Isključenje struje u Novim Banovcima i Novoj Pazovi\tponedeljak, 21 oktobar 2019 16:26\nLego izložba u holu Pozorišne sale (v)\tponedeljak, 21 oktobar 2019 15:34\nKamion usmrtio ženu u centru Nove Pazove\tsreda, 16 oktobar 2019 11:31\nVršnjačko nasilje u Novoj Pazovi - Dečaka pokušali da izbace kroz prozor učionice\tutorak, 15 oktobar 2019 14:39\nIsključenje struje u Novim Banovcima\tponedeljak, 14 oktobar 2019 20:01\nFekalne vode godinama se izlivaju u okolne njive, zbog čega lokalna samouprava plaća nadoknadu vlasnicima tog zemljišta, koje je posle zagađenja neupotrebljivo.\nRupe koje se namerno prave na kanalizacionom vodu, kako bi se obezbedio protok tečnosti kroz oštećene cevi privremeno su rešenje, ali do većih izlivanja dolazi svaki put kada ima više padavina i više tečnosti u cevima.\nNeki od poljoprivrednika sa kojima smo pričali izuzetno su nezadovoljni ovakvom situacijom i zbog činjenice da ne mogu da obrađuju svoju zemlju i zbog činjenice da im se nadoknade ne isplaćuju redovno i da uglavnom ne odgovaraju vrednosti očekivanog prinosa na zdravom zemljištu.\nNažalost ovo nisu jedine posledice havarije. Trenutno postoji više od petnaest rupa na glavnom vodu, a zbog mešanja fekalne vode sa atmosferskim i podzemnim vodama količina u cevima nekad je tolika da crpne stanice ne mogu da pretoče svu tečnost koja dolazi do njih, pa dolazi do izlivanja čak i u naseljenim mestima. Nedavno je do izlivanja došlo u Novoj Pazovi kod crpne stanice na ulazu iz pravca Batajnice.\nOsim kontaminacije zemljišta i nesnosnog smrada na mestima gde se kanalizacija izliva, veliki problem je i zagadjenje Dunava.\nPrema prvobitnom projektu kanalizacija iz regionalnog voda izliva se u Dunav kod Novih Banovaca, a planirana ugradnja prečistača nije nikad sprovedena.\nZbog oštećenja na cevima dolazi do mešanja atmosferskih i podzemnih voda sa fekalnim, koje se potom zajedno izlivaju u Dunav, a količina fekalne vode koja nastaje tim mešanjem daleko je veća od planirane i ugradnja prečistača u ovom trenutku i nije moguća.\nRazgovarali smo i sa stanovnicima Novih Banovaca koji žive u blizini mesta gde se kanalizacija izliva u Dunav. Njihov najveći problem je snažan neprijatan miris koji je prisutan 24 sata na tom području. Oni kažu da su više puta apelovali na nadležne u opštini da na neki način reše problem i čak su pokretali i peticije, ali nisu naišli na razumevanje, ni bivše ni sadašnje vlasti.\nIzlivanje ovih velikih količina fekalne vode u Dunav posebno loše utiče na kvalitet vode kada je nizak vodostaj, u rano leto i ranu jesen i verovatno je da havarija na glavnom vodu između Stare i Nove Pazove na taj način utiče i na kvalitet pijaće vode u nekim delovima Beograda čiji bunari su u neposrednoj blizini Dunava.\nRegionalni kanalizacioni vod završen je 2006. godine kada je i predat staropazovačkom Vodovodu na upravljanje.\nPrema informacijama koje smo dobili od Grupe Građana Izbor za našu opštinu, nakon havarije i urušavanja voda između Stare i Nove Pazove 2008. Godine, Stara Pazova podiže tužbu protiv izvođača radova GP Planum i dobija spor i odštetu od 120 miliona dinara, iako je procenjena vrednost radova sanacije između 3 i 5 miliona evra.\nUplaćeni novac, koji je trebao biti potrošen na sanaciju voda, biva navodno oročen, a u stvari je veliki deo nenamenski potrošen, dok problem ostaje žiteljima opštine Stara Pazova.\nZa ovakvu situaciju i višegodišnje nerešavanje problema krivci se mogu tražiti u svim vlastima od 2008. do 2019. godine, a problem je svakog dana sve veći i šteta je pored već navedenih 5 miliona evra, zbog sekundarnih efekata nesaglediva i teško procenjiva.\nIz Vodovoda su nam rekli da ne postoji opasnost da se fekalijama zagade izvorišta bunara, jer kanalizacija koja se izliva ne može da prođe kroz slojeve gline i dopre do dubina vodonosnih slojeva. Druga stručna lica sa kojima smo razgovarali su nam rekla da takvo površinsko izlivanje kanalizacije teško dolazi do dubine na kojoj su izvorišta, ali da je to moguće i da je samo pitanje vremena kada će se desiti.\nIz Vodovoda do sada nismo dobili rezultate analize pijaće vode u našoj opštini koje smo tražili, pa ćemo narednih dana do tih podataka pokušati da dođemo kroz druge zvanične institucije.\nU toku sutrašnjeg dana emitovaćemo i specijalnu emisiju koju smo snimili povodom ovog problema.


"Voša" nastavlja bitku za Srbiju: Naredni protivnik Novi Pazar! - Rukometni Žurnal\nPon, 26.jul.2021 03:07\nNaslovna Srbija “Voša” nastavlja bitku za Srbiju: Naredni protivnik Novi Pazar!\nRukometaše Vojvodine u nedelju 12. maja od 18 časova očekuje utakmica 7. kola plej ofa Superlige Srbije protiv Novog Pazara u SC Slana Bara, uz slobodan ulaz. Novosadski tim bi mogao sa eventualno novom pobedom da se još više približi osvajanju nove šampionske titule s obzirom na to da nakon šest kola ima maksimalan učinak na tabeli i četiri boda više u odnosu na najbližeg pratioca na tabeli.\nPrethodni tekstNajava 21. kola Super B lige – Žene\nSledeći tekstSvetislav Jovanović na klupi Železničara do kraja sezone!


M. P. 8. maja 2019. 10:26\nNa pitanje da li to što su se Nemačka i Francuska direktno uključile u rešavanje kosovskog problema znači da ove zemlje nisu zadovoljne učinkom Evropske unije, portparol savezne vlade kaže da obe zemlje podržavaju nastavak dijaloga.\n„Nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednik Emanuel Makron izrazili su punu podršku dijalogu o normalizaciji između Srbije i Kosova. Oni žele da daju novi zamah procesu koji se odvija pod okriljem Evropske unije“, saopštili su „Pobjedi“ iz nemačke vlade, prenosi CdM.\nPovodom izjave portparolke Evropske unije Maje Kocijančič, koja je naglasila da šefica evropske diplomatije Federika Mogerini ostaje jedini posrednik u dijalogu Beograda i Prištine, iz kabineta Merkelove navode da sarađuju sa Briselom.\n„Kao što je navedeno, i predsednik Makron i kancelarka Merkel u potpunosti podržavaju proces normalizacije uz pomoć Evropske unije“, navode u Vladi Nemačke.


Banke su godinama unazad prilikom zaključivanja svih vrsta ugovora o kreditu (stambeni krediti, potrošački krediti, itd.) sa korisnicima kredita ugovarali i odredbu kojom korisnik kredita preuzima na sebe obavezu da banci na ime troškova obrade kreditnog zahteva isplati iznos u određenom procentu od iznosa odobrenog kredita.\nOvakve odredbe su ništave.\nNavedeni troškovi koje banka ima prilikom obrade kreditnog zahteva ne predstavljaju stvarne troškove banke. Stav je Vrhovnog kasacionog suda da ukoliko banka naplaćuje ove troškove, ona mora imati jasne i nedvosmislene podatke o istim u svojoj ponudi za zaključenje ugovora. Ovo konkretno znači da bi banka prilikom zaključenja ugovora o kreditu morala izvršiti specifikaciju ovih troškova, odnosno taksativno ih navesti, jasno definisati i obrazložiti, što gotovo nikad nije slučaj.\nOva obaveza korisnika kredita, iako je predstavljena ugovorom o kreditu kao trošak banke za obradu kreditnog zahteva, suštinski to nije, već je zarada banke, što je u direktnoj suprotnosti sa članom 1065. Zakona o obligacionim odnosima koji propisuje da je cena koju korisnik kredita plaća banci za stavljanje na raspolaganje određenih novčanih sredstava isključivo ugovorena kamata.\nTakođe, prilikom zaključivanja ugovora o kreditu sa korisnicima kredita banke su ekonomski jača strana, te unapred određuju uslove pod kojima odobravaju kredite, a korisnici kredita imaju mogućnost samo da pristupe već pripremljenom ugovoru bez mogućnosti pregovaranja.\nUgovaranjem obaveze za korisnika kredita da snosi ove (fiktivne) troškove, bez obrazloženja koji su to troškovi i na osnovu čega su utvrđeni, banke iskorišćavaju svoj jači položaj i narušavaju osnovna načela obligacionog prava, poput načela savesnosti i poštenja, načela primene dobrih poslovnih običaja, kao i načelo jednake vrednosti davanja, s obzirom da banka korisniku kredita za isplatu ovog iznosa ne duguje nikakvu protivčinidbu.\nKako banke ne prihvataju da isplate od strane korisnika kredita neosnovano naplaćen iznos troškova obrade kreditnog zahteva dobrovoljno, rešenje je obraćanje nadležnom sudu tužbom, a po završetku postupka, koji je po pravilu brz, ovaj iznos možete naplatiti sa zakonskom zateznom kamatom počev od dana uplate istog.


Nakon Brexita samo Njemačka raste, druge ekonomije u padu – Bankar.me\nAugust 2, 2016 EVROPA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nU ponedjeljak objavljeni izvještaj kompanije Markit pokazao je da je u julu, neposredno nakon referendumske odluke Britanaca o napuštanju Evropske unije, oštro pala aktivnost britanskih preduzetnika. PMI indeks aktivnosti u proizvodnom sektoru potonuo je s 52,4 boda, koliko je iznosio u junu, na samo 48,2 boda, najniži nivo od februara 2013. godine.\nTaj izvještaj, temeljen na anketi u 600 industrijskih kompanija, pokazuje situaciju u vezi narudžbi, proizvodnje, zaposlenosti, isporuka i zaliha kompanija, a kretanje PMI indeksa iznad 50 bodova ukazuje na rast, a ispod tog nivoa na slabljenje aktivnosti.\n“Pad aktivnosti zabilježen je širom industrije, pri čemu je proizvodnja smanjena u kompanijama svih veličina u potrošačkom, intermedijarnom i investicionom sektoru. No, izvoznici su izvijestili o rastu zbog pada kursa funte“, kazao je Rob Dobson, ekonomista u kompaniji Markit.\nTo je jedan od niza izvještaja koja ukazuju da se aktivnosti u britanskoj ekonomiji usporavaju nakon odluke o ‘Brexitu’ 23. juna, a mnoga pokazuju i da je palo povjerenje potrošača. A to, pak, potvrđuje teze onih analitičara koji očekuju da će u roku od godinu dana britanska ekonomija uroniti u recesiju. Analitičari Goldman Sachsa odmah su nakon odluke o ‘Brexitu’ poručili da će Britanija uroniti u recesiju u roku od godinu dana, vjerovatno početkom 2017. godine.\nPremda ne tako oštro, u julu je usporena i proizvodna aktivnost u eurozoni. PMI indeks skliznuo je s 52,8 bodova, koliko je iznosio u junu, na 52 boda. To nije tako zabrinjavajući pad, kažu analitičari, ali upozoravaju na neujednačenost aktivnosti širom tog bloka.\n“Pogledate li ispod glavne brojke, naći ćete zabrinjavajuće pokazatelje. Snažan rast proizvodnje i zaposlenosti bilježi se samo u Njemačkoj, dok je rast gotovo zasutavljen u Italiji i Španiji, dok Francuska i Grčka bilježe pad aktivnosti“, kaže Chris Williamson, glavni ekonomist u Markitu.\nTo bi, smatraju analitičari, moglo na jesen navesti Evropsku centralnu banku (ECB) na dalje labavljenje monetarne politike, dok će britanska centralna banka najvjerovatnije već u avgustu smanjiti kamatne stope kako bi pokušala spriječiti dalje slabljenje ekonomije.\nPOJMOVIbrexit Inflacija u eurozoni Javni dug eurozone\nPrevious 8 šokantnih statistika koje otkrivaju lice digitalnog marketinga\nSljedeći Finansijski izvještaji kompanija sa Montenegroberze (update 02.08.2016)


Maj 20, 2019 15:51\nZamenik direktora Kancelarije za KiM Dušan Kozarev čestitao je danas Srpskoj listi i srpskom narodu na, kako je rekao, veličanstvenoj pobedi i jedinstvu koje su pokazali uprkos različitim projektima i pokušajima da se izbori za gradonačelnike u četiri opštine na severu KiM bojkotuju. Kozarev je rekao da mu je izuzetno drago zbog velikog odziva koji je na nivou iz 2017.godine, a posebno jer su rezultati za Srpsku listu bolji nego tada.\n“To pokazuje kakav je odnos srpskog naroda na severu KiM prema pritiscima iz Prištine, ucenama, necivilizacijskim taksama, pokušajima da se 'torpeduje' dijalog kroz nametnuta rešenja”, rekao je Kozarev novinarima u Lešku.\nOn je istakao da su pokušaji da se nametnu albanski gradonačelnici u četiri opštine na severu KiM propao, da su Srbi jasno pokazali da je njihov predsednik Aleksandar Vučić, da veruju Srpskoj listi i Srpskoj naprednoj stranci kao i da je Beograd glavna referentna tačka” za njih.\nNa taj način su, kaže Kozarev, Srbi sa KiM dali "vetar u leđa" poziciji predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću, premijerki Ani Brnabić i direktoru Kancelarije za KiM Marku Đuriću u pregovorima koji će se verovatno nastaviti, ako Priština ukine takse.\nKozarevKiMpobeda Srpske liste


