo da postane najveci skijaski centar od Alpa do Crnog mora.\n"Evropa se razvijala i kroz regione koji su nezavisno od drzava saradivali, a to na ovim prostorima treba da budu Vidin, Kalafat i Zajecar i Sofija, Skoplje i Nis" rekao je Tadic.\nU toku posete Dimitrovgradu dvojica predsednika polozice vence na spomen kosturnicu Pametnik na Neskovom visu u kojoj su sahranjeni srpski i bugarski vojnici 1885 godine.\nPRISTINA, 27. aprila 2006. (Beta) Pregovaracki tim Kosova usvojio je veceras dokument o pravima manjina koji je izradjen u Kembridzu i jos jednom razmotrio dokument o granicama novih opstina kao i resenje za Kosovsku Mitrovicu.\nPoliticki savetnik predsednika Kosova i clan pristinske delegacije u pregovorima o decentralizaciji u Becu, Skender Hiseni, izjavio je posle sastanka da je dokument o pravima manjinskih zajednica jednoglasno usvojen.\n"Politicka grupa je zajedno sa strucnjacima radila na jednom okviru o pravima manjina. Na tom okviru se radilo i u Kembridzu, gde je uz kosovske strucnjake bio i poznati strucnjak za ova pitanja Mark Veler", rekao je Hiseni.\nPrema njegovim recima, rec je o obimnom dokumentu koji predvidja sirok dijapazon standarda i pozitivnih resenja koja se primenjuju u razlicitim zemljama, ali su u dokumentu uzete u obzir i specificnosti Kosova.\nHiseni je rekao da se nastavljaju pripreme za sastanak o decentralizaciji koji ce se odrzati 4. i 5. maja u Becu.\nNi na ovom sastanku pregovaracka ekipa nije utvrdila konacan predlog resenja za granice opstina i resavanje pitanja Kosovske Mitrovice. To ce se, prema Hiosenijevim recima, odluciti tokom naredne nedelje, neposredno pred sastanak u Becu.\nJos nije predvidjeno koliko ce novih opstina biti formirano, medjutim, osnovno polaziste ce biti koliko koja opstinska jedinica moze biti samoodrziva sa ekonomskog aspekta.\nDanasnjem sastanku pregovaracke ekipe Kosova nisu prisustvovali premijer Agim Ceku, koji je, kako je Hiseni rekao, prisustvovao sastanku NATOa u Sofiji, kao ni i predsednik Demokratske partije Kosova Hasim Taci, koji se tokom dana u Becu sastao sa zamenikom izaslanika UN za pregovore o statusu Kosova Alberom Roanom.\nPRISTINA, 26. aprila 2006. (Beta) Sef UNMIKa Soren JesenPetersen i premijer Kosova Agim Ceku ocenili su danas da jos mnogo treba da se uradi na polju ostvarivanja standarda, uprkos napredku koji je ocigledan.\nPosle sastanka radnih grupa za ostvarivanje standarda kojem su prisustvovali i JesenPetersen i Ceku receno je da ce tehnicka procena ostvarivanja standarda biti obavljena 30 aprila.\nPremijer Ceku nije bio najzadovoljniji dosadasnjim aktivnostima u ispunjenju standarda.\n"Sva ministarstva i sve opstine su ulozile napore i preduzele konretne mere na ispunjenju standarda, ali to nije dovoljno. Na tom polju ima jos mnogo toga da se uradi. Nas posao se ne zavrsava procenom ostvarivanja standarda, nakon toga proces ce se nastaviti istom dinamikom" rekao je Ceku. Politicka i tehnicka procena ostvarivanja standarda treba da bude dostavljena generalnom sekretaru UN Kofiju Ananu do juna ove godine, kako bi Savet bezbednosti na sednici koja se planira za pocetak jula razmotrio ostvarivanje stanadarda.\nKako je najavljeno od te procene ce zavisiti koraci koje ce specijalni izaslanik za status Mahti Ahtisari, preduzeti u procesu pregovora o statusu Kosova.\nPRISTINA, 26. aprila 2006. (Beta) Premijer Kosova Agim Ceku pozvao je u sredu raseljene Srbe iz sela Zitinje, u opstini Vitina, da se vrate svojim kucama.\n"Ovde sam da vidim zasto je doslo do zastoja u finalizaciji povratka 29 srpskih porodica", rekao je Ceku isticuci da je ipak ohrabrujuce sto su razlozi materijalne prirode, a ne bezbednost i sloboda kretanja.\nCeku je izjavio da ce kosovska vlada pronaci sredstva za zavrsetak preostalih infrastrukturnih radova i pozvao Srbe da se vrate posto, kako je rekao, "niko nece investirati u prazne kuce".\nPremijer Kosova je pohvalio gradjane sela koji su svesrdno prihvatili i podrzali akciju povratka raselejnih.\nPredstavnik Srba iz Zitinja Ljubisa Zafirovic rekao je da ce se Srbi, ukoliko se rese problemi vodovoda, kanalizacije i drugi infrastrukturni problemi, vratiti obnovljenim kucama.