NEVESINJE: U Gradskoj galeriji otvorena izložba fotografija „Nevesinjska olimpijada za UNESKO“ - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nNEVESINJE: U Gradskoj galeriji otvorena izložba fotografija „Nevesinjska olimpijada za UNESKO“\nHome /Kultura, Nevesinje/NEVESINJE: U Gradskoj galeriji otvorena izložba fotografija „Nevesinjska olimpijada za UNESKO“\nU Gradskoj galeriji u Nevesinju sinoć je otvorena izložba fotografija „Nevesinjska olimpijada za UNESKO“ i prikazan dokumentarni film o istorijatu narodnih saborovanja na Bratačkom lugu.\nDokumentarni film sa eksluzivnim video materijalima i fotodokumentacijom svjedoči o vijek i po dugoj tradiciji viteških nadmetanja u Nevesinju.\nOtvarajući izložbu načelnik opštine Milenko Avdalović naglasio je da je Nevesinjska olimpijada jedinstvena manifestacija u regionu koja omogućava svim učesnicima, bez obzira na zanimanje, uzrast, pol, rasu, bilo da se radi o profesionalcima ili amterima, da se takmiče i viteški nadmeću.\n̶ Upravo su ti olimpijci svojim entuzijazmom, sportskim podvizima i viteškim držanjem doprinijeli da se daleko čuje za naš grad i Nevesinjsku olimpijadu ̶ istakao je Avdalović.\nOn je naglasio da će opština Nevesinje zajedno sa Vladom Republike Srpske i Muzejom Hercegovine učiniti sve što može kako bi Nevesinjska olimpijada postala dio svjetske baštine.\nViši kustos Božana Đuzelović je istakla da je Muzej Hercegovine prepoznao Nevesinjsku olimpijadu kao važan događaj koji njeguje tradiciju, kulturu i narodne igre i da već nekoliko godina radi na projektu pripreme nominacije za UNESKO- vu listu nematerijalnog kulturnog nasljeđa. Ona je izrazila nadu da će ova manifestacija uskoro i zvanično postati svjetsko dobro.\n̶ Po kontinitetu, sadržaju i organizaciji Nevesinjska olimpijada je već odavno dio evropske baštine i sada nam preostaje da je dalje razvijamo i promovišemo na najbolji način ̶ istakla je Đuzelović.\nOtvaranju izložbe prisustvovao je i legendarni olimpijac 81- godišnji Savo Kovačević iz Gacka koji je sa svojim grlom Miško osamdesetih godina prošlog vijeka osam puta trijumfovao na konjičkim trkama koje se priređuju u okviru Nevesinjske olimpijade.\nU kratkom muzičkom programu koji je priređen u Gradskoj galeriji učestvovala je etno grupa „Sveti Dimitrije“ i učenici Muzičke škole „Sveti Roman Melod“.\nNevesinjska olimpijada je najveći narodni sabor tradicije i viteštva u Hercegovini. Konjske trke, neobične sportske discipline, viteška nadmetanja profesionalaca i amatera i narodni običaji dio su raznovrsnog programa koji svake dočeka hiljade posjetilaca koji samo za ovu priliku navrate u slobodarsku hercegovačku varošicu. Viteški duh, čast i dostojanstvo Nevesinjci su duboko urezali u svoju tradicionalnu svetkovinu. Bogato kulturno nasljeđe i stare sportove uspješno čuvaju od zaborava, istovremeno dajući ovoj manifestaciji moderne tonove i savremene vidike.\nŠahovski turnir u Gacku\nBERKOVIĆI: Promocija knjige “Prst sudbine”


Bosnia-Herzegovina - Celebration of 9. January (a Day of Republic of Srpska), which is not constitutional holiday; Banjaluka, Banja Luka, 9. January 2019.\nU bosanskohercegovačkom entitetu Republika Srpska (RS) danas se slavi 9. januar kao Dan RS-a – i pored činjenice da ga je Ustavni sud Bosne i Hercegovine 26. novembra 2015. godine proglasio neustavnim.\nGlavnom banjalučkom ulicom prodefilovalo je 15 ešalona pripadnika entitetskog Ministarstva unutrašnjih poslova i čak 23 ešalona civilnih organizacija, među kojima su vatrogasci, demobilisani borci, pripadnici civilne zaštite i drugih organizacija i udruženja.\n"Želim svima da čestitam ovaj veliki dan, da čestitam što smo okupljeni, što znamo da je važno da smo zajedno, što znamo da moramo da čuvamo Republiku Srpsku. Živjela Republika Srpska!", oručila je predsjednica RS Željka Cvijanović na defileu.