Nema dokaza o vezi između Trampa i Moskve - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Nema dokaza o vezi između Trampa i Moskve\nAmerički specijalni tužilac Robert Muler zaključio je posle dvogodišnje istrage da ne postoje dokazi o dogovoru ili koordinaciji izmedju izbornog štaba Donalda Trampa i Rusije za vreme kampanje pred predsedničke izbore održane krajem 2016. godine, javila je agencija Frans pres.\n0Piše: Beta 24. marta 2019. 23.13\n„Istraga specijalnog tužioca nija utvrdila da je Trampov izborni tim bio povezan u dogovoranju ili koordinisanju sa Rusijom u cilju uticaja te zemlje na američke predsedničke izbore“, rekao je američki ministar pravde Bil Bar u pismu upućenom Kongresu.\nMuler je pre dva dana predao Baru konačni izveštaj o 22-mesečnoj istrazi koja je bacila senku na Trampov mandat i rezultirala podizanjem optužnica protiv 34 osobe, od kojih je šest bilo deo Trampovog izbornog štaba, javila je agencija AP.\nIako su detalji izveštaja još nepoznati, okončanje Mulerove istrage bez podizanja dodatnih optužnica dobrodošla je vest za neke u Trampovom okruženju koji su strahovali da bi novom rundom optužnica moglo da bude obuhvaćeno još predsednikovih saradnika, uključujući članove njegove porodice.\nKremlj: U Mulerovom izveštaju nema dokaza o ruskoj umešanosti\nIzveštaj američkog tužioca biće objavljen do polovine aprila


Ekonomisti kažu da ovo jesu negativni signali i za srpsku privredu, koja je zavisna od stanja na tržištu najvećih evropskih i svetskih zemalja, ali ipak smatraju da se globalna kriza neće dramatično odraziti na domaće rezultate.\nTakođe, i predsednik Srbije Aleksandar Vučić smatra da je rast BDP-a Srbije od 3,5 odsto ove godine veoma pristojan, dok je direktor Svetske banke za finansije, konkurentnost i inovacije, Alfonsom Garsija Mora nedavno ocenio da Srbija može i da duplira privredni rast u narednih 10 ili 15 godina ako do kraja implementira veoma značajne reforme koje trenutno sprovodi, posebno one u oblasti digitalizacije.\n“Usporavanje rasta u Francuskoj, Nemačkoj, Austriji, još jedna je potvrda negativnih tendencija sa kraja prošle i početka ove godine, što može dodatno da oteža ostvarenje našeg plana rasta od 3,5 odsto za ovu godinu. To je sasvim logično jer je Srbija mala privreda koja zavisi od stanja u privredi Evrope, posebno naših najvećih spoljnotrgovinskih partnera, kao što su Nemačka ili Francuska. Sve u svemu, ovo je još jedan negativan znak za domaće privrednike”, kaže u razgovoru za “Blic Biznis” Vladimir Vučković iz Fiskalnog saveta Srbije.\nIpak, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić ne očekuje da će usporavanje evropskih privreda drastično uticati na naše tržište.\n"Možda će biti simboličnih promena ili će pojedinačne kompanije imati privremene teškoće. Jedan od razloga je i što naš izvoz zapravo ne determinišemo mi sami, već kompanije koje ovde posluju, a dodatni faktor je to što je naš udeo u ukupnoj trgovini najvećih evropskih privreda samo kap vode u moru", ocenjuje sagovornik "Blic Biznisa", uz podsećanje da čak dve trećine naše spoljne trgovine ide ka EU, gde je Nemačka prvi, a Italija drugi po veličini trgovinski partner.\nSavić smatra da je naš veći problem sa Rusijom, gde nam se uvođenjem evropskih sankcija otvorila dodatna prilika za plasman robe, ali naš izvoz na ovo tržište na žalost pada.\n"Usporavanje evropskih privreda je očekivano. Neke zemlje se još nisu oporavile od krize 2008. godine, iako su u međuvremenu upumpali oko 5.000 milijardi evra u svoje ekonomije. Ranije su na meti bile uglavnom mediteranske zemlje, odnosno južna Evropa, a sada su na red došle i velike ekonomije poput Nemačke i Francuske, pa su zato možda efekti vidljiviji", ističe Ljubodrag Savić.\nOn navodi da je, recimo, Francuska u poslednjih 6-7 godina imala svega jedan procenat akumuliranog rasta, što se pokazalo i kroz takozvane "žute prsluke". S obzirom na to da je reč o državi koja veoma vodi računa o socijalnim davanjima, kaže profesor Savić, čim je došlo do zastoja to se odrazilo na svakodnevni život.\n"Stare ekonomije imaju prvenstveno problem sa Donaldom Trampom i sankcijama SAD, odnosno tarifama koje uvodi, tako da svetska trgovina u globalu ima problem. Ipak, čini mi se da ove stare ekonomije sa svojim modelom rasta polako silaze sa svetske ekonomske scene, a pojavljuju se neke nove, poput Kine, ili nešto ranije Japana. Njihovi modeli predstavljaju kombinaciju državne intervencije i slobodnog tržišta, i izgleda da je to trenutno dobitna kombinacija", zaključuje naš sagovornik.\nKako je pokazalo najnovije mesečno istraživanje Evropske komisije, indeks ekonomske klime za 19-članu evrozonu pao je u julu na 102,7 poena u odnosu na 103,3 poena iz juna i 105,2 poena iz maja, što je trend koji ukazuje na očekivano usporavanje ekonomije. Tako je I istraživanje koje je agencija Dpa sprovela među nemačkim ekonomistima pokazalo da nemačka privreda više nije suočena sa tek privremenim teškoćama, nego podužim razdobljem usporavanja koje preti mogućnošću recesije jer se kompanije koje se oslanjaju na izvoz suočavaju sa sve slabijim izgledima za rast. Zbog tih opasnosti mnogi ekonomisti vide male šanse za oporavak u drugoj polovini 2019. godine, a pojedini stručnjaci ocenjuju da je rizik od recesije u međuvremenu postao prilično visok.\nNakon slabosti u kojima se našla najjača ekonomija u Evropi, o padu ekonomskih aktivnosti izvestili su i u Austriji. Lagana recesija austrijske industrije koja je započela u proleće sve se više povećava, a glavni ekonomista Banke Austrije Stefan Brukbauer kaže da “pokazatelj ukazuje na trenutno najnepovoljniji razvoj austrijske industrije u gotovo pet godina".\nPrivredni rast Francuske blago je usporio u drugom ovogodišnjem kvartalu jer je potrošnja građana izgubila zamajac, dok su kompanije smanjile zalihe. Druga najveća ekonomija evrozone porasla je po stopi od 0,2 odsto u periodu april-jun, što je usporavanje u odnosu na rast od 0,3 odsto u prethodna tri meseca, pokazuju preliminarni podaci statističke agencije INSEE.\nFrancuska ekonomija se do sada pokazala otpornijom nego neki susedi iz evrozone, kao na primer Nemačka, jer je manje zavisna od izvoza i time manje izložena promenama u globalnoj ekonomiji.\nNeočekivano usporavanje rasta BDP Francuske\nPosustaje i američka privreda\nRast američke privrede je posustao u drugom kvartalu, jer su tarife i globalno usporavanje ugrozili domaću ekonomiju, saopštilo je Ministarstvo trgovine SAD. Bruto domaći proizvod (BDP) Sjedinjenih Država je porastao za 2,1 odsto u odnosu na rast od 3,1 odsto u prvom kvartalu, što je najslabiji tempo od prvog tromesečja 2017. godine, kada je američki predsednik Donald Tramp preuzeo dužnost.


Više novca za Srbiju da bi se smanjio uticaj Rusije |\nSenatorima SAD predstavljen je izvještaj “Putinov asimetrični napad na demokratiju u Rusiji i Evropi: Implikacije na nacionalnu bezbijednost SAD”\nDemokrate u vanjskopolitičkom savjetu US- Senata pozvali su aktuelnu vlast da više pažnje posveti Srbiji, kroz više diplomatskog djelovanja i posebno kroz financijsku pomoć, a kako bi se na taj način smanjio uticaj Rusije, koji je prema ovom izvještaju najveći u ovoj zemlji na području Balkana.\nPored toga ovaj izvještaj poziva Predsjednika Trumpa da se mješanje stranih zemalja u izbore tretira kao nacionalna kriza, a da se kao preventiva, formira Agencija čiji je zadatak da ovakve pojave opservira, a odgovorne sankcioniše.\nU izvještaju na 200 stranica, opisan je uticaj Rusije na izbore u Evropi u zadnjih 20 godina. Izvještaj pri tome kritikuje Predsjednika Trumpa jer je povodom ove problematike učinio premalo.\nU izvještaju je Srbija navedena kao najvažnija zemlja regiona, te zbog toga SAD treba prema Srbiji da se i više angažuje.


(FOTO) LARS – GUNNAR WIGEMARK RAZGOVARAO SA ZVANIČNICIMA BPK I GRADA GORAŽDA\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u Bosni i Hercegovini ambasador Lars-Gunnar Wigemark sastao se 18. jula u Goraždu sa predsjedavajućom Skupštine i premijerkom Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, Editom Velić i Aidom Obuća te ministrima u Vladi, kako bi razgovarali o aktivnostima vezanim za evropske integracije i obavezama ovog Kantona iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SPP-a).\nUz naglasak da će Vlada i Skupština Bosansko-podrinjskog kantona imati značajnu ulogu u pružanju podrške ispunjavanju međunarodnih obaveza Bosne i Hercegovine, kako se navodi u Saopštenju Službe za odnose sa javnošću BPK Goražde, ambasador Wigemark podsjetio je učesnike sastanka na obaveze zemlje da provede pravne, administrativne, institucionalne i ekonomske reforme kao rezultat Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju (SPP).\nNakon podnošenja aplikacije za članstvo BiH u EU, Evropska komisija je objavila svoje Mišljenje i prateći Analitički izvještaj u kojem se navode reformski prioriteti za pristupanje zemlje Evropskoj uniji.Kako je istaknuto, period nakon izdavanja Mišljenja Komisije zahtijevat će od domaćih vlasti da pokažu djelotvornost, saradnju te političku i drugu odgovornost. Zbog složenog uređenja zemlje, koordinacija i saradnja među različitim nivoima vlasti ključna je za ostvarivanje konkretnih rezultata.\nStoga su Vlada i Skupština BPK Goražde pozvane da iskoriste ovaj zamah i aktivno se uključe u saradnju širom zemlje u cilju izrade sveobuhvatnog programa za usklađivanje sa propisima EU, utvrđivanje jasne raspodjele zadataka i bolje planiranje budućih koraka.\nU koordinaciji i upravljanju procesom pristupanja zemlje EU ključna je uloga Direkcije za evropske integracije (DEI). Međutim, administrativni kapaciteti na svim nivoima za planiranje politika i koordinaciju pitanja koja se tiču EU, također trebaju biti osnaženi kako bi se osigurao adekvatan odogovor vlasti u Bosni i Hercegovini na Mišljenje EU i naknadne zahtjeve procesa pristupanja, poručeno je na današnjem sastanku u Goraždu – stoji u saopštenju.\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u Bosni i Hercegovini ambasador Lars-Gunnar Wigemark sastao se i sa gradonačelnikom Goražda, dr.sci Muhamedom Ramovićem. Wigemark je u Goraždu položio cvijeće uz spomen obilježje ubijenoj djeci Goražda u periodu 1992 – 1995.godina.\nnovina “Glas Goražda”\n← HARIS PLEH KARIJERU NASTAVLJA U PORTUGALU!\nKOLINA / ČUVAR FUDBALA U USTIKOLINI: NIJE ME STID, BIT ĆU I PREDSJEDNIK I EKONOM KLUBA →\nFOTO/ APEL ZA SPAŠAVANJE KULE U ŽEPI – NIJE KASNO, A MOGLO BI BITI\nFebruary 25, 2017 gorazdeportal 0\n(FOTO) POSLJEDNJE PRIPREME PRED OTVARANJE ALADŽA DŽAMIJE: OSLIKAVANJE MURALA I SKIDANJE SKELE\nMay 1, 2019 gorazdeportal 0\nTotal Visits: 7,753,177


Drina novim porazom dotakla dno, vreme da uprava podnese ostavku - Zvornicki.ba\nU nastavku prenosimo tekst kolega iz Infobiraca o teskoj situaciji u kojoj se nalazi FK Drina Zvornik. Prije teksta i informacija da je utakmicu Premijer lige BiH između Zvijezde09 i Mladosti Kakanj u Ugljeviku pratio prvi čovjek Drine, umjesto utkamice u Gradišici. Infobirač piše:\nFudbalski cunami koji uništava sve što dotakne, a koji se zove Mićo Jevtić posle Napretka iz Donjeg Šepka koji je prestao da postoji pogodio je Drinu i Budućnost iz Pilice. Prvoligaš iz Zvornika nakon osam odigranih kola u Prvoj ligi RS još uvek nema pobedu i čvrsto je prikucan za dno prvenstvene tabele. Od ekipe koja je prošle godine završila na trećem mestu na tabeli povratkom Jevtića na mesto predsednika, Drina je već posle osam kola viđena kao jedan od putnika u drugoligaški rang, što je ovom poznatom fudbalskom radniku verovatno i bio cilj. Jer kada je ugašen Napredak iz Donjeg Šepka u kome je gradio svoju igračku, trenersku i predsedničku karijeru kao da je bitno šta će biti sa Drinom. Da zlo bude veće Mićo Jevtić se setio da ima trenersku licencu, pa je seo na klupu Budućnosti iz Pilice koja se trenutno nalazi u zoni ispadanja u Drugoj ligi RS – grupa Istok.\nFudbal u Zvorniku je dotakao najniže grane u poslednjih tridesetak godina, a sve se vrti oko imena Miodraga Jevtića koji nikako da vidi da je za njega, a i sve ljude koji vole fudbal, najbolje da se drži posla direktora ,,Zvornik stana“, te svoju energiju usmeri prema tome da radijatori Zvorničanima tokom zime budu zagrejani.\nU ime svih onih kojima je stalo do Drine molimo Miću Jevtića da ne izmišlja toplu vodu u fudbalu, već da radi svoj posao i pušta toplu vodu u radijatore.\nZbog skraćenja Prve lige RS i mogućeg ispadanja jednog srpskog predstavnika iz Premijer lige BiH ove sezone će iz lige ispasti najmanje četiri kluba. To znači da u ovom trenutku Drina zaostaje osam bodova za ekipama koje su u sigurnoj zoni. Neki će reći da je taj bodovni zaostatak nadoknadiv, ali atmosfera i igre prvoligaša iz Zvornika ne obećavaju napredak. Igrači koji žele da pričaju sa predsednikom ili ne mogu da stupe u kontakt s njim ili kada se udostoji da razgovara ubije svaku nadu u njima da će biti bolje. Zbog svega toga je vreme da Jevtić ponovo napusti klub i sa sobom povede jedan deo uprave.\nAko žele da se dokažu kao sportski radnici neka svoje znanje i iskustvo ulože u obnavljanje rada FK Radnički Karakaj i FK Napredak Donji Šepak koji su ugašeni na početku ove sezone. Time bi dokazali da nije tačno ovo što pišemo i da mogu uraditi i nešto pozitivno za zvornički fudbal.\nAko u Zvorniku nema niko pametniji, sposobniji i pošteniji od Miće Jevtića da bude predsednik Drine onda klub i ne zaslužuje ništa drugo osim gašenja.\nTagged cunami, FK Drina Zvornik, fudbal, mico jevtic, Poraz, prva liga RS, sport, topla voda\nPrevZvornički dragulj Nemanja Nikolić zablistao u Ugljeviku i pokazao zašto je juniorski reprezentativac (VIDEO)\nNextNakon potpisa Memoranduma uskoro filmski festival u Zvorniku