\nNajveci broj Srba iz ovog sela od juna 1999. godine zivi u selu Partes u opstini Gnjilane.\nPRISTINA, 28. aprila 2006. (Beta) Kosovski premijer Agim Ceku ocenio je da je stampa u poslednje vreme komplikovala odnose Kosova sa Makedonijom, ali je izrazio uverenje da ce sve biti razjasnjeno nakon njegovog skorog susreta s makedonskim zvanicnicima.\nCeku je za danasnji broj dnevnika "Zeri" dao intervju posvecen iskljucivo pitanju demarkacije makedonske granice u delu prema Kosovu.\n"Zapravo, mislim da je stampa to komplikovala, ali mislim da ce sve biti razjasnjeno veoma skoro na predstojecem sastanku", kazao je on.\nCeku je rekao da je za kosovsku stranu demarkacija granice "tehnicko pitanje koje ce biti reseno posle statusa u duhu saradnje, onako kako dva prijatelja resavaju medjusobne sporove".\nPremijer je ocenio da su reakcije makedonskih politicara na njegovu izjavu da ne priznaje sporazum o granici koji je Makedonija potpisala sa tadasnjom SR Jugoslavijom "vise bile namenjene za domace politicke potrebe" Skoplja.\nTaj sporazum je, prema Cekuovim recima, "jabuka razdora izmedju Kosova i Makedonije koja ih sprecava da razviju odnose u duhu saradnje".\nPODGORICA, 26. aprila 2006. (Beta) Evropski izaslanik za crnogorski referendum Miroslav Lajcak saopstio je danas da je zabrunut predreferendusmkom situacijom u Crnoj Gori i zamolio predstavnike dva politicka bloka da "budu svesni svoje odgovornosti".\nLajcak je to izjavio posle odvojenih susreta sa liderima dva bloka za zajednicku drzavu Predragom Bulatovicem i za nezavisnu Crnu Goru Milom Djuklanovicem.\nLajcak je poslije susreta sa Bulatovicem kazao da se predstavnici bloka za zajednicku drzavu vracaju u Republicku referendumsku komisiju (RRK), nakon jucerasnjeg bojkota rada tog tela nadleznog za organizaciju referenduma zbog hapsenja clana RRKa tog bloka.\nGovoreci o svojim susretima sa Djukanovicem i Bulatovicem, evropski izaslanik je saopstio da im je preneo zabrinutost Brisela i ocenu da je u kampanji "previse konfrontacije".\nLajcak je kazao da je zamolio Djukanovica i Bulatovica da se "vise bave konstruktivnom kampanjom".\n"Zamolio sa ih da vode pozitivnu kampanju. Svi imaju prava da koriste svoja politicka sredstva. Ako imaju neke probleme postoje nadlezni organi, referendumska komisija, medjunarodni posmatraci nadlezni za njihovo reseavanje", kazao je Lajcak.\nOn je dodao da ne treba da se "prave problemi koji ce komlikovati situaciju poslije referenduma" i najavio da ce do referenduma 21. maja cesce dolaziti u Crnu Goru.\nPODGORICA, 27. aprila 2006. (Beta) Crnogorska vlada usvojila je danas Deklaraciju o dinamiziranju procesa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji (EU).\nPredsednik vlade Milo Djukanovic je posle sednice novinarima rekao da je planirano da krajem ove godine Crna Gora sa EU potpise sporazum o pristupanju.\nOdmah nakon referenduma o drzavnom statusu, kako je rekao Djukanovic, vlada ce pristupiti "konsolidaciji do sada postignutih rezultata" u pregovorima sa EU, a to, kako je objasnio, podrazumeva prelazak na samostalni kolosek pregovaracckog procesa.\nIzrazivsi uverenost u pobedu opcije suverene Crne Gore, na referendumu, crnogorski premijer je ocenio da "jedino puna drzavnost garantuje ravnopravnost" Crne Gore i "punu zastitu slobode biznisa".\nDjukanovic je rekao da je osnovna poruka danas usvojene Deklaracije spremnost Crne Gore "na puno postovanje evropskih vrednosti".\nPremijer je najavio skoro pristupanje izradi Nacionalne sterategije za pristupanje Crne Gore EU.\nPODGORICA, 27. aprila 2006.(Beta) Crnogorski premijer Milo Djukanovic izjavio je danas da eventualno izrucenje haskog optuzenika Ratka mladica Tribunalu u Hagu Ratka nece uticati na ishod referenduma u Crnoj Gori.\n"Referendumski rezultat nece ni u nijansi zavisiti od eventualnog izrucenja Mladica", rekao je Djukanovic novinarima.\nCrnogorski premijer je kazao da je Crna Gora zainteresovana da "Srbija krene putem pune saradnje" sa Tribunalom u Hagu, jer se, kako je naveo, na to ceka jos od 2000. godine.