\nDefileu je prisustvovala i premijerka Srbije Ana Brnabić sa ministrima iz svog kabineta, koju je danas entitetska predsjednica odlikovala Ordenom Republike Srpske na lenti za, kako se navodi, naročite zasluge u razvijanju i učvršćivanju saradnje i političkih odnosa Srbije i Republike Srpske, te "za nemjerljiv doprinos u borbi za fizički i duhovni opstanak, afirmaciju i razvoj Republike Srpske".\n"To je odnos koji svakako prevazilazi formalne, uobičajene okvire bilateralne saradnje i u kom postoji u svakom smislu nešto mnogo veće, značajnije od samo diplomatskog i samo administrativnog. Reč je o konkretnoj i stvarnoj brizi Srbije za opstanak i napredak Republike Srpske", istakla je Brnabićeva, dodavši da je dodijeljeno priznanje za nju "potvrda odgovorne politike Vlade i predsjednika Srbije".\nCvijanovićeva je ordenom zastave Republike Srpske sa zlatnim vijencem za rad i izvanredne zasluge u međunarodnoj saradnji i učvršćenju mira i za doprinos u razvoju sveukupnih odnosa između Rusije i RS odlikovala i ambasadora Ruske Federacije u Bosni i Hercegovini Petra Ivancova koji je takođe prisustvovao defileu.\nOve godine jedan ešalon policije koračao je obučen u uniforme srpske vojske iz Prvog svjetskog rata, dok je oficir na bijelom konju išao ispred njih. Koračnici su recitovali i pjesmu "Hriste bože", poznatiju kao himnu kosovskih junaka, a na kraju defilea pjevali su i pjesmu "Pukni zoro". Više hiljada građana gledalo je i nalet helikoptera iz helikopterskog servisa Republike Srpske. Izvedene su i himne Republike Srpske i Srbije.\nPredstavnici Bošnjaka u institucijama RS, koji ne prisustvuju obilježavanju 9. januara, izdali su saopštenje u kojem negoduju što se nastavlja sa slavljem datuma za koji je Ustavni sud BiH rekao da je diskriminišući za nesrbe u tom entitetu.\n"Na taj dan 1992. godine predstavnici srpskog naroda su bez učešća predstavnika drugih (Bošnjaka, Hrvata i Ostalih) naroda, dakle jednostrano, donijeli Deklaraciju o proglašenju Republike srpskog naroda Bosne i Hercegovine. Ovakav izbor nije u skladu s jedinstvenim vrijednostima dijaloga, tolerancije, uzajamnog poštovanja i jednakosti na čemu bi se trebao temeljiti izbor nekog državnog praznika. Ustavni sud BiH je istakao legitimno pravo srpskog naroda u entitetu RS da zakonskim mehanizmima očuva svoju tradiciju i identitet, ali jednako pravo se mora dati i drugim konstitutivnim narodima i ostalim građanima u entitetu RS, što mi svakako podržavamo i zašto se zalažemo", navodi se u saopštenju.\nObilježavanje neustavnog Dana Republike Srpske nastavljeno je i svečanom akademijom. Prije podne je i patrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej, povodom 9. januara, služio Svetu arhijerejsku liturgiju u Hramu Hrista Spasitelja u Banjaluci. Pojačane policijske aktivnosti biće na snazi do kraja dana.\nZatvorene su skoro sve centralne gradske ulice, na snazi je i zabrana rada lokalima i radnjama. Na teritoriji cijelog bh. entiteta danas je neradni dan.\nUstavni sud BiH je u novembru 2015. godine utvrdio da član 3.b) tadašnjeg Zakona o praznicima RS-a nije u skladu sa Ustavom Bosne i Hercegovine i Međunarodnom konvencijom o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije te Protokolom broj 12 uz Evropsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda.\nUstavni sud je tada naložio i Narodnoj skupštini RS-a da u roku od šest mjeseci usaglasi navedeni član entitetskog Zakona o praznicima sa Ustavom BiH.