Podrška Evropske unije upravljanju migracijama u Republici Srbiji Održana prva regionalna radionica za predstavnike medija - Podrška Evropske unije upravljanju migracijama u Republici Srbiji\nPrva u nizu radionica za predstavnike medija na temu upravljanja migracijama održana je u Novom Sadu 6. i 7. juna 2019. godine.\nCilj radionica u okviru Podrške Evropske unije opštinama i gradovima u kojima borave migranti je da unapredi saradnju između lokalnih medija, lokalnih samouprava i centralnog nivoa vlasti radi što efikasnijeg upravljanja migracijama. Radionica u Novom Sadu je okupila predstavnike lokalnih i nacionalnih medija, ministarstava i organizacija Vlade Republike Srbije, opštinskih i gradskih uprava, kao i predstavnike, humanitarnih, obrazovnih i institucija zdravstvene i socijalne zaštite na teritoriji Vojvodine.\nPrvog dana radionice Ivan Gerginov, pomoćnik komesara za izbeglice i migracije, se osvrnuo na nadležnosti Komesarijata za izbeglice i migracije, turbulentna dešavanja poslednjih godina, ali i višedecenijsko iskustvo ove institucije u zbrinjavanju različitih kategorija prisilnih migranata.\nDragan Vulević, posebni savetnik ministra za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je istakao značaj pravovremenog reagovanja i evolucije sistema socijalne zaštite. On je podvukao i važnost stručne procene i postupanja privremenih staratelja, smeštaja u hraniteljske porodice i institucije socijalne zaštite, a na prvom mestu pravu procenu najboljeg interesa deteta.\nO očuvanju zdravlja migranata i opšteg javnog zdravlja govorio je Aleksandar Ranković, predstavnik Ministarstva zdravlja.\n„Veoma je bitno uspostaviti zdravlje u svim politikama, pa tako i u medijskim, pogotovo znajući da bolest ne zna za granicu“, rekao je Ranković.\nSanja Savić, predstavnica Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima, je naglasila da je tokom tranzitnog perioda teško identifikovati migrante – žrtve trgovine ljudima. Uprkos tome do sada je prepoznato i zaštićeno osam migranata za koje je utvrđeno da su žrtve trgovine ljudima i seksualne eksploatacije.\nBosiljka Srdić, zamenica gradonačelnika Kikinde, Antonio Ratković, zamenik gradonačelnice Sombora, Zoran Semenović, zamenik predsednika Opštine Šid i Ilija Đukanović, član Gradskog veća Grada Subotice, govorili su o izazovima sa kojima su se se primajuće zajednice suočavale usled iznenadnog priliva većeg broja ljudi, kako u pogledu komunalnih usluga i pitanja bezbednosti, tako i kada je reč o prijemu od strane lokalne zajednice.\nAleksandra Nikšić, urednica BBC vesti u Srbiji, je govorila o fenomenu lažnih vesti i njihovom uticaju u kontekstu migracionih pitanja i vesti. Tokom ovog panela, učesnici su diskutovali o medijskom izveštavanju o temi migracija i tome koliko lažne vesti mogu da utiču na kreiranje predrasuda u društvu, podela i nepotrebnih tenzija.\nDrugog dana radionice, predstavnici medija su imali priliku da čuju neposredna iskustva pružalaca javnih usluga iz oblasti socijalne zaštite, obrazovanja i zdravstvene zaštite.\nObratili su se Miroslava Bogavac, direktorka Centra za socijalni rad Grada Subotice, dr Emeše Uri, direktorka Doma zdravlja u Somboru, Dragan Gavrić, direktor Osnovne škole „Vera Blagojević“ iz Banje Koviljače, kao i Dušica Poletan, sekretarka šidskog ogranka Crvenog krsta.\nTokom posete Prihvatnom centru „Adaševci“, predstavnici medija su imali priliku da razgovaraju sa upravnikom centra Draganom Velimirovićem, koji je predstavio način funkcionisanja centara, procedure prijema i zbrinjavanja njihovih korisnika, kao i prava i obaveze populacije izbeglica i migranata tokom boravka u Republici Srbiji.\nDr Jasmina Jandrić Kočić, epidemiolog Zavoda za javno zdravlje u Sremskoj Mitrovici, predstavila je konkretne korake u praćenju kvaliteta javnog zdravlja u Srbiji, naglasivši da prisustvo migranata ni u jednom trenutku nije predstavljalo pretnju po zdravlje lokalnog stanovništva.


Udruženje “Ulice za bicikliste“ ovim povodom poziva sve građanke i građane da im se na svojim biciklima, trotinetima, rolerima i skejtovima pridruže kako bi u punom sjaju proslavili ovogodišnju poslednju vožnju Kritične mase.\nStotine Beograđana će se provozati na dva točka\nOrganizatori skupa napominju i to kako bi na vožnju trebalo doći dobro osvetljen i okićen sa novogodišnjim kapama i lampicama jer će na taj način simbolično proslaviti ostvarene uspehe u ovoj godini, ali i poslati poruku koliko je važno to da su biciklisti dobro osvetljeni u saobraćaju pogotovo u zimskom periodu kada ranije pada mrak.\nBiciklisti će voziti 9,5 kilometara kroz stari i novi deo grada , a vožnju završiti u KC Magacin u Ulici kraljevića Marka 4, gde će nastaviti svoje druženje.\nZATVOREN TRG NIKOLE PAŠIĆA Novogodišnji festival trajaće od 21.00 do 2.00 sata\nDirektorka Medicinske škole odbrusila učenicama: Ovo je škola, a ne ESTRADA\nU srednjoj Medicinskoj školi u Beogradu na veoma zanimljiv način napisan je pravilnik oblačenja.\nKVALITET VODE U DUNAVU I TAMIŠU Kupanje kod Bele Stene bezbedno, ali je NA DVA KUPALIŠTA ZABRANJENO\nKupalište Bela Stena na Dunavu i tri kupališta na Tamišu (Pančevo, Jabuka i Glogonj), kao i jezero u Kačarevu, mogu se koristiti, dok kupališta na Ponjavici (Banatski Brestovac) i Dunavu kod Ivanova nisu bezbedna za kupanje, navedeno je u izveštaju pančevačkog Zavoda za javno o kvalitetu površinskih voda.\nDVE GODINE VARAO BEOGRAĐANE Obećavao posao u SAD, pa nestajao sa novcem "za vize"\nPolicija u Beogradu uhapsila je sugrađanina V.T. (39), za koga se sumnja da je prevario više osoba i oštetio ih za oko 3.850.000 dinara, 5.000 američkih dolara, 1.200 konvertibilnih maraka i 2.000 evra, saopštio je danas MUP.\nVozač A. Č. (60) privatnog prevoznika na liniji 47 teško je povređen jutros na kružnom toku Slavija, kada se autobusom zabio u banderu. Vozač je prevezen u Urgentni centar na reanimaciju i u životnoj je opasnosti, saznaje "Blic".\nI CRKVA NUDI POPUSTE Akcija u prodavnici SPC u Bulevaru kralja Aleksandra\nI Srpska pravoslavna crkva ide u korak sa vremenom.


Hoćete posao u inostranstvu - oni vas jedva čekaju\nNovi Zeland je započeo kampanju kojom želi da privuče hiljade britanskih radnika kako bi pomogli u izgradnji najvećeg infrastrukturnog i stambenog programa. Blizu 65.000 novih radnika biće potrebno tokom sledećih pet godina kako bi se ostvarili planovi izgradnje u Novom Zelandu, zbog čega je industrijski sektor prisiljen da sarađuje s vladom kako bi se osiguralo do sada najveće zapošljavanje za radnike iz Velike Britanije.\nNova vlada predvođena laburistima želi da izgradi 100.000 novih kuća u sledećih 10 godina, kao deo izbornog obećanja, a planirani su i ogromni infrastrukturni radovi koji će Novi Zeland koštati 125 milijardi dolara. Međutim, nema dovoljno novozelandskih radnika koji bi učestvovali u ovako velikom projektu.\nVlada predviđa da će potrebe za izgradnjom Novog Zelanda dostići vrhunac 2020. godine. Međutim, uprkos tome što se trenutno na obuci nalazi 11.000 osoba, Novom Zelandu će trebati mnogo više radnika da zadovolje potražnju i zamene one koji se penzionišu ili napuste radno mesto.\n"Naš građevinski sektor je veoma konkurentan i ovakva međusektorska saradnja se nikad ranije nije desila, ali potreba za osobljem zahteva da se usredsredimo na sve industrije", rekao je Craig West iz inžinjerske kompanije Downer.\nKampanjom se britanski građevinski radnici žele, između ostalog, privući slobodnim aktivnostima koje nudi Novi Zeland, poput surfovanja i ribolova.


Statisove nelegalne građevine tretiraju i ovoga ljeta kao kioske\nMinistarstvo održivog razvoja produžilo je Plan privremenih lokalcija Opštine Budva, čime je i ove sezone legalizovalo kamene zgrade od gotovo 2.000 kvadrata, koje je prije osma godina kompanija „Adritic properties“ grčkog binismena Petrosa Statisa izgradila u maslinjaku, naspram grad hotela „ Sveti Stefan“.\nOvim će, kao i svih prethodnih godina betonske građevine biti „podvedene“ kao privremeni objekti poput kiska ili konzervatora za sladoled.\nTo što je resorno ministarstvo „uzelo“ stvar u svoje ruke, to joj daje za pravo i novi zakon, ali isto tako blokada parlamenta u Budvi, punih pet mjeseci i nemogućnost lokalne vlasti da se dogovori sa nezavinsim odbornikom, dovela je do toga da loklani parlament nije donio od Nove godine ni jednu za građane pozitivnu odlukiu, pa čak ni Plan privremenih objekata koji bi bio drugačiji od onoga od prethodne godine.\n„ Privremene lokacije će biti identične u centimetar kao što su bile prošle godine“, kazao je gradonačelnik Budve Dragan Krapović navodeći da je od resornog ministarstva dobio tumačnje o produženju važenja planskog dokumenta.\nSvih prethodnih godina opštinske vlasti, kada je gradom upravljao DPS ,su kroz Plan privremenih objekata ,a na sugestiju Vlade, morale da legalizuju betonske građevine, uz obrazloženje da su u njima smještene vešeraj , tehničke i ostale prostorije , koje su neophodne za funkcionisanje grad hotela „Sveti Stefan“ .


Početna Software Povezivanje BENS Server\nOptimizirano štampanje i prilagođeni tokovi rada\nRadeći kao mrežni server za štampanje, BENS Server nudi fleksibilno, pametno i prilagodljivo upravljanje procesom štampanja. Kroz upravljanje tokovima podataka za štampanje i njihovo optimiziranje, BENS Server osigurava da se uređaji kompanije Konica Minolta za ispis prilagođavaju praktično bilo kojem okruženju za štampanje, uključujući SAP i druge ERP sisteme. BENS Server je u potpunosti neovisan o aplikacijama i pruža konverziju i mogućnosti unapređivanja te prerađuje podatke za štampanje kako bi se ostvarili ciljni rezultati koje klijent zahtijeva. Mogu se dodavati linijski kodovi, fontovi kompanija ili makronaredbe i kreirati indigo kopije za zamjenu matričnih štampača ili prevođenje vlasničkih tokova podataka za štampanje kao što je Prescribe na standardne jezike štampača. Osigurana je i potpuna fleksibilnost u pogledu filtera i licenci.\nPovezivost glavnog uređaja\nIPDS i AFPDS štampanje\nŠtampanje linijskih kodova