\n"Nadam se da necemo cekati jos sest godina da Srbija ispuni obaveze prema Tribunalu u Hagu", rekao je Djukanovic.\nPODGORICA, 27. aprila 2006. (Beta) Crnogorski ministar inostranih poslova Miodrag Vlahovic izrazio je danas u Becu uverenje da veoma brzo mora da dodje do razgovora Crne Gore i Srbije o buducnosti medjusobnih odnosa.\nU razgovoru s generalnim sekretarom Ministarstva inostranih poslova Austrije Johanesom Kirleom, on je izrazio i zaljenje sto Beograd nije pozitivno odgovorio na inicijativu Podgorice za dijalog o buducnosti odnosa i deklaraciju koja garantuje gradjanima Srbije u Crnoj Gori sva prava u slucaju nezavisnosti, saopstila je crnogorska vlada.\nKako se navodi u saopstenju, Kirle je u vezi sa evropskom perspektivom Zapadnog Balkana, kazao da ce, pored neophodnosti saradnje sa Haskim tribunalom, proces integracija zahtevati mnogo strpljenja i rada, ali je izrazio uverenje da je buducnost Zapadnog Balkana u Evropskoj uniji.\nVlahovic je razgovarao u Becu i sa predsedavajucim Pakta za stabilnost jugoistocne Evrope Erhardom Busekom, a u okviru posete Austriji, koju je danas zavrsio, imao je i radni sastanak s grupom ambasadora zemalja clanica EU pri OEBSu.\nAmbasadori su zajednicki zakljucili da su intencije Vlade Crne Gore da sa susedima gradi otvorene i dobre odnose nakon referenduma, konstruktivne i ozbiljne, te su u tom smislu, podrzali usvajanje deklaracije crnogorske vlade, navedeno je u saopstenju.\nBEOGRAD, 26. aprila 2006. (Beta) Americki ambasador u Srbiji i Crnoj Gori Majkl Polt danas je rekao da nedavna poseta delegacije crnogorske opozicije SAD nije imala zvanicnu konotaciju, niti je organizovana na zvanicni poziv americkih vlasti.\nPovodom brojnih izvestaja medija i spekulacija o toj poseti, Polt je rekao za Betu da je to bila privatna poseta predstavnika crnogorske opozicije koji su trazili da se sastanu sa americkim zvanicicima kako bi ima preneli svoje stavove.\nOn je dodao da su vlasti SAD spremne da na odgovorajuci nacin razgovaraju i sa predstavnicima crnogorskih vlasti, ali da ne zele da se SAD uvlace u razmirice u Crnoj Gori.\nPolt je rekao da su se predstavnici crnogorske opozicije sastali sa "pojedincima", medju kojima su bili predstavnici Stejt departmenta i Nacionalnog saveta za bezbednost, ali je naglasio da su ti razgvori "odrzani na odgovarajcuhem nivou".\nMimo toga, poseta nije imala nikakvu zvanicnu konotaciju, i to, takodje, nisu bile ni konsultacije, rekao je americki ambasador.\n"Smatramo da bi bilo neodgovarajuce da americke vlasti upute zvanicni poziv pre referenduma, jer americke vlasti nemaju nikakav stav o ishodu referenduma, osim da proces treba da bude fer, transparentan, demokratski i u skladu sa medjunarodnim standardima", rekao je on.\nAmericki ambasador je rekao da SAD smatraju da je na gradjanima Crne Gore da donesu odluku o svojoj budcnosti.\nUpitan o izjavi izvrsnog direktora Grupe za promene Nebojske Medojevica da je nakon te posete slika o Crnoj Gori "dramaticno izmenjena" u SAD, Polt je rekao da SAD dobro poznaju situaciju u Crnoj Gori i da im nisu potrebna dodatna razjasnjenja.\nNa pitanje zasto su americke vlasti odobrile tu posetu, on je rekao da svako hoce da poseti SAD, i kad ispuni uslove za vizu, to moze da ucini. Naglasio je da nije bilo nikakvih specijalnih procedura ili zahteva u vezi sa tom posetom.\nPODGORICA, 26. aprila 2006. (Beta) Crnogorski ministar finansija Igor Luksic ocenio je danas da je iskustvo u ekonomskom razvoju Islanda znacajno i za Crnu Goru, jer su obe zemlje male i upucene jedna na drugu.\nLuksic je sa islandskim ministrom finansija Arni Matiesenom u Rejkjaviku potpisao sporazum o saradnji dva ministarstva.\nU izjavi tim povodom, prenesenoj na sajtu crnogorske vlade, Luksic je naveo da Island moze biti dobar primer za Crnu Goru kada, kako je rekao, ta drzava zaokruzi drzavnost, na referendumu 21. maja.\n"Island je danas jedna od najbogatijih zemalja, a ne tako davno bila je niskorazvijena zemlja", rekao je Luksic, ocenivsi da izmedju Crne Gore i Islanda ima niz slicnosti.