\n"Ustavni sud ponovno naglašava da se ovom odlukom ni na koji način ne dovodi u pitanje pravo građana Bosne i Hercegovine pravoslavne vjeroispovijesti (kao ni slično pravo građana bilo koje druge vjerske zajednice u Bosni i Hercegovini) da slobodno na tradicionalan, odnosno drugi prigodan način obilježavaju svoje blagdane, uključujući i slavu Svetog Stefana. Prema mišljenju Ustavnoga suda, takve slobode i prava, a posebno njihovo slobodno manifestiranje, samo potvrđuju multikonfesionalni i multikulturalni karakter Bosne i Hercegovine kao države i društva. Stoga se ovakva odluka Ustavnoga suda u tome kontekstu ne može nikako drukčije razumijevati", navedeno je tada u saopštenju Ustavnog suda BiH.\nOdluka je donesena po apelaciji člana Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića čije je mišljenje da je izbor 9. januara za Dan RS-a, koji se slavio i kao krsna slava tog entiteta, Sveti Stefan, podstaknut osjećajima i događajima od značaja za samo jedan narod, dok ga druge zajednice smatraju bolnom uspomenom.\nU RS-u se 9. januar obilježava kao Dan RS-a jer je na taj datum 1992. godine u Sarajevu, tadašnja Skupština srpskog naroda u Bosni i Hercegovini, donijela Deklaraciju o proglašenju Republike srpskog naroda Bosne i Hercegovine.\nDok većina u RS-u na taj datum danas gleda sa ponosom, jer je, kako se tvrdi, formiranjem RS-a spriječen nestanak srpskog naroda u Bosni i Hercegovini, dotle Bošnjaci i Hrvati na 9. januar gledaju kao na početak rata u BiH, te početak etničkog čišćenja i zločina nad nesrpskim stanovništvom.\nI pored odluke Ustavnog suda u RS-a ne odustaju od obilježavanja 9. januara pa je tako u tom bh. entitetu 25. septembra 2016. održan referendum na kojem su se građani izjasnili o pitanju - "Da li podržavate da se 9. januar obilježava i slavi kao Dan Republike Srpske?".\nPrije referenduma, Ustavni sud BiH odbio je zahtjev Narodne skupštine RS-a da se preispita odluka o proglašenju neustavnim 9. januara kao Dana RS-a i donio privremenu mjeru kojom je zabranio provođenje referenduma. Ustavni sud BiH, poništio je i rezultate referenduma o Danu RS-a.\nNarodna skupština RS-a potom je 25. oktobra 2016. godine usvojila Zakon o Danu RS-a u kome se navodi da se "na osnovu potvrđene volje građana RS-a, 9. januar utvrđuje kao Dan Republike".\nPrema novom zakonu, Dan RS-a se obilježava i praznuje kao sekularni praznik i nema obavezujući karakter.\nBošnjački i hrvatski poslanici Koalicije Domovina (SDA, SBB, HSP) godine nisu prisustvovali sjednici entitetskog parlamenta na kojoj je usvojen Zakon o Danu RS-a, jer smatraju da je to nastavak protivustavnog i antidejtonskog djelovanja entitetskog parlamenta.\nDeset delegata u Vijeću naroda RS-a predalo je 5. januara 2018. godine apelaciju Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine radi osporavanja Zakona o Danu RS-a, pozivajući se na odluku Ustavnog suda iz 2015. godine i stav Venecijanske komisije.\nNakon apelacije u RS-u je formiran i Tim za pripremu odgovora i učešće u odbrani po apelaciji delegata Vijeća naroda RS-a iz reda Bošnjaka i Hrvata Ustavnom sudu BiH.\nHRVATSKA: Ministri osuđuju hrvatskog ambasadora u BiH\nBiH: Zemlja u kojoj praznici razdvajaju ljude


Jevtić: Povratak raseljenih na nezadovoljavajućem nivou\nMinistar za zajednice i povratak Dalibor Jevtić prisustvovao je sastanku Кomisije za prava i interese zajednica i povratak Skupštine Кosova, kojoj je predstavio izveštaj o radu Ministarstva za zajednice i povratak u 2020. godini. Кomisija broji 18 poslanika iz redova 12 političkih partija koje zastupaju interese nacionalnih zajednica u Skupštini Кosova, navodi se u saopštenju MZZP-a.\nU saopštenju MZZP dostavljenom medijima ističe se da je ministar Dalibor Jevtić članove komisije upoznao sa mnogobrojnim izazovima u pogledu povratka raseljenih i tom prilikom izjavio da "nije zadovoljan procentom povratka".