Gostovanje na BBC prilika za promociju RS – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nCvijanovićeva je naglasila da je gostovanje u takvoj emisiji, koju vodi poznati voditelj Stiven Sekur, bio i izazov i zadovoljstvo, iako su teme bile čisti stereotipi, kao i dinamika intervjua sa stalnim prekidanjem i nametanjem određenih tema.\nOna je za RTRS rekla da je učešćem u emisiji britanske televizije bilo krajnje vrijeme da Srpska sama ispriča svoju priču, a ne da samo drugi o pričaju priče kakve žele, što je bila praksa čitav niz godina.\n“Naravno da nisam očekivala da taj razgovor bude ugodan. Sam njegov naziv implicira da je težak i neprijatan. Po pravilu tamo se nalaze teme koje bi najmanje željeli da vas neko pita, ali idete naravno da odgovorite na takva pitanja”, navela je Cvijanovićeva.\nOna je dodala da je očekivala pitanja u vezi sa prošlošću u BiH, ali da je bilo i mnogo drugih tema o kojima se moglo razgovarati, te je u pozivu za intervju navedeno da će biti riječi o političkom i ekonomskom razvoju Srpske, regionalnoj saradnji i odnosu sa Srbijom.\nCvijanovićeva je naglasila da je posebno bila iznenađena upotrebom riječi enklava u samoj najavi o njenom gostovanju, te da je to “zastrašujuće tendenciozno”.\n“Rekla sam da nije riječ ni o kakvoj enklavi i da je to jedan od dva konstitutivna entiteta u BiH, da tu ima tri konstitutivna naroda, a da taj entitet raspolaže ustavnim nadležnostima”, istakla je Cvijanovićeva.\nPremijer Srpske je ocijenila da se voditeljevo nepoznavanje pojedinih činjenica u vezi sa važnim pitanjima u BiH može okarakterisati kao neobaviještenost ili tendencioznost, ali da smatra da je koncept osmišljen na način “da trebate pojesti sagovornika”.\nOna je napomenula da se tokom emisije suočila sa mnogo različitih stereotipa, nepovoljnih po Srpsku, u kojoj je Republika Srpska oslikana na negativan način, te ponovila da je gostovanje u toj emisiji prilika za promociju Srpske, da se pošalje poruka svijetu i kaže da Srpska nije onakva kakva se nastoji prikazati.\n“Ovo pokazuje da su ti stereotipi i dalje na snazi. Ta priča koju često čujemo ovdje, pa i od opozicionih lidera – kako nema nikakvih pritisaka, kako je sve odlično, kako je Srpska dobro pozicionirana, kako nema nikakvih izazova sa kojima se moramo suočiti – ovo je zapravo ogromni demanti tako nečega”, rekla je predsjednik Vlade Republike Srpske.\nCvijanovićeva je ocijenila da se tog dana u emisiji možda trebalo pričati o Dejtonskom sporazumu, koji je, sviđalo se nekome ili ne, uspostavio BiH koja ima puno sloboda, iako nije savršena i ima deficit, kao i neke druge evropske zemlje.\n“Rekla sam da je greška međunarodne zajednice što sav taj prostor, posebno BiH, tretira kroz politički tendencionizam”, dodala je Cvijanovićeva, napominjući da i Srpska ima predstavnike moćnih država koji citiraju njen izvještaj, a ne samo izvještaj visokog predstavnika, te da je to odgovor Srpske na te stereotipe.\nOna je istakla da su odlasci u inostranstvo funkcionera Srpske veoma važni za iznošenje stavova Republike, te podsjetila da je tokom boravka u Londonu održala predavanje kojem je prisustvovalo oko 60 ljudi i na kojem su dva investitora potvrdila da ulažu u Srpsku u kojoj imaju dobar tretman.\nNovak i Nadal ispred glečera


Skinuta zabrana za „Daru“: IMDB ponovo odobrio ocenjivanje srpskog kandidata za Oskara /video/ - 05.02.2021, Sputnik Srbija\nPoznati filmski sajt IMDB ponovo je omogućio glasanje za film „Dara iz Jasenovca“, posle kratkotrajne zabrane. 05.02.2021, Sputnik Srbija\nkultura, dara iz jasenovca, „dara iz jasenovca“, film koji je potresao region, film i serije\n20:21 05.02.2021 (Osveženo: 13:42 24.01.2022)\nMogućnost glasanja na stranici tog portala posvećenoj filmu vraćena je na dan kada je u Americi počela bioskopska distribucija „Dare“, srpskog kandidata za Oskara.\nNažalost, film o stradanju srpske dece u zloglasnom logoru suočio se sa novom negativnom kritikom, ovoga puta u „Los Anđeles tajmsu“, prenose „Novosti“. Kritičar Robert Abele napisao je da je „masovni kompleks logora u Jasenovcu bio još jedan pakao na Zemlji za Jevreje“, a potom dodao:\n„Ono što epsko delo o varvarstvu i sentimentalnosti reditelja Predraga Antonijevića želi da progura jeste da je uništavanje etničkih Srba bio pravi cilj i da su deca dobila svoj kamp“, piše u njegovom tekstu.\nDistributer „Dare“, „Megakom film“, navodi da je i u ovom tekstu „jasno uočljiv nedvosmislen potez sabotaže filma u trci za prestižnu nagradu“.\nO filmu „Dara iz Jasenovca“ za Sputnjik je govorio i jedan od glavnih glumaca Marko Janketić


Čović: BiH izložena uticajima krize u Evropi\n16.03.2012. / 15:03\nSARAJEVO, Predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Dragan Čović izjavio je danas u Parizu da je BiH, iako je još daleko od članstva u EU, a posebno od članstva u evro zoni, izložena svim negativnim uticajima finansijske i ekonomske krize u Evropi.\n“Privreda BiH toliko je vezana i zavisna od privrede EU, tako da je i `Standard end Purs` u svojoj analizi stavio BiH na treće mjesto ljestvice država srednje i istočne Evrope po izloženosti njihove privrede na zbivanja u evro zoni”, istakao je Čović u svom obraćanju učesnicima Četrnaestog susreta Udruženja evropskih senata.\nPozivajući se na analizu agencije za kreditne rejtinge “Standard end Pursa”, Čović je naveo da je BiH od 19 zemalja regiona koje nisu članice evro zone, po osjetljivosti na poremećaje u prilivu kapitala iz evro zone svrstana na treće mjesto, iza Turske i Mađarske.\n“Ranjivost naše privrede na zbivanja u evro zoni ispoljava se preko trgovinske razmjene i kretanja BDP, te dovodi do povećanja nivoa javnog duga i sniženja kreditnog rejtinga. Sasvim je logično da na nas djeluje pad nivoa potražnje u evro zoni za robom iz srednje i istočne Evrope, kao i smanjenje podrške banaka iz evro zone filijalama u BiH”, rekao je Čović.\nOn je podsjetio da se monetarna politika BiH zasniva na načelu Karensi borda, odnosno načelu punog pokrića za KM u konvertibilnim deviznim sredstvima po fiksnom kursu.\n“Vezivanjem vrijednosti naše valute za vrijednost evra, određena je apsolutna povezanost našeg finansijskog sistema s evro zonom, kao i zavisnost o stabilnosti evra”, objasnio je Čović.\nPrema njegovim riječima, BiH upravo zbog toga pozdravlja odluke evropskih lidera iz evro zone da podrže plan njemačke kancelarke Angele Merkel i francuskog predsjednika Nikolasa Sarkozija o uvođenju obavezujućih pravila usmjerenih ka osiguranju fiskalne i ekonomske discipline te ekonomskoj integraciji evro zone.\nPredsjedavajući Doma naroda BiH ukazao je na značaj nacionalnih parlamenata u donošenju zakona u vezi sa obezbjeđivanjem odgovarajuće supervizije finansijskog sistema EU.\n“I iskustvo Parlamentarne skupštine BiH pokazalo je da nacionalni parlamenti moraju preduzeti potrebne aktivnosti na suzbijanju i ublažavanju ekonomske krize”, rekao je Čović, navodeći da je Dom naroda BiH bio nosilac i predlagač brojnih mjera koje su obezbjeđivale finansijsku stabilnost te vršio kontrolu nad finansijskim tokovima u zemlji, iako u tome nije imao pomoć mehanizama kojima se mogu služiti članice EU.\nČetrnaestom susretu Udruženja evropskih senata uz Čovića prisustvuje i zamjenik predsjedavajućeg Dom anaroda BiH Ognjen Tadić.\nOsnovna tema ovogodišnjeg zasjedanja Urdruženja evropskih senata je “Odolijevanje međunarodnoj ekonomskoj i finansijskoj krizi: kakvu ulogu imaju parlamenti, a posebno gornji domovi u Evropi”.\nČović se učesnicima skupa obratio u okviru prve sesije “Imaju li parlamenti ulogu supervizora u upravljanju evro zonom?”, saopšteno je iz Sektora za informisanje Parlamentarne skupštine BiH, koji je medijima dostavio integralni govor predsjedavajućeg Doma naroda BiH. Srna\nTagovi: bihdom naroda parlamentarne skupstine bihdragan covicevro zonakreditni rejtingkrizapariz\n01.12.2016 | 11:56\nPad stope nezaposlenosti u evrozoni\n30.09.2016 | 14:36\nUduplana inflacija u evrozoni


ASA: Strucnjaci predstavljaju viziju ekonomskog razvoja BiH\n22. Februara 2010. Arhiva Visoko.co.ba\nPredsjednik Uprave ASA Holding Nihad Imamović predstaviće viziju razvoja ekonomije Bosne i Hercegovine u utorak naveče u Sarajevu tokom manifestacije „Dan univerzitetske berze“. Posljednje tri godine, stručnjaci ASA grupacije u saradnji sa akademskom zajednicom rade na značajnom projektu koji se pokrenuo iz potrebe automobilske industrije, a njegova potpuna implementacija može umnogome unaprijediti ekonomiju cijele države. Stručnjaci Grupacije i univerzitetski profesori su ovu viziju razvoja bazirali na adekvatnoj iskorištenosti ljudskih i prirodnih potencijala, uz potpunu isplativost ulaganja u infrastrukturu.\nKao predsjednik Asocijacije poslodavaca Bosne i Hercegovine, Imamović se zalaže za rasterećenje privrede, podršku razvoju ekonomije i reformu javne uprave.\nGrupacija je jedini privatni poslovni sistem iz Bosne i Hercegovine koji je uvršten među stotinu najuspješnijih kompanija u jugoistočnoj Evropi u protekloj godini. U Bosni i Hercegovini je druga po prihodu, a treća po izvozu, sa oko 3.500 zaposlenih u oblastima prodaje, finansija i proizvodnje.\nManifestacija „Dan univerzitetske berze“ održat će se u prostorijama Rektorata Univerziteta u Sarajevu, Obala Kulina bana 7/II, u utorak 23. februara 2010. godine, sa početkom u 19,00 sati.\nNovi UO Bosne održao prvi sastanak, prvi potez jedna plata igračima


Kosovskoj policiji od Euleksa 70 automobila | Mondo Portal\nKosovskoj policiji od Euleksa 70 automobila\n30. oktobar, 00:02\nKosovskoj policiji od Euleksa 70 automobila 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n04.05.2012. / 20:37 20:47\nEuleks je poklonio 70 vozila kosovskom Ministarstvu unutrašnjih poslova za potrebe policije, izjavila je portparol te međunarodne misije Irina Gudeljević.\nGudeljevićeva je rekla Tanjugu da su na ceremoniji predaje vozila u Prištini bili šef Euleksa Gzavije de Marnjak i kosovski ministar unutrašnjih poslova Bajram Redžepi.\nDe Marnjak je tom prilikom rekao da je ovo treća donacija kosovskim institucijama zaduženim za vladavinu zakona.\nRedžepi je ocenio da ova donacije pokazuje dobru saradnju koja postoji između kosovškog MUP-a i Euleksa, i da su policiji ova vozila bila veoma potrebna.\nOn je rekao da će na ovaj način biti ušteđena sredstva u kosovskom budžetu i da će policija u budućnosti još bolje obavljati zadatke.


Vučić: Nove mere bezbednosti od 3. jula 2020.\nIzvor: DANuBeogradu.rs, 02.Jul.2020, 20:26\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić večeras je na RTS-u objavio koje će nove mere biti uvedene od petka, 3. jula 2020. godine. Zbog pogoršanja epidemiološke situacije posle 21. juna 2020. i više od 82 posto novozaraženih u Beogradu od ukupnog broja zaraženih u Srbiji, Krizni štab će sutra usvojiti nove mere koje je predsednik Srbije najavio. … Članak Vučić: Nove mere bezbednosti od 3. jula 2020. se pojavljuje prvo na Dan u Beogradu.\nIzvor: DANuBeogradu.rs, 03.Jul.2020, 20:13\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je u intervjuu RTS- u, fudbalskim rečnikom kazano, izrešetao sopstvenu mrežu gotovo dvocifrenim brojem autogolova. To do sada nije uspelo nijednom predsedniku za, kako on kaže, proteklih 60 godina. Najatraktivniji autogol je postigao kada je rekao da će, zbog...