\nPODGORICA, 28. aprila 2006.(Beta) Istrazivanje podgorickog Centra za demokratiju (CEDEM) pokazalo je da bi vecina gradjana glasala za nezavisnost Crne Gore.\nZa crnogorsku nezavisnost na referendumu bi glasalo 56,3 odsto gradjana dok bi se protiv suverenosti izasnilo 43, 7 odsto, saopsteno je na danasnjoj konferenciji za novinare CEDEMa.\nIstrazivanje je pokazalo da bi na referendum izaslo 87 odsto gradjana od ukupno upisanih u biracki spisak.\nIstrazivanje je sprovedeno od 19. do 25 aprila na uzorku od 1.481 ispitanika u devet crnogorskih opstina.\nAnaliticar CEDEMa Milose Pesic kazao je da je to do sada metodoloski najozbiljnije istrazivavanje CEDEMa.\nPODGORICA, 27. aprila 2006. (Beta) Biracki spisak u Crnoj Gori uvecan je za oko 21.000 gradjana sa pravom glasa u odnosu na predsednicke izbore odrzane pre tri godine u toj republici, saopsteno je iz crnogorskog sekretarijata za razvoj.\nBiracki spiskovi u Crnoj Gori zakljuceni su u sredu u ponoc, ali se gradjani mogu i dalje upisivati preko Upravnog suda Crne Gore.\nNa jucerasnji dan pravo glasa imalo je 479.523 gradjana.\nUpisivanje u biracki spisak preko Ustavnog suda moguce je zakljucno sa 10. majom, posle cega se ne mogu vrsiti izmene spiska. Biracki spisak je u sredu brojao oko 13 hiljada biraca vise u odnosu na pocetak marta ove godine, kada je raspisan referendum o drzavnom statusu Crne Gore.


Poruka za sve tuzne...........\nPetak, 12. Septembar 2008 Vreme 08:56.\najde ajde mi mozemo bre ovo seve.....\nIstina je, da nema boljeg vremena od ovog upravo sada!\nZivot je pun izazova......\nNajbolje je da to sebi priznas i ipak odlucis da budes srecan.\nZato ceni svaki trenutak koji imas, a jos vise ceni trenutke koje provodis sa nekom posebnom dragom osobom.\nZapamti, vreme nikoga ne ceka....\nSreca je put a ne odrediste.\nZato radi kao da ti ne treba novac, voli kao da nikada nisi bio povredjen i plesi kao da te niko ne gleda.....\nNe zaboravi da ces biti srecan, i ako nekom drugom ulepsas dan.....\nMeni si ulepsao dan, svaka cast za pesmu :)))\n#1, 12.09.2008 - 13:50\nako sam ti ulepsao dan onda mi je stvarno drago, najlepsa devojko na karikama.....\n12.09.2008 - 18:59


Dr VAIS estetik centar, dermatološki centar, dermatologija, presađvianje kose, urasli nokti, bradavice, kurje oči... - Mezoterapija vitaminskim koktelima\nPod uticajem faktora spoljašnje sredine (aerozagađenje, pušenje, stress, nepravilna ishrana…), a i sa godinama neumitno dolazi do postepene redukcije kolagena i hijaluronske kiseline u koži te ona gubi na debljini i elastičnosti i poprima opušten i umoran izgled. Jedan od tretmana koji se koriste sa ciljem savremenih usporavanja procesa starenja jeste mezoterapija. Mezoterapija je kolagen indukcioni tretman, poznat već dugi niz godina, postao je omiljen kako među ženama, tako i kod muškaraca. Uslov za tretman je da koža lica bude perfektno čista, što se postiže dobrim higijensko-stimulativnim tretmanom.\nMezoterapiju lica u Dr VAIS centrima obavljaju isključivo lekari dermapenom i direktnim injektiranjem koktela.\nPodesivost brzine i dubine prodiranja, omogućava snopu iglica na glavi dermapena, detaljno tretiranje svih regija lica. Neverovatnih 50 000 mikrouboda pokreću čitav niz prirodnih procesa zaceljenja, koji dovode do produkcije kolagenih vlakana i formiranja novih krvnih sudova. Prilikom svakog uboda stvaraju se mezopore, koje predstavljaju direktan prolaz u srednji sloj kože za aktivne supstance iz mezoterapijskog koktela. To su pre svega vitamin, aminokiseline, minerali, koenzimi, nukleinske kiseline, hijalurosnka kiselina…\nNakon prvog tretmana koža je svežija, zategnutija, blistavija i jedrija. Nakon 40 dana se vide pravi rezultati kao posledica sintetisanog kolagena. Može se raditi kod svih tipova kože, na licu, vratu, dekolteu…\nKontraindikacija za tretman nema. Mezoterapija daje izuzetne rezultate u tretiranju kože sa hiperpigmentacijama, ožiljcima od akni, kod pušačke kože i kože sklone pucanju sitnih kapilara. Prva tri tretmana se sprovode na mesec dan, a zatim 4 puta godišnje po jedan tretman.