\n„Povratak i integracija raseljenih, rešavanje bezbednosnih problema i imovinsko-pravnih sporova, pokretanje sudskih postupaka su međusobno povezana pitanja i zato je to pitanje svih institucija, a ne samo Ministarstva za zajednice i povratak. Presudan faktor u tom smislu nikako ne sme biti politička volja već vladavina prava“, poručio je Jevtić.\nOd postignutih rezultata u ovoj godini, ministar Jevtić je istakao uspešan početak izgradnje 91 kuće i nastojanje ministarstva da do kraja godine bude završena 101 kuća za povratnike i raseljene, završetak pet zgrada u opštini Štrpce u kojima do kraja godine treba da se usele stanovnici pet koliktivna centara iz ove opštine, renoviranje kolektivnog centra „Bergen“ u opštini Gračanica, opremanje nameštajem i belom tehnikom 65 novoizgrađenih kuća za povratnike, dodela 100 granta za pokretanje biznisa i stvaranje prihoda u nevećinskim zajednicama, obezbeđenje privremenog smeštaja za 51 porodicu Roma, Aškalija i Egipćana – povratnika iz Severne Makedonije i Crne Gore, uručenje zimnice, prehrambenih i higijenskih paketa za 872 odabrane ugrožene porodice u saradnji sa opštinskim vlastima u najtežim momentima pandemije korona virusa na Кosovu, uspešna realizacija projekata za zajednice u pet opština i drugo, dodaje se u saopštnju.\nMinistar je takođe izjavio da „ne bi bilo moguće ostvariti ove rezultate bez svesrdne podrške međunarodnih partnera, a pre svega Кancelarije Evropske unije na Кosovu“.\nČlanovi komisije su bili jednoglasni u pozitivnoj oceni rada Ministarstva za zajednice i povratak i ministra Jevtića, istakavši činjenicu da je dosta postignuto u vanrednim okolnostima koji su uzrokovani pandemijom koronavirusa i smanjenjem budžeta ministarstva za 2020.godinu za gotovo 50% u odnosu na prethodnu godinu.\nPojedini poslanici su takođe istakli da je nedopustivo da 20.godina nakon sukoba na Кosovu imamo kolektivne centre u kojima žive raseljena lica sa Кosova i da će lično zagovarati ideju o povećanju budžeta ovog ministarstva i zatvaranju svih kolektivnih centara na Кosovu.\nMinistar Jevtić je na kraju svog izlaganja istakao „potrebu izrade Zakona o povratku raseljenih kojim bi mogla biti rešena sva postojeća sporna pitanja u pogledu održivog povratka, integracije, stabilizacije i razvoja svih zajednica i u tom smislu zatražio veću podršku svih relevantnih institucija i partnera, uključujući i Skupštinu Кosova“, zaključuje se u saopštenju.\nVjosa Osmani otputovala u Njujork\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani je otputovala u Njujork u pratnji ministarke spoljnih poslova Donike Gervale, gde će na marginama 76. sesije Skupštine Ujedinjenih nacija imati niz sastanaka sa delegacijama nekoliko država učesnica, predsednicima, premijerima i ministrima spoljnih poslova.\nPetković sa ambasadorom Belgije o Kosovu\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković razgovarao je sa ambasadorom Kraljevine Belgije u Srbiji Kunradom Adamom, koga je upoznao sa položajem srpskog naroda na Kosovu i tokom dijaloga Beograda i Prištine, saopšteno je iz Kancelarije za KiM.\nGrupa izbeglica iz Avganistana otputovala za Veliku Britaniju\nBritanska ambasada u Prištini saopštila je da je grupa od 117 evakuisanih građana Avganistana povezanih sa Nato-om napustila Kosovo i otputovala za Veliku Britaniju.\nPetković sa Lo Kašom i Harčenkom o dijalogu i političkoj situaciji na Kosovu\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković razgovarao je sa ambasadorima Italije i Ruske Fedracije u Republici Srbiji Karlom Lo Kašom i Aleksandrom Bocan Harčenkom o poslednjoj rundi razgovora Beograda i Prištine, održanoj nedavno u Briselu i o aktuelnoj političko-bezbednosnoj situaciji na Kosovu, saopšteno je iz Kancelarije za KiM.