Konferencije u Vladi bez novinara da građani ne čuju pitanja profesionalnih medija?\nOdluka Vlade Srbije da novinari ne prisustvuju konferenciji ocenjen kao namera da građani ne čuju pitanja profesionalnih medija\nVlada je iskoristila žalbe na bezbednost medija tokom praćenja predsednikovih aktivnosti, a ne kriznog štaba, da ukine mogućnost neprijatnih direktnih pitanja, smatra Direktor programa televizije N1 Jugoslav Ćosić\nOva odluka Vlade ima i dobru stranu jer će novinari izvan Beograda moći da postavljaju pitanja vezana za njihovu lokalnu sredinu, rekla je Zorica Miladinović, dopisnica Danasa\nProtiv ove odluke su i mnogobrojna medijska i novinarska udruženja iz Srbije\nNovinari profesionalnih medija, kao i medijska i novinarska udruženja ocenili su da je potez Vlade da se pitanja postavljaju online usledio jer vlasti očigledno nije odgovaralo da svi čuju pitanja.\nVlada Srbije juče je posle konferencije za novinare saopštila da je “ zbog sve veće zabrinutosti novinara, snimatelja i fotoreportera za svoje zdravlja, i nakon prigovora o ugroženosti na konferencijama za medije predsednika i članova Vlade, kao i stručnjaka, od 11. aprila novinari će pitanja postavljati online”.\n-Ovo niko nije uradio u Evropi. SZO je prešla na internet ali je uvela video konferencije za medije. Suština ove odluke je da je vlast shvatila da su građani koji nemaju pristup nezavisnim medijima, gledajući konferencije kriznog štaba, počeli da razumeju razliku između pitanja koje postavljaju provladini i nezavisni mediji. I da primećuju ko radi u javnom a ko u partijskom interesu- naveo je Ćosić.\nNovinarka Danica Vučenić rekla je za portal Danasa da nije u potpunosti jasno zašto se ukidaju konferencije za medije u ovom obliku.\n-Nismo do sada čuli da je bilo pritužbi učesnika konferencija kriznog štaba na bezbednost, za razliku od konferencija za medije na koje se novinari žale jer se ne poštuju preporuke kriznog štaba koje se organizuju u kampanji koju vodi predsednik po Srbiji deleći respiratore i ostalo. Dakle, mogu da zaključim da je odstranjivanje novinara sa pres konferencija kriznog štaba politička odluka kako bi se fizički sprečilo da se čuju pitanja profesionalnih medija, koja su često važnija od odgovora- ocenila je Vučenić.\nZorica Miladinović, dopisnica lista Danas iz Niša, pak, smatra da ova odluka Vlade ima i dobru stranu jer će novinari izvan Beograda moći da postavljaju pitanja vezana za njihovu lokalnu sredinu.\n-Najzad će moći da se čuju i pitanja koja nisu vezana za “krug dvojke” u Beogradu. Do sada su pitanja postavljali novinari centalnih redakcija u Beogradu, a ona su često umela da budu promašena, nisu bila konkretna ili su se ticala opštih mesta. Ne znam da li će Krizni štab Vlade biti spreman da odgovori na naša pitanja koja se tiču stvarne situacije u zdravstvenim ustanovama u Srbiji, kao što su broj suspektnih KOVID-19 pacijenata koji su umrli, a koji nije saopšten, ili o propustima na koji su se žalili građani-rekla je ona.\nIpak, dodala je, da misli da motiv Vlade za usvajanje odluke nije to, već namera da se ne čuju “prava” pitanja i odgovori na njih.\nUdruženje novinara Srbije (UNS) pozvalo je danas Vladu Srbije da ponovo razmotri odluku da novinari više ne mogu da prisustvuju konferencijama na kojima lekari i zvaničnici odgovaraju na njihova pitanja.\n-U danima kada su javnosti neophodne informacije o širenju epidemije i kada su upravo konferencije za novinare služile da umire strah građana, ključno je omogućiti novinarima da direktno postave pitanja i potpitanja stručnjacima i da javnost na taj način dođe do podataka do kojih na drugi način nije moguće doći- naveo je UNS.\nUdruženje smatra da Palata Srbija pruža dovoljno prostora da se u nju bezbedno smeste svi novinari i da niko ne bude zdravstveno ugrožen.\n-Ako zbog bilo čega to nije moguće, tražimo od Vlade Srbije da omogući novinarima da pitanja postavljaju iz svojih redakcija putem video-linka ili internet-istakao je UNS.\nGrađani nam se u velikom broju obraćaju, podseća Udruženje, sa pitanjima na koja očekuju odgovore, tako da je bitno obezbediti da nadležni što pre odgovore na sva pitanja novinara i zabrinutih građana.\nI ostala medijska i novinarska udruženja zahtevaju od Vlade Srbije da omogući novinarima da i dalje prate medijske konferencije Kriznog štaba za borbu protiv epidemije korona virusa.\n-Smatramo da ne postoji nijedan razlog da u momentu kada glavni epidemiolozi najavljuju odlučujuće i bitne dane za građane Srbije, Vlada ograniči direktna pitanja stručnjacima. Uvođenje praćenja konferencija preko video linka treba da bude samo još jedan kanal komunikacije, a ne jedini-navodi se u saopštenju Nezavisnog društva novinara Vojvodine, Nezavisnog udruženja novinara Srbije, Asocijacije medija, Asocijacije onlajn medija, Asocijacije lokalnih nezavisnih medija Lokal pres i Asocijacije nezavisnih elektronskih medija\nDodaje se da slanje pitanja putem imejla pre konferencije i informisanje građana bez prisustva novinara otvara mogućnost za zloupotrebe pitanja i može dovesti do toga da upiti novinara koji poštuju Kodeks novinara Srbije ostanu bez odgovora.\n-Potpuno je apsurdno da lekari koji bi trebalo da se bore protiv virusa sede i pišu odgovore na pitanja, a nakon toga da se ti odgovori čitaju na konferenciji bez novinara i to sa obrazloženjem da je reč o zaštiti zdravlja novinara. Kada je u društvu povećan stepen straha i anksioznosti novinari imaju ključnu ulogu da objektivno informišu građane i građanke o svim merama i da postavljaju pitanja predstavnicima vlasti i struke- navodi se.\nMedijska i novinarska udruženja ocenjuju da ovim potezom “Vlada Srbije nanosi štetu informisanju građana i zbog toga traže od nje da odmah prekine sa praksom sužavanja medijskih i novinarskih sloboda”.


Srbija i Rusija potpisale sporazum o borbi protiv terorizma - Sputnjik Srbija\n12:21 07 Avgust 2020\nSrbija i Rusija potpisale sporazum o borbi protiv terorizma\n17:47 18.06.2020 (osveženo 18:30 18.06.2020) Preuzmite kraći link\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov stigao je danas u Beograd. Lavrov je na beogradski aerodrom sleteo oko 11 časova, a dočekao ga je srpski kolega Ivica Dačić. Sputnjik posetu Lavrova srpskoj prestonici prati iz minuta u minut.\nPravo sa aerodroma Lavrov je otišao na sastanak sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, nakon čega su se dvojica zvaničnika obratila medijima. Vučić je na konferenciji za novinare rekao je da ga je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na današnjem sastanku upoznao sa zabrinjavajućim informacijama koje se tiču različitih planova i ideja po pitanju rešavanja kosovske krize.\nVučić je istakao da je sa Lavrovo razmenio mišenja o čitavom nizu pitanja, a da je ključna tema bila - odnosi dve zemlje u međuanrodnim okvirima i podrška Rusije integritetu Srbije, kao i situacija na KiM. Dogovoreno da se Srbija sa Rusijom konsultuje gotovo na dnevnom nivou.\nKad je reč o kosovskom pitanju, Lavrov je rekao da Rusija polazi od toga da EU koja ima mandat posrednika ne sme da se izoluje od svojih obaveza i mora da ih ispunjava pošteno i bori se za realizaciju već postignutih rešenja, pre svega o ZSO, koji jej saborian od albanske strane.\nOpširnije o detaljima razgovora Vučića i Lavrova čitajte OVDE.\nPosle sastanka sa Vučićem, Lavrov je razgovarao sa šefom srpske diplomatije Ivicom Dačićem.\nRuski ministar spoljnih poslova razgovarao je i sa patrijarhom Irinejem. Lavrov je upozorio da su pravoslavne crkve širom sveta na udaru, dok je patrijarh Irinej naveo da će SPC tražiti pomoć ruskog naroda i Ruske pravoslavne crkve u vezi sa očuvanjem Kosova i Metohije u sastavu Srbije.\nU Ambasadi Rusije u Beogradu sastali su se ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrova i delegacija Republike Srpske koju predvodi srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nSrbija i Rusija potpisale sprazum o borbi protiv terorizma\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov i ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović potpisali su sporazum o borbi protiv terorizma.\nPotpisivanje je održano tokom posete šefa ruske diplomatije Beogradu.\n„Potpisujemo važan sporazum o saradnji u borbi protiv terorizma. On će pružiti čvrstu pravnu osnovu između naših službi, uključujući i o stranim teroristima koji šire svoju ideologiju, između ostalog i na Balkanu“, rekao je Lavrov nakon potpisivanja dokumenta.\nPrema rečima ruskog ministra, ovaj dokument će konsolidovati snažnu saradnju između relevantnih službi Srbije sa Federalnom službom bezbednosti Rusije (FSB), Federalnom službom za zaštitu (FSO) i Savetom bezbednosti Rusije.\nKako je istakao Stefanović, potpisivanje sporazuma predstavlja važno poglavlje u odnosima dve zemlje.\n„Dokument će olakšati brzu razmenu informacija između Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i drugih službi sa ruskom vladom. On će nam pomoći da osiguramo brzu i efikasnu zaštitu interesa i Rusije i Srbije“, istakao je srpski ministar.\nLavrov posetio izložbu posvećenu odbrani Srbije od NATO agresije /video/\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov obilazi izložbu „Odbrana 78“ posvećenu odbrani Srbije od NATO agresije.\nLavrov odao počast oslobodiocima Beograda /video/\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov položiće vence na Groblju oslobodiocima Beograda.\nSusret patrijarha i Lavrova: Pojačani napadi na pravoslavne crkve, SPC očekuje pomoć Rusije /video/\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej istakao je nakon sastanka sa ministrom spoljnih poslova Rusije Sergejom Lavrovom da očekuje pomoć ruskog naroda i Ruske pravoslavne crkve da se nađe najbolje rešenje i da se očuva Kosovo i Metohija u sastavu Srbije.\nSusret Lavrova i patrijarha irineja u Patrijaršiji\nNova objava Marije Zaharove na Fejsbuku posvećena poseti Lavrova Beogradu\nLavrov u poseti Patrijaršiji SPC\nDačić i Lavrov razmenili poklone: Gitara za Lavrova, mikrofon za Dačića\nLavrov: Zadovoljni smo rezultatima razgovora u Beogradu\nRuski šef diplomatije izjavio je na konferenciji za medije posle sastanka sa Dačićem da je potvrđeno podudaranje pozicija po mnogim međunarodnim pitanjima - obe zemlje su za poštovanje međunarodnog prava i institucija UN i OEBS-a.\n„Glavnu ulogu u rešavanju pitanja Kosova i dalje ima Rezolucija SB UN. Veoma smo zadovoljni rezultatima razgovora u Beogradu“, rekao je Lavrov i uputio Dačiću poziv da poseti Moskvu.\nOn je dodao i da su razmotrreni svi aspekti saradnje, da je konstatovano da je je ekonomska saradnja dobra, a da je rast robne razmene 23 odsto.\n„Vidimo da se realizuju veliki strateški projekti, „NIS“ lokomotiva na tom planu. A tu su projekti na kojima radi „RŽD“, podsetio je Lavrov i dodao da su savremene tehnologije, takođe, oblast sa velikom perspektivom.\n„Srbija je čvrsto opredeljena za dalji razvoj i produbljivanje odnosa na bazi strateškog partnerstva. Zadovoljstvo je što ćemo, kako je najavljeno u oktobru, ugostiti Putina, kada će se desiti važne stvari za Srbiju - od Hrama Sv. Save do povratka stranice M. Jevanđelja“, rekao je Dačić.\nObraćanje Lavrova i Dačića\nVučić: Lavrov nas je upoznao sa novim zabrinjavajućim informacijama o Kosovu /video/\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da ga je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na današnjem sastanku upoznao sa zabrinjavajućim informacijama koje se tiču različitih planova i ideja po pitanju rešavanja kosovske krize.\nU toku je sastanak Dačića i Lavrova\nLavrov se zhavalio na toplom prijemu, istakavši da se u Beogradu oseća kao kod kuće.\n„Zadovoljni smo nivoom saradnje, ekonomski odnosi se razvijaju dobro, visoko smo ocenili saradnju na suzbijanju virusa korona, takođe smo govorili i o nedopustivosti revizije istorije“, rekao je Lavrov, dodajući da predsednika Srbije očekuje na Paradi pobede u Moskvi 24. juna.\n„Podržaćemo svako rešenje koje je prihvatljivo za Srbiju“, naveo je Lavrov.\nNa pitanje da li bi Rusija prihvatila rešenje po kome bi, hipotetički, Srbija priznala Kosovo u zamenu za dobar finalni paket i članstvo u EU, Lavrov je rekao da to nije pitanje za njega, veĆ za srpski narod i rukovodstvo.\n„Mi znamo stav srpskog rukovodstva po tom pitanju - da će se voditi isključivo nacionalnim interesima“, rekao je ruski ministar.\nVućić je dodao:\nAko mislite da je moguće da priznamo kosovo, da budu deo UN, a mi da ne dobijemo ništa, ili da postanemo član EI, odgovor znate - odgovor je ne.\nVučić: Lavrov nas je upoznao sa novim zabrinjavajućim informacijama o Kosovu\nPodrška Rusije integritetu Srbije i očuvanju Kosova i Metohije bila je ključna tema susreta predsednika Srbije Aleksandra Vučića i šefa diplomatije Rusije sergeja Lavrova.\n„Dobili smo dodatne informacije od Lavrova u vezi sa rešavanjem pitanja Kosova i Metohije koje su me još više zabrinule. Očekuje nas težak period i još snažniji pritisci“, poručio je Vučić posle sureta.\n„Moraćemo da budemo veoma obazrivi po pitanju svake ideje koja nam bude predstavljena. Dogovorili smo se da se konsultujemo na dnevnom nivou. Ako bi bilo kada, bilo gde, došlo do nekog rešenja, neophodno će biti miljenje Ruske federacije“, rekao je Vučić.\nPredsednik je zaključio i da će Srbija umeti da sačuva svoje interese bez obzira na cenu koju će morati da plati.\nPortparolka Marija Zaharova poslednju objavu na svom profilu na Fejsbuku posvetila je poseti Lavrova Srbiji.\nPoseta Lavrva Beogradu je prva bilateralna poseta nakon ublažavanja mera uvedenih u cilju sprečavanja širenja virusa korona\nSaznajemo: Dačić za Lavrova spremio — gitaru\nSrpski šef diplomatije Ivica Dačić pripremio je specijalni poklon za Sergeja Lavrova — gitaru, saznaje Sputnjik.\nU zgradi Predsedništva u toku je sastanak Vučića i Lavrova\nLavrov stigao u Predsedništvo, počinje sastanak s Vučićem\nFOTO: Dolazak Lavrova na beogradski aerodrom\nLavrov stigao u Beograd, sačekao ga Dačić\nPročitajte zajednički autorski tekst šefova diplomatija dve zemlje, Sergeja Lavrova i Ivice Dačića\nRusija i Srbija će nastaviti da blisko sarađuju u rešavanju kosovskog pitanja, poštujući Rezoluciju SB UN 1244, poručili su u zajedničkom autorskom tekstu za "Kurir" šefovi diplomatija dve zemlje, Sergej Lavrov i Ivica Dačić.\nNa sajtu Flajt radar vidi se da se avion u kojem se nalazi ruski šef diplomatije nalazi u vazdušnom prostoru Mađarske\n© Foto : flightradar/Screenshot\nRuski šef diplomatije Sergej Lavrov danas stiže u Beograd. Lavrov bi na beogradski aerodrom trebalo da sleti oko 10.30 sati