Vojska na putu da spasi ljude zavejane kod Zrenjanina – Nadlanu.com\nObjavljeno 31. jan 2014. / 10:50:48\nU Generalštabu je odlučeno da se pošalje jedna jedinica vojske kako bi pomogli građanima koji su u kolonama.\nSaobraćaj na toj deonici u potpunoj je blokadi od sinoć u 21 čas, a vetar nanosi i snežne smetove.\nOn je rekao da očekuje brzo reagovanje Vojske Srbije, koja bi svojim tenkovima, tegljačima mogla da razbije snežne nanose, jer putarska preduzeća, iako su angažovala svu mehanizaciju koju imaju, nisu uspela da se probiju do nekih zavejanih vozila.\nSnežni nanosi u pojedinim delovima iznose i preko dva metra tako da mašine za čišćenje puta uopšte ne mogu da se približe kritičnoj deonici.\nPretpostavlja se da je trenutno zavejano oko 50 vozila, a tačan broj onih koji su ostali u vozilima se ne zna. Ima i kamiona koji su se preprečili na putu pa dodatno otežavaju situaciju.\nZastoj na putu Perlez – Stajićevo nastao je u četvrtak uveče, kada su se zaglavila dva šlepera, i potom se stvorila kolona automobila, koji su potom ostali zarobljeni


Душан Бајатовић за “Блиц” | Socijalistička partija Srbije\nDušan Bajatović za “Blic” Vesti\n18 septembra, 2014 u 11:04\nSve je spremno za početak izgradnje gasovoda “Južni tok” kroz Srbiju, potvrdio je direktor “Srbijagasa” i izvršni direktor “Južnog toka Srbija” Dušan Bajatović.\nDo kraja meseca biće izdata građevinska dozvola za trasu gasovoda kako bi radovi počeli već u oktobru. Izgradnja kreće bez obzira na događaje u Bugarskoj, u kojoj su radovi suspendovani dok se projekat ne usaglasi sa pravilima EU, dodaje Bajatović.\nBajatović je naglasio da će država preuzeti dosadašnja dugovanja “Srbijagasa”, koja iznose 633 miliona evra , dok tom preduzeću duguju 1,1 milijardu evra i da od 2015. naplata utrošenog gasa mora biti 100 odsto.\nZavršetak izgradnje planiran je za dve godine, a radovi će početi na više mesta u Srbiji, tamo gde su rešeni pravno imovinski problemi. Prvi radovi počeće u Vojvodini, a odmah zatim u Pomoravlju, rekao je Bajatović i dodao da su iz Evropske komisije potvrdili da se neće mešati u izgradnju deonice “Južni tok” kroz Srbiju.\nKapacitet “Južnog toka” kroz Srbiju iznosiće 40 milijardi kubnih metara .\nGovoreći o mogućnostima izgradnje trećeg kraka, Bajatović je rekao da je kod Paraćina ostavljena mogućnost da se napravi krak ka Makedoniji, Kosovu i Metohiji i Rumuniji.


Nema šanse da odustanemo od evra\nUprkos problemima koji trenutno potresaju evrozonu i debatama o ceni odbrane evropske zajedničke valute, drugi čovek u Ministarstvu spoljnih poslova Nemačke državni ministar Verner Hojer tvrdi da će Nemci braniti opstanak evra i da se u ovakvoj situaciji iznova moramo podsećati kakvu vrednost imamo u našim rukama. U razgovoru za „Politiku”, zamenik šefa nemačke diplomatije kaže da je projekat...\nMerkelova – knjigovođa Evrope\n„Odlučuje se sudbina naše zajedničke valute.” „Nemci se pitaju da li će platiti dugove cele Evrope.“ Prvu, više nego upozoravajuću, rečenicu izgovorio je štedljivi ministar finansija u vladi Angele Merkel Volfgang Šojble. Druga rečenica zapravo je naslov na prvoj strani najtiražnijeg evropskog i nemačkog lista – „Bilda“. Između ove dve krajnosti kreće se, zapravo i priča o odnosu Nemačke prema...\n17.11.2010 u 10:02\n„Fajnenšel tajms”: Evro opasno ugrožen\nLONDON – „Fajnenšel tajms” piše da je evro, najveći i najambiciozniji projekat Evropske unije, opasno ugrožen. Londonski list, kako prenosi Bi-Bi-Si, ocenjuje da su podele među evropskim liderima i njihovi neuspeli napori da stabilizuju vrednost evropske valute, naneli štetu ugledu Evrope na drugim kontinentima. „Dobra vest je da se na horizontu pojavio novi lider Unije. Naime, nemački kancelar...