\nYIHR: Građani moraju znati sadržaj dogovora o otvaranju tajnih arhiva\nInicijativa mladih za ljudska prava Srbija (YIHR Srbija) i Inicijativa mladih za ljudska prava Kosovo (YIHR Kosovo) zahtevaju od pregovaračkih timova Beograda i Prištine da što pre objave dokument na srpskom i albanskom jeziku o razmeni, odnosno otvaranju tajnih arhiva kako bi javnost, a pre svega porodice nestalih bile upoznate sa daljim koracima u potrazi za nestalim osobama.\nKosovski zvaničnici odali počast žrtvama 11. septembra\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani, predsednik Skupštine Gljauk Konjufca i premijer Kosova Aljbin Kurti su, zajedno sa zamenikom američkog ambasadora Nikolasom Đakobom, odali počast i položili venac kod spomen ploče „Kosovo se seća“, povodom 20. godišnjice terorističkih napada na SAD, navodi se u saopštenju dostavljenom medijima.\n19.09.2021 Jelena Đoković posetila manastir Gračanicu (556)\n18.09.2021 Sušica: Kvar u snabdevanju električnom energijom (256)\n19.09.2021 ’’Novaku ću preneti da mu je lepa domovina’’ (251)\n19.09.2021 Od posledica koronavirusa u Srbiji preminulo 37 pacijenata (101)\n19.09.2021 Na Kosovu nema albanske štampe od marta prošle godine (97)\nSeptembar 2021 11 (316)


Četiri godine bez odgovora ko je usred noći rušio u Hercegovačkoj | Insajder\nČetiri godine bez odgovora ko je usred noći rušio u Hercegovačkoj\n„Ko god je učestvovao u rušenju objekata u Hercegovačkoj taj je kompletan idiot“, rekao je Aleksandar Vučić kao premijer pre četiri godine. U međuvremenu je postao i predsednik, a istraga o tome ko su bili kompletni idioti nije ni počela. Privatni objekti, na prostoru Beograda na vodi, srušeni su bagerima usred noći bez rešenja o rušenju.\nUprkos obećanjima da neće biti zaštićenih i da će se saznati istina ko je rušio, postupak pred Prvim osnovnim tužilaštvom i dalje je u predistražnoj fazi. Kako tvrde u tužilaštvu, razlog je to što MUP već godinama ne odgovara na zahtev da utvrdi identitete izvršioca. Sve ovo ukazuje da je u pitanju ili nesposobnost policije ili zaštita pojedinaca.\nProtest DS u Savamali. Foto: Srdjan Ilic\nOštećenje tuđe imovine, protivpravno lišavanje slobode, nedozvoljeno držanje oružja, nasilničko ponašanje, teška krađa, udruživanje radi vršenja krivičnog dela – ovo su moguća krivična dela počinjena u Hercegovačkoj ulici u Beogradu 24. aprila 2016.\nTada je grupa maskiranih muškaraca sa bagerima srušila više privatnih objekata, koji jesu bili nelegalni, ali je neko odlučio da ih sruši bez rešenja o rušenju, čime su prekršeni svi zakoni. Slučajni prolaznici i pripadnici obezbeđenja svedočili su da su im nepoznate osobe te noći ograničile kretanje i da su im oduzimali mobilne telefone. Građani su zvali policiju da prijave da im maskirane osobe ruše objekte ali policija, iako mora po zakonu, nije izašla na lice mesta.\nIako je odmah posle rušenja tadašnji premijer izjavio da iza rušenja stoje „kompletni idioti“ iz vrha beogradske vlasti, kasnije je predsednik Srbije Aleksandar Vučić u intervjuu za Insajder rekao je da je on samo pretpostavljao ko je odgovoran za rušenje u Hercegovačkoji da ga tužilaštvo ovim povodom nije saslušavalo.\nDa niko iz gradske vlasti ne stoji iza rušenja, tvrdio je 2016. u emisiji Insajder bez ograničenja tadašnji gradonačelnik Siniša Mali. Na potpitanje da li to znači da kada tadašnji premijer Aleksandar Vučić kaže da iza rušenja stoje najvišiorgani gradske vlasti ne govori istinu, Siniša Mali je odgovorio “da on to nije rekao”.\n„Predsednik Vlade je u tom trenutku imao svoja saznanja koja je rekao, ja o tome nisam razgovarao s njim, ali je takođe rekao i da je neophodno da nadležni organi urade svoj deo posla“, dodao je tada gradonačelnik Beograda, a sadašnji ministar finansija Siniša Mali.\nTužilaštvo o nedostavljanju informacija: Obavešten i starešina u MUP-u\nPostupak se u Prvom osnovnom tužilaštvu vodi već više od tri godine ali sudeći po odgovorima Insajderu nije se pomakao dalje od početka. Kako navode u ovom tužilaštvu, problem im pravi MUP koji ne dostavlja odgovore.