Tragom vesti o dodeli nagrade Zlatni lav za mir Aleksandru Vučiću, obratili smo se organizatorima ove manifestacije u Veneciji i u dva odvojena mejla poslata predsedništvu i umetničkoj upravi direktno na italijanskom jeziku zatražili informacije o predlagaču imena i dela Aleksandra Vučića za ovu nagradu, sastavu žirija i zvaničnom tekstu obrazloženju odluke o dodeli nagrade.\nS obzirom da na mejlove poslate 30. novembra nije bilo odgovora, 3. decembra je na obe adrese poslat novi mejl sa urgencijom, ali do dana objavljivanja ovog teksta nismo dobili nijednu povratnu informaciju iz Venecije. Za razliku od srpskih režimskih medija, italijanska državna televizija, štampani i elektronski mediji ovom dešavanju nisu poklonili pažnju, a vest je objavljena u tek par lokalnih on-line magazina.\nNa zvaničnoj internet prezentaciji koja je posvećena laureatima nagrade Zlatni lav za mir – Ambasadori mira u svetu za 2018. navedena su samo imena Đovanija Rane, italijanskog proizvođača njoka, taljatela i svežih kora za lazanje i Valtera Simona Arbiba, uskim krugovima poznatog privrednika jevrejskog porekla, ali bez i najmanjeg pomena imena Aleksandra Vučića.\nNišta manje nezanimljiva nisu ni imena iz organizacije ove manifestacije. Naime, iako pompezno opisana kao tradicionalna manifestacija duga bezmalo 86 godina, te iako budi asocijacije na prestižnog Zlatnog lava za film sa kojim nema ama baš nikakve veze osim što rabe isti simbol – krilatog lava koji je viševekovno obeležje Venecije – nagrada Zlatni lav za mir je po svemu sudeći idejni projekat tek nekolicine ljudi na čijem je čelu izvesni Sileno Kandelarezi iz Rima koji je ujedno i predsednik tzv. Velike međunarodne nagrade Venecije.\nSileno Kandelarezi se zapravo pojavljuje kao ovlašćeni nosilac čitavog niza privrednih žigova, među kojima je i Kup Musolini koju je Kandelarezi registrovao pri Odeljenju za patente i žigove Ministarstva za privredni razvoj Italije u maju 2010. godine i u čijem se zahtevu za upis u registar privrednog društva navodi se da je reč o pružanju usluga iz oblasti telekomunikacija, obrazovanja, zabave, sportskih i kulturnih aktivnosti. Međutim, među ukupno deset privrednih društava koji se pojavljuju kao povezani pravni subjekti, na zvaničnom sajtu organizatora nigde se ne pojavljuje registrovan žig nagrade Zlatni lav za mir.\nNajzanimljivije od svega je, međutim, da je Zlatni lav, čiju je laskavu titulu poneo srpski predsednik Aleksandar Vučić, u registracionoj prijavi iz 2012. u Ministarstvu za privredni razvoj Italije zaveden kao privredno društvo čija su osnovna delatnost deterdženti, izbeljivači rublja, odmašćivači, abrazivna sredstva, sapuni, parfemi, esencijalna ulja, losioni za kosu i paste za zube. U istoj registracionoj prijavi, čiji je potpisnik i u ovom slučaju Sileno Kandelarezi, navodi se takođe i devet drugih pratećih delatnosti kao što su geodetski i nautički instrumenti, digitroni, komjuteri, softveri, dragoceni metali i ligure, nameštaj, ogledala, ramovi, tekstil, obuća, narodna radinost, pozamanterija, igračke, gimnastičke sprave, novogodišnji ukrasi, a tek na poslednjem mestu su navedene kulturne i sportske aktivnosti.\nPodjednako je zanimljiva i činjenica da su srpski mediji pri čitanju po svemu sudeći formalno nepostojećeg obrazloženja za dodelu takođe formalno nepostojeće nagrade Aleksandru Vučiću citirali Franka Fratinija, bivšeg šefa italijanske diplomatije i bivšeg potpredsednika Evropske komisije, koji je istakao da su “napori koje je Vučić uložio u normalizaciju odnosa sa Prištinom, upros provokacijama i agresivnom stavu nekih suseda, jedan od razloga što je Zlatni lav za mir otišao baš u njegove ruke”.\nNa prvu loptu može da začudi činjenica da su ovom iskusnom i dugogodišnjem italijanskom diplomati i političaru promakli detalji iz bližeg i daljeg Vučićevog političkog delovanja i da je žiri, po svemu sudeći, veoma selektivno probrao samo neke delove iz Vučićeve radne biografije dok su druge škakljivije pikanterije za ovaj put izgleda ostavljene po strani. Da podsetimo – dok je Fratini početkom devedesetih godina bio savetnik tadašnjeg italijanskog premijera Đulija Andreotija pa potom i generalni sekretar u vladi Silvija Berluskonija, Vučić je zajedno sa Šešeljem uveliko iscrtavao granice Velike Srbije duž linije Karlobag – Ogulin – Karlovac – Virovitica.\nStvari ipak dobijaju na smislu ako se prisetimo da je Fratini u oktobru 2013. prihvatio da bude Vučićev savetnik za pitanja približavanja Srbije Evropskoj uniji, pa je samim tim jasan manjak objektivnosti u komentarisanju ove “laskave” titule koja je otišla u ruke njegovog srpskog poslodavca i za koju je, sasvim sigurno, i sam pogurao neke svoje partijske veze i poznanstva.\nOznakeAleksandar Vučić nagrada Naslovna-centar Naslovna-traka Sileno Kandelarezi Venecija Zlatni lav Zlatni lav za mir


Povezani USB uređaj za skladištenje ne pojavljuje se kada kliknete na ikonu „Bezbedno ukloni hardver” u sistemskoj traci poslova u operativnom sistemu Windows Vista\nNakon povezivanja USB uređaj za skladištenje kao što je USB na računar koji radi pod operativnim sistemom Windows Vista, uređaj ne pojavljuje kada kliknete na ikonu " Bezbedno ukloni hardver " u sistemskoj traci. Stoga, ne mozes se pripremiti operativni sistem Windows Vista za uklanjanje USB uređaja.\nNapomena Ako se povežete USB uređaja na računar koji radi pod operativnim sistemom Microsoft Windows XP, uređaj će se pojaviti kada kliknete na ikonu " Bezbedno ukloni hardver " u sistemskoj traci.\nOvog problema može doći ako su ispunjeni sledeći uslovi:\nUSB uređaj sadrži i ugrađeni USB čvorište.\nUgrađeni USB čvorište otkrije uređaj koji je povezan sa USB čvorište kao biti-prenosivom uređaju.\nDo ovog problema dolazi zbog načina na koji Windows Vista rukuje uređaje koji su povezani na neki ugrađeni USB koncentrator. Ako koncentrator opisa komponente u jedan ugrađeni USB čvorište prijavi nizvodno uređaji kao koja nije prenosiva, upravljački program Windows Vista čvorište prenosi neprenosivom karakteristike ovih uređaja na operativni sistem. Program "bezbedno ukloni hardver" u operativnom sistemu Windows Vista ne prikazuje uređaje koji su koja nije prenosiva. Do ovog ponašanja dolazi zato što Windows Vista određuje da ne možete ukloniti-prenosivom uređaju.\nU scenariju koji je opisan u ovom članku, operativni sistem Windows Vista određuje da se ugrađeni USB mogu ukloniti. Međutim, Windows Vista određuje da nizvodno uređaju za skladištenje ili uređaje koji su povezani sa ugrađeni USB čvorište se ne može ukloniti.\nDa biste rešili ovaj problem, isključite računar pre nego što uklonite USB uređaj.


UNS :: UNS vesti :: Savet za štampu: „Gradski portal 018“, „Tpknews“ i „Danas“ prekršili kodeks (VIDEO)\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | Savet za štampu: „Gradski portal 018“, „Tpknews“ i „Danas“ prekršili kodeks (VIDEO)\nSavet za štampu: „Gradski portal 018“, „Tpknews“ i „Danas“ prekršili kodeks (VIDEO)\nČlanovi Komisije za žalbe Saveta za štampu na sinoćnoj sednici doneli su odluku da su „Gradski portal 018“, portal „Tpknews“ i „Danas“ prekršili Kodeks novinara Srbije.\nVećinom glasova članova Komisije za žalbe odlučeno je da je „Gradski portal 018“ prekršio odeljak - poštovanje autorstva, portal "Tpknews" odeljke - odgovornost novinara, istinitost izveštavanja i novinarska pažnja, a „Danas“ odeljak - odgovornost novinara Kodeksa novinara Srbije.\nGlavna i odgovorna urednica „Južnih vesti“ podnela je žalbu Savetu za štampu zato što je „Gradski portal 018“ iz Niša u komentaru pod naslovom „Što da ne kažem – junaci našeg doba“, koji je potpisala redakcija tog portala, objavio „prepisanu“ vest sa „Južnih vesti“, a zatim je „komentarisao“ slučaj.\nU žalbi se podseća da to nije prvi slučaj da „Gradski portal 018“ krši novinarski kodeks, kao i da je Savet za štampu već reagovao, ali da nastavljaju sa istom praksom.\nUrednik u FoNetu, predstavnik Asocijacije medija u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Zlatko Čobović rekao je da vest koja je objavljena na „Južnim vestima“ nije dnevna informacija, tekući događaj, kao i da „Gradski portal 018“ nije postupio u skladu sa uslovima korišćenja sadržaja sa portala „Južnih vesti“.\nČobović je naveo da je „Gradski portal 018“ „profesionalno“ trebalo da navede „Južne vesti“ kao izvor informacije, umesto što su napisali: „nastavljaju pojedini mediji“.\nKomentarišući izlaganje Čobovića novinarka „Politike“, predstavnica UNS-a u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Višnja Aranđelović rekla je da bi „volela“ da je bio jednako „strog“ i u slučaju Nedeljnik protiv Tanjuga kada je rekao da „tu nema nikakvih problema sa krađom informacija“. Čobović je Aranđelovićevoj odgovorio da nije reč o istim slučajevima.\nKolumnistkinja „Nedeljnika“, predstavnica UNS-a u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Ljiljana Smajlović rekla je da treba da se navede ko je prvi objavio informaciju, što se smatra dobrom novinarskom praksom na zapadu, kao i da bi volela da to postane i standard Komisije za žalbe Saveta za štampu.\nNovinar „Vremena“ Filip Švarm rekao je da je njegovo mišljenje da je u ovom slučaju kodeks prekršen zato što je reč o komentaru u kom ne može da stoji „pojedini mediji“.\nBivša sutkinja Vrhovnog kasacionog suda, predstavnica javnosti u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Snežana Andrejević rekla da je „dosta teško pretendovati na kompletno autorstvo“, jer je događaj prenošen uživo na Fejsbuku, koji je mogao biti i na taj način praćen.\n“Autorska prava treba da se štite i u graničnim slučajevima. Ne znam koliko je ovo tipičan primer za gradnju standarda“, rekla je Andrejevićeva.\nPredsednik Odbora za ljudska prava iz Niša, predstavnik javnosti u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Dragan Đorđević istakao je da ovaj slučaj ima „drugačiju konotaciju“, ako se uzme u obzir da je vlasnik portala i urednik „deo odbora za medije SNS-a u Nišu“. „Nisam siguran koji su motivi ovog komentara“, rekao je Đorđević.\nNaveo je i da je „problem“ što je „Gradski portal 018“ već kršio autorska prava, kao i što ne odgovaraju na žalbe Savetu za štampu.\nAndrejevićeva je povodom izlaganja Đorđevića apelovala da načelo Komisije za žalbe Saveta za štampu bude nepristrasnost i da ona, ukoliko se svaki predmet posmatra sa stanovišta ko je u kojoj stranci, nema šta da traži u tom telu.\n„Ne želim tu informaciju, bitno je da li je prekršen kodeks i kakva je praksa saveta. Nisam nikada učestvovala u takvim polarizovanim telima gde je primarno da se odredite prema predmetu“, rekla je Andrejevićeva.\nĐorđević je odgovorio da je želeo da da dodatne informacije, iz razloga što „ne zna koliko je novinarstvo spojivo sa članstvom u partijama“.\nUrednik u „Beti“, predstavnik NUNS-a u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Vlado Mareš istakao je da članovi ovog tela „moraju uvek da imaju kontekst i da bez toga ne mogu da rade“, da svaka žalba treba da bude posebno razmotrena, kao i da nije za to da se na svakoj sednici formiraju principi.\n„Kad su mediji u pitanju imamo nas, koji imamo silnu želju da novinari budu slobodni i nezavisni i žešći blok koji kaže ‘slobodno novinarstvo ne može i ne sme’“, rekao je Mareš.\nOdluka većine članova Komisije za žalbu Saveta za štampu bila je da je „Gradski portal 018“ prekršio tačku 2 odeljka IX (poštovanje autorstva) novinarskog kodeksa.\nPreoštre reči u javnom interesu\nPredsednik Opštine Petrovac na Mlavi Duško Nedinić uputio je žalbu zbog „medijske hajke“ koja se, navodi, vodi protiv njega, njegovih saradnika i porodica od osobe koje vode portal www.tpknews.com.\nU žalbi se navodi da je „višemesečno iznošenja laži, plasiranja neistine i dovođenje u zabludu“ građana opštine Petrovac na Mlavi „kulminiralo“ u tekstovima na ovom portalu u kojima je on nazivan „pijanicom“ i „prevarantom“, a njegove kolege „fašistima“ i „budalama“.\nNedinić ističe da je „najopasnije”, a doprinelo je „širenju panike“ među sugrađanima što su iznošene „laži“ da je most u centru Petrovca koji se rekonstruiše, „popucao“ i „utonuo“. U žalbi se navodi da je„neistine“ u vezi sa mostom i predsednik u saopštenju demantovao.\nRedakcija portala www.tpknews.com u odgovoru na žalbu navodi da su „u više navrata pokušavali da stupe u kontakt“ sa Nedinićem ili njegovim saradnicima, ali da su svaki put dobijali „pretnje“ ili su „javno etiketirani“, kao „špijuni“, „izdajnici“, „narkomani“, „strani plaćenici“…\nOdgovarajući na navode u žalbi zbog čega su objavili da je most „utonuo“ iz portala www.tpknews.com naveli da je došlo do „pucanja betonske konstrukcije celom širinom mosta zbog ulegnuća nosećih stubova“, što su im potrdili i radnici, a da su oni odmah obavestili javnost.\nČlanovi Komisije za žalbe Saveta za štampa bili su saglasni da je u javnom interesu da se piše o ovakvim temama, ali da je kodeks u očiglednoj meri prekršen u načinu pisanja.\nČlanovi Komisije za žalbu Saveta za štampu su većinom glasova doneli odluku da je portal www.tpknews.com u jednom tekstu prekršio tačku 6 odeljka IV (odgovornost novinara), a u drugom tačku 4 odeljka 1 (istinitost izveštavanja) i tačku 1 odeljka V (novinarska pažnja) Kodeksa novinara Srbije.\nPravo na odgovor i promena potpisa\nIvan Radovanović žalio se Savetu za štampu zbog toga što mu je, tvrdi, uskraćeno pravo na odgovor na tekst pod nazivom „Beba“ Slaviše Lekića u listu „Danas“, a u kojem se pominje i u kojem je o njemu „objavljena laž“. Navodi da je „petina odgovora“ objavljena „uz laž“ da je kolumnista „Informera“.\nOdgovarajući na žalbu glavni urednik „Danasa“ Dragoljub Petrović navodi da je Radovanović „apsolutno zloupotrebio pravo na odgovor“, da su objavili odgovor na deo u tekstu u kojem se pominje, te da je njegov tekst pun uvreda i da ga zbog poštovanja novinarskog kodeksa nisu objavili.\nPetrović navodi da su u odgovoru dodali da je Radovanović kolumnista „Informera“ jer „svoje kolumne objavljuje na sajtu, ponekad i u štampanom izdanju tog „tabloida“. „Ako neko objavljuje kolumne na sajtu ‘Informera’ on je, bez obzira koliko to bilo neprijatno zvanje – kolumnista ’Informera’“, navodi Petrović.\nNovinarka „Vremena“, predstavnica NUNS-a u Komisiji za žalbe Saveta za štampu Tamara Skrozza rekla je ne vidi razlog zbog kojeg Radovanovićev odgovor u celosti „Danas“ nije objavio, koji, navodi, nije bio grublji od inicijalnog teksta i ranijih reakcija Radovanovića na tekstove.\nSkrozza navodi da ju je to što su „izvukli rečenicu“ kao odgovor Radovanovića „novinarski iznerviralo“. „Kontekst je bio takav da je odgovor u njihovim međusobnim odnosima bio sasvim očekivan i prihvatljiv za objavljivanje“, navela je Skrozza.\nSuprotno, Mareš je rekao da se članovi Komisije za žalbu Saveta za štampu pozivaju na „čvršći izbor urednika“, kao i da „paze na sopstvene i reči drugih koje će preneti“ zato što su za to odgovorni. Ovaj slučaj, navodi Mareš, „dobar je“ primer postupanja urednika „Danasa“, sa dužnom novinarskom pažnjom.\nIstakao je da je Radovanović „deo družine“ koju Lekić „pokušava da demaskira“, kao i da on „s vremena na vreme zbaci službenički mantil, obuče novinarsko odelo, što se posle objavljuje u ‘Informerima’, ‘Aloima’, ‘Telegrafima’”. „Strastveno je navalio na ‘Danas’ koji neće da se povinuje željama tih čudnih ljudi“, rekao je Mareš.\nKazao je da list „Danas“ pokušava da povrati dijalog u društvu“, a da je „namera“ Radovanovića da dijalog u tom listu „priguši, uguši i stopira“.\nSmajlovićeva je istakla da „pristojan urednik“ ne bi objavio tekst u kojem se neko „krupno optužuje“ i „kompromituje“ bez „trunke“ dokaza. Navodi da je urednik dozvolio da se „kleveće bez dokaza“, a ne dozvoljava da se na te optužbe odgovori.\nBivša predsednica Vrhovnog suda Vida Petrović Škero, predstavnica javnosti u Komisiji za žalbe Saveta za štampu rekla je da je rečenica Radovanovića koja je puštena u „Danasu“ „simuliranje odgovora“ i da to nije ono što predstavlja stvarnost. „Treba da se trudimo da novinari i mediji funkcionišu sa polemikom. Nema polemike ako se pusti rečenica“, rekla je Petrović Škero.\nŠvarm je istakao da je pravo na odgovor „svetinja“, kao i da ne vidi zašto je odgovor Radovanovića trebalo da se krati, na način da se obesmisli.\n„Ljudi imaju pravo da odgovore. Da li će se to svideti redakciji - pa neće. To je cena posla. Nismo bezgrešni, ne znamo sve, ali da bi mogli da kritikujemo, radimo u javnom interesu, iznosimo stavove, moramo da budemo spremni da uđemo u polemiku i da objavimo mišljenja s kojim se u uređivačkoj, novinarskoj karijeri ne slažemo“, rekao je Švarm.\nSuprotno, Čobović je rekao da je mišljenja da odgovor Radovanovića nije trebalo da bude objavljen kao odgovor, već mišljenje, lični stav, kao i da on jeste kolumnista „Informera“ i da ne treba da ga bude sramota zbog toga.\nPrema Zakonu o javnom informisanju i medijima, kaže Čobović, urednik je dužan da objavi odgovor osim u slučajevima ako se ne odnosi na informaciju na koju podnosilac tvrdi da odgovora, ako ne sadrži tvrdnju o činjenicama već mišljenje i ako se ne osporava istinitost, potpunost ili tačnost.\nNovinarka NIN-a Vera Didanović istakla je da se prema Zakonu o javnom informisanju i medijima odgovor objavljuje bez izmena, izostavljanja i dopuna.\n„Kratak Radovanovićev tekst je mogao biti objavljen, a ako nisu želeli da ga objave mogli su da mu ga vrate. Relativno kratak tekst da svedu na dve rečenice, umesto da ostave čitaocima da zaključe da li je stvarno nešto suštinski odgovorio, je kršenje kodeksa, što nije karakteristično za njih“, rekla je Didanović.\nAranđelovićeva je rekla da je odgovor Radovanovića mogao da se objavi, zato što su tekstovi koje su Lekić ili Svetislav Basara imali u „Danasu“ bili „mnogo nepristojniji“ od odgovora Radovanovića. Istakla je i da je promena potpisivanje Radovanovića kao kolumniste „Informera“ „loše“, kao i da ne smatra da je „sramota“ biti kolumnista „Informera“, ali da nije u redu da se uz nečiji potpis bilo šta dodaje,\n„Danas“ je većinom glasova članova Komisije za žalbe Saveta za štampu prekršio tačku 6 odeljka 4 (odgovornost novinara) novinarskog kodeksa.