\n07.06.2010 u 21:55\nEstonija u evrozoni 1. januara\nLUKSEMBURG – Zemlje članice evrozone dale su „zeleno svetlo” Estoniji da sledeće godine može da pristupi zajedničkoj valuti-evru. Predsedavajući evro-zonom Žan-Klod Junker, posle savetovanja sa ministrima finansija, rekao je da je postignut dogovor da Estonija postane nova članica evrozone. „Estonija će postati 17. članica evrozone od 1.januara 2011”, saopštio je Junker posle sednice u...\nEvropa ima još malo vremena da se dramatično izmenjenom svetu nakon globalne finansijske krize predstavi kao konsolidovan igrač sa razvojnom snagom, upozorio je juče predsednik Evropske centralne banke Žan Klod Triše u govoru pripremljenom za obraćanje učesnicima međunarodne konferencije „Banke Koreje” u Seulu. „Zemlje sa privredom u naglom usponu prebrodile su globalnu recesiju uspešnije od...\n09.12.2019 u 23:03\nŽenski akt u „Staroj kapetaniji”\n09.12.2019 u 22:59\nPirinčane nudle i kokos-alva\nGrađani se žale da ih policija razoružava, MUP demantuje\n09.12.2019 u 22:09


TRESU SE GAĆE ANDREJA I ALEKSANDRA: Sankcije zbog koruptivnih aktivnosti na Zapadnom Balkanu - Naša Borba\nTRESU SE GAĆE ANDREJA I ALEKSANDRA: Sankcije zbog koruptivnih aktivnosti na Zapadnom Balkanu\nAmerički državni sekretar Entoni Blinken objavio je da su Stejt department i Ministarstvo finansija SAD preduzeli akciju da sankcionišu aktere na Zapadnom Balkanu za destabilizujuće i koruptivne aktivnosti.\n„SAD i partneri, poput Velike Britanije, smatraju odgovornim one koji ugrožavaju stabilnost, napredak i evropske integracije regije“, napisao je Blinken na Tviteru, a prenosi Radio Slobodna Evropa.\nAmerička kancelarija za kontrolu strane imovine (OFAC) stavio je u ponedeljak, 11. aprila na listu sankcija sedam osoba za dela korupcije sa zapadnog Balkana, a troje od njih su i na listi Ministarstva spoljnih poslova, te im je zabranjen ulazak u Sjedinjene Američke Države.\nNa listi Ministarstva finansija za sankcije koje podrazumevaju blokiranje sve imovine i prava na imovinu koja se nalazi u SAD ili ih poseduje ili kontroliše državljanin SAD-a nalaze se:\nIz Bosne i Hercegovine (BiH), bivši potpredsednik Stranke demokratske akcije (SDA) i delegat u Domu naroda Parlamenta BiH Asim Sarajlić i bivša glavna tužiteljka Tužilaštva BiH Gordana Tadić.\nIz Severne Makedonije na listi su bivši premijer Severne Makedonije Nikola Gruevski i bivši šef makedonske Uprave za bezbednost i kontraobaveštavanje (UBK) Sašo Mijalkov.\nSvetozar Marović nekadašnji visoki funkcioner Demokratske partije socijalista (DPS) Mila Đukanovića i poslednji predsednik Državne zajednice Srbije i Crne Gore jedini je iz Crne Gore na objavljenom spisku američkog Ministarstva finansija.\nNa listi su i dve osobe iz Albanije, bivši poslanik iz Elbasana Aqif Rakipi (Rakipi) i vlasnik medija Ylli Ndroqi, čiju je imovinu zaplenila Vlada Albanije 2020. i 2021. godine zbog prethodnih kriminalnih radnji.\nKao rezultat novih mera, svim navedenim pojedincima će biti blokirano poslovanje s pojedincima i firmama iz SAD-a, a sva postojeća sredstva koja se nalaze u SAD-u ili su u posedu ili pod kontrolom osoba iz SAD-a, moraju biti blokirana i prijavljena.\nPrethodni tekstKINA JASNO PORUČILA: NATO, a ne Kina, destabilizuje bezbednost\nSledeći tekstMILOVAN BRKIĆ: Treba surovo da se obračunamo sa Vučićevom i Đilasovom bandom!