\nNaime, na pitanje šta je konkretnoTužilaštvo preduzelo kako bi otkrilo ko je rušio u Hercegovačkoj ulici navode da su uputili najmanje tri urgencije, od čega su dve naslovljene na starešinu u policiji.\n„Poslednja urgencija MUP-u upućena je dana 11.07.2019. godine po kojoj do dana odgovora po Vašem zahtevu nije odgovoreno“, navodi Prvo osnovno tužilaštvo.\nNa pitanje da li je i ko saslušavan u okviru ovog postupka, u Tužilaštvu navode da je u toku predistražni postupak u kojem je po nalogu tužilaštva policija obavila razgovor sa većim brojem lica za koje su smatrali da bi pomogli u rasvetljavanju slučaja ali da nijedno od ovih lica nije ispitano niti saslušano u smislu izvođenja dokaznih radnji jer dokazni postupak nije u toku.\nSa kim su obavljeni razgovori, nije nam odgovoreno.\nGde je šef smene u policiji?\nBez odgovora je već više od dve godine i pitanje Insajdera da li je policajac Goran Stamenkvić, koji je jedini osuđen zbog toga što policija nije radila svoj posao te noći, udaljen iz službe ili je i dalje zaposlen, a možda i unapređen.\nNaime, uprkos izveštaju Zaštintika građana, jedinom zvaničnom dokumentu o ovom slučaju, u kom su izneti dokazi da je policijskim službenicima u noći rušenja naloženo da ne postupaju po prijavama građana i da po naređenju od „vrha policije“ građane preusmere na Komunalnu policiju, osuđen je samo dežurni šef službe tog dana.\nBaš uoči dve godine od rušenja objekata u Hercegovačkoj, slučajno ili ne, Ministarstvo unutrašnjih poslova podnelo je krivičnu prijavu protiv dežurnog policijskog službenika Gorana Stamenkovića zbog sumnji da je te noći izvršio krivično delo nesavestan rad u službi.\nStamenković je ekspresno osuđen i to tako što se nagodio sa tužiocem za uslovnu kaznu zatvora od pet meseci, što predstavlja kaznu znatno blažu od predviđene zakonom.\nZanimljivo, iako je za ovo delo zaprećena kazna od šest meseci do pet godina zatvora, Stamenković je osuđen uslovno i to tako da prema Zakonu o policiji nema uslov da mu prestane radni odnos u MUP-u.\nKome se žurilo da sruši objekte u Hercegovačkoj ulici?\nI pored toga što su predstavnici nadležnih institucija do sada tvrdili da niko iz države ne stoji iza odluke o rušenju u Hercegovačkoj, svi dosadašnji postupci nadležnih govore upravo suprotno, odnosno pokazuju da ovako nešto nije bilo moguće bez makar prećutne saglasnosti države.\nHercegovačka ulica nalazi se na prostoru na kom se gradi Beograd na vodi. Interes da taj plac bude po svaku cenu raščišćen mogli su da imaju samo vlasnici projekta – Republika Srbija i arapski investitor.\nNovinari Insajdera samo nekoliko dana od rušenja otkrili su da je rok da se taj deo Hercegovačke ulice raščisti bio 30. jun 2016. i da je zbog sudskih sporova koje su pokrenuli vlasnici objekata bio doveden u pitanje taj rok.\nPrema Ugovoru o izgradnji Beograda na vodi, raščišćavanje terena za gradnju je obaveza Republike Srbije. U ugovoru se navodi da raščišćavanje treba da bude završeno do kraja 2019.\nKompanija Beograd na vodi objavila je plan gradnje, gde je plavom bojom obeležena druga faza - objekti u Hercegovačkoj ulici. Na prvi pogled izgleda kao tačan podatak da Beogradu na vodi ovaj deo Hercegovačke u trenutku rušenja nije potreban i da je tačno da oni nemaju ništa s noćnim rušenjem pod maskama.\nMeđutim, u pobrojanim rokovima za raščišćavanje zemljišta navodi se da za površinu takozvane pilot nepokretnosti pravno i fizičko raščišćavanje Srbija treba da završi do 30. juna 2016.\nU tom delu se ne navodi šta tačno spada u pilot nepokretnosti jer se detalji o tome nalaze u Prilogu 5B.