Sedamnaesta godišnjica od ubistva Zorana Ðinđića | Ekspres.net\nZoran Ðinđic, prvi demokratski izabrani gradonačelnik Beograda, premijer Srbije i lider Demokratske stranke, ubijen je u atentatu ispred sedišta Vlade Srbije, 12. marta 2003. godine, a nekoliko sati nakon atentata proglašeno je vanredno stanje u zemlji koje je trajalo do 22. aprila.\nZa ubistvo suđeno je čelnicima raspuštene Jedinice za specijalne operacije (JSO) Miloradu Ulemeku Legiji i Zvezdanu Jovanoviću i pripadnicima zemunskog klana.\nOptužene su 44 osobe za učešće u ubistvu, a Odeljenje za borbu protiv organizovanog kriminala Okružnog suda u Beogradu, 2007. godine osudio je Ulemeka i Zvezdan Jovanović po 40 godina zatvora, a još 12 osoba na dugogodišnje kazne zatvora.\nPolitička pozadina ubistva Đinđića nije utvrđena.\nÐinđićevoj sahrani prisustvovalo je 70 stranih državnih delegacija, saradnika i više stotina hiljada građana.\nÐinđić je rođen u Bosanskom Šamcu (današnjem Šamcu), 1. avgusta 1952. godine.\nNakon završene osnovne škole došao je u Beograd, gde je završio Devetu gimnaziju, a studije filozofije na Univerzitetu u Beogradu.\nPolitikom je počeo da se bavi kao student, kada je i bio uhapšen i osuđen na godinu dana zatvora, zajedno sa grupom studenata iz Zagreba i Ljubljane koji su se suprotstavljali autoritarnom režimu.\nPosle pobede opozicije na lokalnim izborima, 1997. godine, i posle sukoba sa Miloševićevim režimom, postao je prvi gradonačelnik Beograda koji nije bio član Komunističke partije, a tokom 2000. godine bio je glavni strateg i organizator kampanje opozicije, koja se završila 5. oktobra odlaskom Miloševića sa vlasti.\nEPA PHOTO EPA/SASA STANKOVIC/AS-cl/bb\nPosle pada Slobodana Miloševića 2000. godine izabran je za premjera Srbije.\nUbijen je ispred sedišta Vlacde 12. marta 2003. godine\nDanas su u Beogradu vence u dvorištu Vlade, na mestu gde je Đinđić ubijen položili su članovi aktuelne vlade predvođeni premijerkom Anom Brnabić, kao i članovi Vlade na čijem čelu je bio ubijeni premijer Zoran Đinđić, predvođeni predsednikom Nove stranke Zoranom Živkovićem.\nPovezane vesti - Kako su otkrivene ubice Zorana Đinđića\nRukovodstva i članovi Demokratske stranke i Nove stranke položili su vence na njegov grob u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.\nTradicionalna šetnja u organizacija LDP, od zgrade vlade do Novog grbolja, odložena zbog epidemiološke situacije, kao i sve druge aktivnosti vezane za ovaj događaj.\ndemokratska stranka anđeo atentata Zoran Đinđić godišnjica ubistva


Svemirska kapsula se vratila na Zemlju sa naučnim uzorcima | SC Radar\nSvemirska kapsula se vratila na Zemlju sa naučnim uzorcima ■Svet■USAMar 19, 20170 comments Svemirska kapsula “Dragon”, koja je pre mesec dana sa Floride lansirana ka svemirskoj stanici sa namirnicima, vratila se danas na Zemlju puna naučnih uzoraka sa te stanice, u kojoj borave jedan Francuz, dva Amerikanca i tri Rusa.\n“Dragon” se danas padobranom spustio u Pacifik, nedaleko od obale Južne Kalifornije, nakon što su ga astronauti lansirali iz Međunarodne kosmičke stanice pet sati ranije, prenosi AP.\nSvemirska kapsula je lansirana u kosmos pre mesec dana sa iste lansirne platforme na Floridi kojiu je NASA koristila za lansiranje misije “Apolo” na Mesec.\n“Dragon” je lansiran u kosmos sa više od dve tone potrepština, a vratio se sa isto tolikim tovarom koji čine upotrebljena oprema i završeni eksperimeti.\nDrugi snabdevač NASA-e, “Orbital ATK”, planira da lansira svoj brod za snabdevanje u petak, takođe iz Kejp Kanaverala na Floridi, navodi američka agencija.\n■Svet0 Islamska država preuzela odgovornost za napade u DamaskuMar 30, 2017\n■Svet0 Britanski patolog: Napadač u Londonu preminuo od jednog metkaMar 30, 2017\n■Svet0 NATO i Rusija razmenili vojne podatke i neslaganje oko UkrajineMar 30, 2017\n■Svet0 SMRT DOŠLA I PO “ANĐELA SMRTI” Serijski ubica preminuo posle napada u zatvorskoj ćelijiMar 30, 2017


Federalne rezerve stavile na "stres test" 31 američku banku - Bizlife.rs\nFederalne rezerve stavile na “stres test” 31 američku banku\n15:02 Vašington, 23/11/2011\nNakon zatvaranje finansijskih tržišta u utorak, Federalne rezerve naredile su da 31 najjača američka banka napravi stres-test, simulaciju koja će pokazati bi li preživele novu krizu nakon 2008. godine.\n“Od banaka očekujemo da imaju verodostojne planove koji će pokazati da imaju dovoljno kapitala, da ga i dalje mogu pozajmiti građanima i kompanijama, čak i pod nepovoljnim uslovima”, saopštili su iz Federalnih rezervi.\nU zadnjem testiranju otpornosti na krizu 2009. godine, sudelovalo je samo 19 banaka s imovinom većom od 100 milijardi dolara, da bi se testiranje sad proširilo na sve banke s više od 50 milijardi dolara.\nBanke imaju rok do 9. januara da Federalnim rezervama pošalju rezultate stres-testa, a ako ga ne prođu neće smeti da podele dividende, prenosi CNN.\nPosebno težak test pripremljen je za šest američkih banaka s najširom paletom finansijskih operacija: Bank of America, Goldman Sachs, Citigroup, JP Morgan Chase, Morgan Stanley i Wells Fargo.\nbanke finansijska kriza federalne rezerve Srbija


Ponoš i Malinović oštro kritikuju Vulina\nPredsednik Odbora za odbranu i bezbednost Demokratske stranke Sreto Malinović i potpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš u odvojenim izjavama su u subotu žestoko kritikovali rad ministra odbrane Aleksandra Vulina i njegovu izjavu o spremnosti da srpsku vojsku „stavi na raspolaganje u borbi protiv Islamske države“.\n„Jasno je da je aktuelni ministar odbrane u svojim istupima potpuno izgubio kompas. On je izjavom na Sajmu knjiga naše vojne i političke potencijale stavio na raspolaganje borbi protiv Islamske države, iako, koliko znamo, to niko od nas nije tražio, a što u tom kontekstu deluje kao poziv u krstaški rat koji dugoročno može imati ozbiljne posledice po bezbednost Srbije i njenih građana”, rekao je Malinović, general u penziji, i zatražio Vulinovu smenu.\nSa druge strane, Ponoš je saopštio da Aleksandar Vulin „diletantski tumači vojnu neutralnost i pokazuje elementarno nerazumevanje političkih procesa u svetu“.\n“Vojna neutralnost znači da naša država zadržava suvereno pravo da odlučuje o zaštiti svojih nacionalnih interesa, kao i da ne učestvuje u tudjim sukobima, što je upravo suprotno od shvatanja Vulina koji nudi naše snage na bespogovorno raspolaganje trećim akterima”, rekao je Ponoš, a prenela Beta.\nPodsetimo, Vulin je izjavio da je „vojna neutralnost jedini koncept koji može sačuvati Srbiju od svetskih oluja koje mogu doći i do nje, ali da to ne znači da srpski narod ne prepoznaje zlo, posebno rastućeg terorizma, i neće ga ignorisati“, te da Srbija – ukoliko može da se stavi na raspolaganje u borbi protiv Islamske države – to će i učiniti.\nDS podnosi prijavu protiv Ružića, raspuštaju se lokalne skupštineVlast i opozicija podeljeni oko vanrednih izbora