carina Архиве - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "carina"\n„Pre svega želimo da izvezemo našu robu u Srbiju, a zatim da je izvezemo u evropske države“, kaže u razgovoru za RSE Tatjana Trofimova, menadžerka zadužena za izvoz ruskoj kompaniji „Almando Melado“.\nU Beograd je zajedno sa oko 50 ruskih privrednika došla na Srpsko-ruski poslovni forum, koji je u organizaciji Privredne komore Srbije i Ruskog izvoznog centra održan 4. i 5. oktobra.\nKompanija za koju radi sa sedištem u Novočeboksarsku u centralnom delu Rusije trenutno izvozi tekstilne proizvode samo u susedni Kazahstan i Estoniju.\n„Došli smo u Srbiju da nađemo partnere u Evropskoj uniji (EU), možda čak i da pokrenemo proizvodnju ovde“, kaže Trofimova.\nPrva stanica Srbija, zatim EU\nSličan motiv u Srbiju je doveo i Svetlanu Sjenkjevič, šeficu odeljenja za izvoz u kompaniji „Kreit“ iz Sankt Peterburga koja se bavi proizvodnjom ortopedskih pomagala i medicinskog materijala.\n„Ovde smo da vidimo da li možemo da krenemo napred i distribuiramo naše proizvode u Srbiju, jer je Srbija više evropska zemlja i (odavde) možemo dalje distribuirati u bilo koju zemlju koja je blizu“, kaže u razgovoru za RSE Svetlana Sjenkjevič.\nNjena kompanija, kako kaže postoji više od 20 godina, zapošljava više 250 ljudi, a ovo je prvi put da pokušavaju svoje proizvode da plasiraju u Srbiji. Za Srbiju kao interesantno novo tržište saznali su od Ruskog izvoznog centra, koji je učestvovao u organizaciji poslovnog foruma u Beogradu.\nEvgenij Lobašov, menadžer kompanije Jandeks, kaže da je sa taksi službom ta kompanija već prisutna u Srbiji. Sada se nadaju proširenju usluga.\n„Ovde smo došli da predstavimo rešenja koji pomažu u smanjenju troškova logistike. Tražimo partnere u Srbiji među trgovinskim kompanijama, trgovinama na malo, kurirskim službama. Verujem da poslovanje u Srbiji može biti od koristi za proširenje posla na evropsko tržište“, pojašnjava Lobašov za RSE.\nRuski izvoz opterećen sankcijama\nRuska ekonomija se već sedmu godinu, od 2014. godine, suočava sa posledicama ekonomskih sankcija nametnutih od strane EU zbog aneksije ukrajinskog poluostrva Krim. Sankcije su dovele do zatvaranja evropskog tržišta za ruske kompanije.\nRusija, prema izveštaju Atlantskog saveta iz maja 2021. beleži godišnji rast od 0,3 odsto, dok je prosek na svetskom nivou 2,3 odsto.\n„Sankcije su prepolovile strano kreditiranje i strane direktne investicije i moguće smanjile ekonomski rast Rusije za 2,5-3 procenta godišnje, što iznosi oko 50 milijardi američkig dolara na godišnjem nivou“, navodi se u izveštaju Atlantskog saveta.\nSankcije, uz dodatne poteškoće u logistici, izazvane pandemijom COVID-19, naterale su ruske kompanije da traže alternativne puteve, a na tom putu našla se i Srbija, koja je od 2012. godine zvanično kandidat za članstvo u EU, međutim evrointegracije i dalje nisu završene.\nZbog toga, Srbija nije u obavezi da poštuje evropsku spoljnu politiku, što je jedna od kritika koju Brisel upućuje na račun zvaničnog Beograda u svojim godišnjim izveštajima o napretku.\nUkoliko bi ruske kompanije deo proizvodnje preselile u Srbiju, odatle bi se roba mogla plasirati na evropsko tržište.\nTo je u svojoj izjavi na otvaranju foruma u ponedeljak, 4. oktobra kao prednost naveo ministar bez portfelja u Vladi Srbije zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović.\n„Srbija može da bude najbolji hub za ruske investitore za dalji izvoz u Evropu, jer sve što se proizvodi u Srbiji sutra može da se plasira i na tržište Evropske unije bez carina“, rekao je Popović.\nTrgovina uvek nađe put, kaže za RSE Mihail Ivanovič Akopov, direktor moskovske kompanije „Zarubež-Ekspo“ koja pruža usluge organizovanja foruma i sajmova.\n„Mi (u Rusiji) imamo sankcioni režim, ne možemo da negiramo tu činjenicu. Ali, ipak, politika je politika, a biznis je biznis“, kaže Akopov.\nKoje su sankcije primenjene na Rusiju?\nEU je od 2014. Rusiji uvela više tipova sankcija. Ekonomske sankcije su usmerene na finansijski, odbrambeni i energetski sektor Rusije, kao i na robu poput elektronike, računara i telekomunikacione opreme.\nFinansijske sankcije su uvedene protiv 177 pojedinaca i 48 kompanija. Te sankcije podrazumevaju zamrzavanje njihovih finansijskih sredstava i imovine na teritoriji EU i zabranu poslovanja evropskih kompanija sa pojedincima i preduzećima sa crne liste.\nSankcije podrazumevaju i to da Rusija ne može računati na zajmove Evropske investicione banke (EIB) i Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nSlobodna trgovina Srbije i sa EU i sa Rusijom\nSrbija, koja je država kandidat za članstvo u EU, ima sporazume o slobodnoj trgovini sa evropskim blokom po osnovu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju iz 2008. ali i sa Rusijom, i to od 2000.