\nAnalizom Priloga 5B, ali u verziji ugovora na engleskom jeziku vidi se da Hercegovačka ulica, gde su i bili srušeni objekti, spada pod zemljište pilot nepokretnosti koje mora da bude raščišćeno do kraja juna 2016.\nIako je eksproprijacija ovog zemljišta završena, prema analizi novinara redakcije Insajdera očigledno je da je zakonska procedura počela da se razvlači zbog sudskih sporova koje su pokrenuli vlasnici objekata.\nLogično pitanje je da li je zbog iskustva da bi sporovi mogli godinama da traju, umesto ubrzavanja procedura promenama zakona ili efikasnijim pravosuđem, u ovom slučaju odlučeno da to pitanje reši neka nepoznata grupa ljudi koja će jednostavno srušiti objekte usred noći.\nNa pitanje Insajdera da li postoji mogućnost da je neki državni organ naredio rušenje kako bi skratio procedure jer su neki od tih objekata bili pod sudskim sporovima, tadašnji premijer Vučić je rekao da se nada da nije.\n„Imate jasne odbijenice za sve. Ne znam da li je nekome palo na pamet da uradi, nadam se da nije. Ponavljam, taj ko je to uradio je kompletan idiot. Da je došao da ruši u po bela dana bilo bi super“, rekao je tada Vučić.\nNovinari Insajdera već godinama insistiraju na pitanjima u vezi sa dešavanjima u Hercegovačkoj ulici, a kako su izgledali samo neki od odgovora pogledajte u sledećem videu.\nŠta smo još otkrili u vezi sa slučajem rušenja u Herceovačkoj pogledajte u dve emisije Insajder bez ograničenja – Rušenje pod maskama i Komandom protiv zakona.\nJavne nabavke i dalje prostor za korupciju: Novim zakonom propuštena šansa da se uvede red\nKrušik, Hercegovačka, Pančićev vrh, prisluškivanje predsednika…\n"Vrh bezakonja" (EMISIJA)\nSlučaj Krušik pokazuje neposobnost institucija ili zaštitu pojedinaca (VIDEO)


Online ITkonektGorana Koporan2018-09-10T18:31:48+02:00\nNeposredno pred ITkonekt događaj 2016-te godine, organizovali smo regionalni online događaj: Online ITkonekt. Ovaj događaj se održavao na posebno prilagođenoj virtuelnoj platformi, gde su posetioci mogli da prošetaju kroz četiri virtuelna sprata: IT job fair floor, Gaming floor, Edu floor i Startup floor.\nNa Job floor spratu su posetioci mogli da naprave virtuelnu turu kroz najbolje IT kompanije u regionu i vide koje nove poslove oni nude i kako izgleda raditi kod njih. Na Gaming flooru su mogli da isprobaju nove igrice i da se dobro zabave, a na Startup flooru da se upoznaju sa nekim novim idejama i projektima u IT-ju, kao i da ostvare mnogo novih kontakata.\nNa EDU flooru su se predstavile edukativne ustanove i IT organizacije. Pored ova četiri floora, posetioci su imali priliku da zavire u virtuelnu salu i prate online konferenciju, gde su nam se uživo uključivali IT stručnjaci iz celog sveta iz kompanija poput IBM-a, LinkedIna, ali i korisna predavanja stručnjaka sa regionalne IT scene.


Beta 12. maja 2016. 18:30\nRadnici u američkoj industriji pilećeg mesa izloženi su veoma teškim uslovima rada, posebno kada je reč o pauzama za odlazak u toalet, što im poslovodje često uskraćuju kako bi očuvali tempo proizvodne linije, zaključak je izveštaja koji je na osnovu trogodišnjeg istraživanja sačinila humanitarna organizacija Oksfam (Oxfam) Amerika.\n„Radnici nastoje da izadju na kraj sa uskraćivanjem ove osnovne ljudske potrebe. Oni vrše fiziološke potrebe dok rade na proizvodnoj liniji, nose pelene dok su na poslu, uzdržavaju se od uzimanja tečnosti do opasne granice, trpe bol i nelagodnost. I ovde ne pati samo njihovo dostojanstvo, oni su ugroženi ozbiljnim zdravstvenim problemima“, navodi se u zaključku izveštaja, objavljenog na sajtu organizacije.\nOva industrija beleži danas rekordne profite i zaradjuje milijarde, ali radnici imaju niske plate, povećava se broj povreda i oboljevanja, rade u teškim uslovima i na poslu ne slušaju njihove primedbe, navodi se u izveštaju.