Udruženje „Moja Srbija“ uputilo je Vladi Republike Srbije i Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Republike Srbije, poziv za puštanje u opticaj nove količine vaučera za subvencionisani odmor u Srbiji za 2022. godinu. Vlada Srbije je početkom ove godine...\nPrimamljiva je klisura reke Đetinje, kutak nenarušene prirode u zaštićenom predelu nadomak Užica. Redovno privlači šetače, bicikliste, a od minulog vikenda i kajakaše. Upravo je počela sezona vožnje kajaka po ovoj reci, kao i ostali letnji sadržaji u klisuri. U toj ponud...\nGalicija Končita sa Filipina imala je neverovatan životni put. Živela je i radila u nekoliko svetskih turističkih centara, ali joj je Kipar promenio život jer je tu upoznala ljubav svog života, a današnjeg muža. Zbog njega je rešila da se preseli u Čačak koji je zavolela svim...\nOvogodišnji Međunarodni dan biološke raznovrsnosti obeležava se svakog 22. maja, a ove godine pod sloganom „Gradimo zajedničku budućnost za sve što živi”. I ove godine u fokusu su zabrinjavajući podaci koji ukazuju da biodiverzitet gubimo alarmantnom brzinom, njeno očuvanje mora...\n“Umetnost putovanja II”, autorke Ivane Dukčević, putopisna knjiga sa pričama sa putovanja – o ljudima i običajima, pejzažima, istoriji i raznim kulturama, predstavljena je sinoć u Domu omladine. Prepuna Tribinska sala, u kojoj se tražila stolica više, bila je pretesna da primi...\nZasigurno najpoznatije jezero u Srbiji, koje je taj status dobilo poslednjom rekonstrukcijom, kada se polemisalo o njegovom uređenju, uskoro će dobiti novi sadržaj. Reč je o ekranu od vodene prašine na kome će biti emitovane video projekcije. Posle pražnjenja jezera, ovih dana...\nBanjski potok je jedno od najlepših mesta Ovčarsko-kablarske klisure. Nalazi se na par kilometara od magistralnog puta Čačak – Požega, sa kojeg se isključuje ka Ovčar Banji i nastavlja ka selu Dučalovci. Zbog sve većeg broja turista koji se nažalost ponašaju neodgovorno prema...\nJedno od često postavljanih pitanja među populacijom srednjih godina jeste: „kako sačuvati mladalački izgled?”. Saveta je mnogo, ali nisu baš svi olako spremni da se odreknu ustaljenih navika, bez obzira na to što one uglavnom donose više štete nego koristi. Svakako se međ...\nU par klikova na svom računaru ili telefonu na platformi www.cacaknaklik.rs, možete da pronađete gde se nalazi ono što vam je neophodno u Čačku, da vidite kakvo im je radno vreme, preko brzih linkova kontaktirate preduzeće i zakažete svoj termin ili poručite proizvod koji vam je...\nDonosimo vam priče o aktivnim građanima koji su rešili da deo svog vremena posvete da naprave neku promenu nabolje u svojoj ulici, mestu, gradu. Saznajemo od njih kako oni doživljavaju aktivizam i šta ih motiviše da rade za kolektivno dobro. Sledeća takva priča dolazi n...\nMarinkovići se iz Barselone vratili u Ovčar Banju\nPosle 20 godina u Švedskoj i četiri godine života u Španiji, bračni par Marinković – Velibor (46) i Dušica (34) sa dvoje dece, odlučio je da se vrati u Srbiju i u neobičnoj diližansi počeli posao. Odavno se ne koristi kao prevozno sredstvo, a Ovčar Banja poslednja je stanica ovoj...


Vujović: Sanacija deponije u Bogatiću završena pre roka | Ministarstvo zaštite životne sredine\nSanacija deponije u naselju Sovljak urađena je po svetskim standardima, a radovi su završeni pre roka – izjavila je danas u Bogatiću ministarka zaštite životne sredine Irena Vujović, nakon obilaska lokacije nekadašnjeg smetlišta koja će biti pretvorena u zelenu površinu.\n- Izuzetno sam zadovoljna što danas možemo da vidimo rezultate i što u Sovljaku, umesto smetlišta koje je godinama unazad bilo veliki problem meštanima, danas imamo čistu površinu na kojoj je posejana trava. Nastavićemo sa ovakvim projektima i u narednom periodu, jer prioritet Vlade i ono na čemu insistira i predsednik Srbije jeste ulaganje u zelene projekte. Sprovodićemo kapitalne zelene investicije, saniraćemo deponije, gradićemo regionalne centre širom Srbije, jer to je sve ono za šta smo ostavili sredstva i za šta imamo sistemska rešenja – rekla je Vujović.\nMinistarka je istakla da su rukovodstvo opštine Bogatić i predsednik Milan Damnjanović deponiju „Sovljak“ kandidovali kao jedan od problema koji najviše smeta građanima, budući da se u blizini nalazi oko sto kuća, ali i proizvodnja zdrave hrane.\n- Rešavanjem ovog problema pokazali smo da kada smo ujedinjeni i kada sarađujemo ne postoji problem koji zajednički ne možemo da rešimo. Nadam se da ćemo u perspektivi, naročito kada je u pitanju zaštita životne sredine, nastaviti svi zajedno da radimo – i Vlada Srbije i lokalna zajednica i građani. Na predsedniku opštine, njegovom timu i građanima je da sačuvaju ovu lokaciju, a na nama je da vidimo šta je to što sledeće možemo da uradimo za ovu opštinu i ovaj okrug – istakla je Vujović.\n- Važno je da zajedno podižemo svest o značaju zaštite životne sredine. Mi smo dobili preko 2.500 prijava građana, a 70 odsto se odnosi na ovakve lokacije gde postoji problem sa čvrstim otpadom. Zbog toga ćemo i ove godine nastaviti da čistimo divlje deponije, da rekonstruišemo postojeće deponije i gradimo nove kako bismo omogućili bolje uslove života za svakoga od nas – rekla je Vujović.


Misija OEBS-a i Državno pravobranilaštvi Srbije organizuju prvi regionalni sastanak državnih pravobranilaca u Beogradu | OSCE\nPočetna strana Novosti Vest i saopštenja Misija OEBS-a i Državno pravobranilaštvi Srbije organizuju prvi regionalni sastanak državnih pravobranilaca u Beogradu\nBEOGRAD 25 novembar 2016\nBEOGRAD, 25. novembar 2016. godine - Uloga državnih pravobranilaca u vladavini prava i pružanje pravnih usluga bile su teme razmatrane tokom prvog regionalnog sastanka državnih pravobranilaca koji je danas završen u Beogradu.\nRazgovaralo se o mehanizmima za uvođenje prakse redovne razmene iskustava, i o načinima rešavanja pravnih pitanja koja se odnose na rad kancelarija u regionu. Učesnici su se dogovorili da nastave saradnju u budućnosti kroz redovne sastanke, tematske diskusije i razmenu dobre prakse.\nSastanak koji je organizovala Misija OEBS-a u Srbiji u saradnji sa Državnim pravobranilaštvom Republike Srbije, okupio je 35 visokih predstavnika državnih pravobranilaštava iz Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Bivše Jugoslovenske Republike Makedonije, Crne Gore i Slovenije.\nDržavna pravobranilaštva imaju široke nadležnosti u zaštiti državnih interesa u brojnim sudskim postupcima na nacionalnom i međunarodnom nivou, kao na primer pred Evropskim sudom za ljudska prava.\n,,Rad Državnog pravobranilaštva je od najvećeg značaja za efikasno funkcionisanje pravosudnog sistema, obezbeđivanje pravne sigurnosti, pristupa pravdi i poverenja javnosti u pravosuđe,” istakao je ambasador Andrea Oricio, šef Misije OEBS-a u Srbiji.\n,,Misija OEBS-a u Srbiji je prepoznala presudnu ulogu Državnog pravobranilaštva, te je 2016. godine započela saradnju sa ovom institucijom. U tom smislu, Misija OEBS-a razvija buduće programe od kojih će korist imati Pravobranilaštvo, ali i građani Srbije, što je najvažnije, ” dodao je Oricio.\nCilj prvog sastanka predstavnika državnih pravobranilaštava iz regiona je promovisanje rada državnih pravobranilaštava i isticanje značajne uloge koju ova institucija ima u oblasti vladavine prave i pružanja pravnih usluga.


Novi režim u Italiji: Roba napred, građani i virusi – stoj! - Sputnjik Srbija\n17:05 24 Januar 2021\n21:16 10.03.2020 Preuzmite kraći link\nNajnovija epidemiloška situacija u Italiji koja je u potpunosti stavljena u karantin iznudila je novi režim - roba napred, građani i virusi – stoj. Epidemija koronavirusa koja se iz Azije preselila u Evropu, ali još nije prerasla u pandemiju, trgovinu još nije uspela da zaustavi.\nVlada Srbije donela je odluku o privremenoj zabrani ulaska u Srbiju stranih državljana iz zemalja u kojima je korona virus najviše raširen. Reč je o onima iz pojedinih provincija Kine, Južne Koreje, Irana i delova Švajcarske, sa područja gde je koronavirus raširen.\nZa razliku od građana, roba može preko granice\nDirektor sektora za analitiku i usluge Privredne komore Srbije (PKS) Bojan Stanić kaže da se ta odluka ne odnosi na promet robe koja se i dalje bez većih smetnji odvija od kako je koronavirus prvo zapljusnuo pojedine delove Kine.\nOn za Sputnjik objašnjava da je PKS gotovo na dnevnom nivou u kontaktu sa firmama, ali da ograničenja u protoku robe i većih zastoja u ekonomiji nema.\nNi najnovija odluka vlade Srbije o privremenoj zabrani ulaska u Srbiju za strane državljane koji dolaze iz Italije, pojedinih provincija Kine, Južne Koreje, Irana i delova Švajcarske, sa područja gde je koronavirus raširen, se, kako kaže, ne odnosi na promet robe.\nOdluka vlade Srbije o privremenoj zabrani ulaska u Srbiju za strane državljane sa područja gde je koronavirus raširen, se ne odnosi na promet robe.\n„Do sada, zaključno sa ponedeljkom nismo imali alarmantnih situacija, osim one da Fijat ima određene obustave jer neke komponente ne mogu da stignu iz Kine“, ističe sagovornik Sputnjika.\nPrema informacijama koje dobijaju od samih firmi, njih svrstavaju u dve grupe.\n„Oni koji su vezani za uvoz iz Kine na polugodišnjem ili godišnjem nivou još imaju zaliha i funkcionišu normalno i veruju da će se do sledeće nabavke situacija stabilizovati. Ima, međutim, i onih koji su kontinuirano vezani za Kinu i njima kasne isporuke, ali oni kažu da je to ipak u nekim prihvatljivim rokovima koji mogu da se tolerišu jer je u pitanju kašnjenje od dve nedelje ili mesec dana“, objašnjava Stanić.\nSagovornik Sputnjika precizira da promet sa Kinom nije stao, ali da funkcioniše otežano jer ljudi, pre svega, imaju problem u samoj komunikaciji jer se sporije odgovara na mejlove, ili nema odgovora na telefonske pozive. Napominje, međutim, da Kinezi od početka epidemije uopšte nisu zatvarli granice za protok robe i ona se uglavnom u najvećoj meri transportuje morskim putem.\nItalija – briga za privrednike\nStanić, međutim, kaže da privrednike posebno brine Italija zato što je to posle Nemačke naš najveći spoljnotrgovinski partner i naše veliko izvozno tržište. Trgovina, međutim, nije stala.\n„Iako postoje određena ograničenja kada je u pitanju stanovništvo u Italiji, granice su otvorene. I italijanska vlada je rekla da će čak i u regionima koji su najviše pogođeni zarazom ekonomija i dalje biti funkcionalna“, podseća on.\nSa poteškoćama su, kako kaže, generalno suočene firme koje posluju u oblasti turizma i saobraćaja, ali da to nije najveći problem.\n„Ono što je glavni problem je što se poslovni događaji otkazuju, a upravo na njima se dogovaraju nove isporuke, nove nabavke i što će uticati na buduće poslovanje. Čak se i u Srbiji otkazuju određeni poslovni događaji. Mi iz Privredne komore smo imali više događaja zakazanih u martu u inostranstvu koji su otkazani, poput onih u Nemačkoj, Finskoj, u Italiji“, kaže stručnjak PKS.\nNa pitanje, postoje li dodatne procedure i provere na granici kada je u pitanju trgovina, on odgovara da su privrednici generalno obazrivi, pogotovo u izjavama. Ne žele ni da izlaze sa procenama na kratak rok.\nItalijanska vlada je saopštila da će čak i u regionima koji su najviše pogođeni zarazom ekonomija i dalje biti funkcionalna i da granica neće biti zatvorena za robu.\n„Za sada alarmantnih situacija nema, ali i kada se pogleda globalni nivo i najveći proizvođači, posebno u auto industriji, uglavnom ćute. Hoće da sačekaju da prođe određeno vreme, a ima još mesec dana do isteka prvog kvartala, da bi mogli da vide kako bi sve ovo moglo dalje da utiče“.\nNa pitanje ima li nekih okvirnih podataka o tome da li je smanjen obim prometa i spoljnotrgovinske razmene od kako je krenuo koronavirus, pa i stigao u Evropu, Stanić kaže da će podatke za februar imati tek na kraju marta.\nU januaru je, kako napominje, bila sasvim normalna situacija, a do širenja virusa u Evropi, prvenstveno u Italiji, došlo je tek u februaru. Po rečima poivrednika situacijija je za sada uobičajena, osim kašnjenja određenih komponenti koje stižu za proizvodnju, kaže stručnjak PKS.\nOn zaključuje da je od zemalja koje su visokorizične, Kina najznačajnija karika u globalnom lancu snabdevanja, ali dodaje da je za nas Italija najveći problem.\n„Ako gledate malo pesimističniji scenario, ako se to što se desilo u Italiji dogodi i drugim zemljama koji su nosioci evrozone vrlo je moguće da je evrozona ove godine na rubu recesije. Samim tim to može da se odrazi i na privredu Srbije koja je svakako zavisna od spoljnotrgovinskih odnosa sa EU jer se dve trećine trgovine odvija sa njom. Plus je to i vodeći investitor“, upozorio je Stanić.\nputnici, granica, spoljna trgovina, roba, epidemija, koronavirus