\nTaj sporazum je u julu 2021. zamenjen Sporazumom o slobodnoj trgovini Srbije sa zemljama članicama Evroazijske ekonomske unije (EAEU), koji podrazumeva bescarinski uvoz i izvoz sa Rusijom, Belorusijom, Kazahstanom, Kirgistanom i Jermenijom.\nZvanični Brisel na taj sporazum ne gleda blagonaklono, budući da Srbija teži punopravnom članstvu u EU, pa samim tim ima i obavezu da postepeno uskladi svoju spoljnu i bezbednosnu politiku sa evropskim blokom.\nNisu retke zaplene na stotina hiljada evra\nStruktura trgovine zemalja ZB biće pogođena kombinacijom šoka na strani ponude, koji će se u velikoj meri preneti putem globalnih lanaca vrednosti (GLV), kao i na strani tražnje, zbog recesije kod glavnih trgovinskih partnera, odnosno zemalja unutar EU… Albanija, Kosovo* i Crna Gora će verovatno zabeležiti povećanje deficita tekućeg računa (DTR), uglavnom zbog velikog oslanjanja na izvoz usluga vezanih za turizam. S druge strane, Bosna i Hercegovina (BiH), Severna Makedonija i Srbija su bolje integrisane u GLV i uglavnom će biti pogođene nižim izvozom roba.\n„Trgovinske politike, poput smanjenja carina, i druge mere za olakšanje prelaska granice, biće od ključnog značaja za ublažavanje neposrednih poremećaja uzrokovanih pandemijom i za podsticanje oporavka“, kaže se u saopštenju Svetske banke.\n„Zato, kriza izazvana COVID-19 potkopava pozitivne rezultate trgovinskih integracija, koje su zemlje zapadnog Balkana ostvarile poslednjih godina“, upozorava Svetska banka.\nIzveštaj o svetskom razvoju (World Development Report) za 2020. pokazuje da zemlje koje su specijalizovane za preradu, poput Srbije, BiH i Severne Makedonije, uglavnom ostvaruju integraciju u GLV kroz veze „unazad“ prema globalnoj ekonomiji: njihov izvoz, poput auto-delova ili elektronike, zahteva značajnu količinu delova uvezenih iz inostranstva. Zato će izvoz prerađevina vezan za regionalne lance vrednosti verovatno biti najviše pogođen.\n„Veliko usporavanje koje se projektuje za EU pogodiće zemlje koje imaju značajno učešće u regionalnim lancima vrednosti, naročito Srbiju, Severnu Makedoniju i BiH putem kanala trgovine robom“.\nPrimera radi, „Folksvagen“, „Audi“, „Pežo“, „Ford“ i drugi veliki proizvođači su sredinom marta zaustavili proizvodnju u Evropi, što je smanjilo tražnju za auto-delovima i komponentama koji se proizvode na Zapadnom Balkanu.\n„Iako će ove tri ekonomije biti snažno pogođene krizom, negativni efekat na njihovu spoljnu poziciju može biti nešto manji nego u ostalim zemljama regiona, jer će im se smanjiti i uvoz, s obzirom da one u velikoj meri uvoze za izvoz“.


Zoran Kesić leti sa TV Prve : Crveni tepih\nZoran Kesić leti sa TV Prve\nUsled priliva voditelja na Televiziju „Prva“, za neke zaposlene u ovoj kući neće više biti mesta, a među njima će se, kako „Alo!“ saznaje, naći i Zoran Kesić! Prema našim saznanjima, njegova emisija „Fajront republika“ neće se emitovati u novoj programskoj šemi zbog izuzetno niske gledanosti.\n- Pred letnju pauzu, urednici zabavnog programa Televizije „Prva“ na čelu sa direktorom Dejanom Jocićem doneli su oduku da se „Fajront republika“ autora Zorana Kesića od septembra ne nađe na programskoj šemi Televizije „Prva“. Jedini razlog ovakve odluke rukovodstva „Prve srpske televizije“ jeste nizak rejting Kesićeve emisije – za „Alo!“ otkriva izvor blizak autorskom timu emisije „Fajront republika“.\nTelevizija „Prva“ je istakla samo da je Zoran Kesić na letnjoj pauzi, te da će se sve znati od septembra, a definitivno ukidanje „Fajront republike“ s njihovog programa nisu želeli ni da potvrde, ali ni da demantuju.\n- Emisija „Fajront republika“ je na letnjoj pauzi, kao i mnoge druge. Ekipa ove emisije se tako i oprostila od publike, rekavši da odlaze na odmor. Što se tiče nove programske šeme na Televiziji „Prva“, priprema se veliki broj emisija, ali to svakako nećemo otkriti – rečeno je za „Alo!“ iz službe za odnose sa javnošću Televizije „Prva“, dok je Zoran Kesić u potpunosti negirao informaciju da se njegova emisija neće naći u septembru na programu:\n- To je greška. Imate informaciju koju ja nemam. Poslednje nedelje juna svake godine odjavljujemo emisiju i idemo na raspust, jer je kraj sezone, i u septembru se vraćamo. Što se tiče te priče oko rejtinga, mene to nikada nije interesovalo. Ja ne pratim rejtinge i to me ne zanima. Mada, koliko znam, gledanost je dobra – izjavio je za „Alo!“ Zoran Kesić.\nNa zvaničnom sajtu TV „Prve“ istaknuto je da je emisija „Fajront republika“ trenutno na letnjoj pauzi.\nHAPPY said on 30/07/2011 at 09:39\nOvakvog tarzana netreba pustati nigde,da izvine tarzan na poredjenju sa njim,kune gledaoce da je moja televizija ja bi mu i ruke inoge polomio