Pregledi dali odgovor - Evo koliko pauzira Zoran Tošić - Sportske.net\nPregledi dali odgovor - Evo koliko pauzira Zoran Tošić\nSelektor Slavoljub Muslin nagovestio je koliko će dugo odsustvovati Zoran Tošić, a tokom dana je potvrđen stepen povrede i period oporavka prvotimca Partizana.\nPoređenje - Koliko je Zvezda "bežala" Partizanu pre godinu dana?"Grobarima" 600 karata za gostovanje na BanjiciAko su današnje procene tačne - Koje će sve utakmice Bambi propustiti?Valeri Božinov ne prestaje da oduševljava ''Grobare''Stojke: ''Kiksnuće i Zvezda negde, biće i ta podela bodova...''\nTaman što se od povrede prednje lože oporavio Sejduba Suma ekipu Partizana zadesio je novi peh. Crno-beli su u jučerašnjem remiju sa Napretkom izgubili više od dva boda što potvrđuju i rezultati pregleda kojima je danas bio podvrgnut Zoran Tošić.\nSelektor reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin nagovestio je da će Zoran Tošić odsustvovati između tri nedelje i mesec dana, a evo kakva je situacija nakon pregleda magnetnom rezonancom.\nPrvotimac Partizana doživeo je rupturu mišića lista na levoj nozi što je povreda koja u startu iziskuje nedelju dana mirovanja.\n"Bambi" će biti podvrgnut terapijama u Sportskom centru Partizan-Teleoptik i prve procene ukazuju da će sa terena odsustvovati tri nedelje.\nBiće to period u kojem će Partizan odigrati četiri utakmice u tri različita takmičenja na kojima Miroslav Đukić neće moći da računa na Zorana Tošića.\nSigurno je da bi strateg crno-belih Tošića poštedeo na Kup utakmici sa Rtnjem (11. oktobar) ali bi mu iskusni krilni fudbaler bio od velike koristi na meču sa Dinamom iz Kijeva (28. septembar) u drugom kolu Lige Evrope i prvenstvenim utakmicama sa Radom (24. septembar) i Čukaričkim (1. oktobar).\nProstora za jadikovanje nema, već u nedelju crno-beli igraju mali gradski derbi protiv Rada na Banjici i to je meč koji će imati višestruki značaj za Partizan.\nBez pomoći Zorana Tošića, a sve su prilike i Sejdube Sume, Partizan će morati da juri pobedu kojom bi "izvukao fleke" zbog remija sa Napretkom ali i napravio dobru uvertiru pred utakmicu sa kijevskim Dinamom koja se igra u Humskoj pred praznim tribinama.


FIFA bira najbolje, a birajte i Vi (ANKETA)\nIzvor: B92, 23.Sep.2019, 17:43\nSvečana ceremonija dodele nagrada, koju svake godine organizuje FIFA, održaće se u Milanu, a početak je zakazan za 20.30 časova.\nSvetska fudbalska federacija proglasiće pobednike u osam konkurencija.\nSvakako najzanimljivije je pitanje ko će osvojiti nagradu za najboljeg fudbalera sveta, a u konkurenciji su Kristijano Ronaldo, Lionel Mesi i Virdžil van Dajk.\nHolanđanin je nedavno od strane UEFA proglašen za najboljeg fudbalera Evrope, a sa svojim Liverpulom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << osvojio je Ligu šampiona.\nKristijano Ronaldo i Lionel Mesi su po pet puta osvajali ovu nagradu, ali ovoga puta njih dvojica nisu najveći favoriti.\nPrva favoritkinja za najbolju fudbalerku sveta je Lusi Bronz, desni bek Liona i ona je, baš kao i Van Dajk kod muškaraca, nedavno osvojila UEFA nagradu.\nNjoj će konkurencija biti sunarodnice Megan Rapino (zlatna kopačka Svetskog prvenstva) i Aleks Morgan (srebrna kopačka Svetskog prvenstva).\nZa najboljeg trenera u muškoj konkurenciji ostao je premijerligaški trio: Pep Gvardiola - osvajač Premijer lige, Jirgen Klop - osvajač Lige šampiona i Mauricio Poćetino, koji je sa Totenhemo stigao do finala najelitnijeg evropskog takmičenja.\nZa najboljeg trenera u ženskoj konkurenciji glavni kandidat za prestižnu nagradu je selektorka Sjedinjenih Američkih Država Džil Elis.\nNjoj će konkurenti biti selektor ženske fudbalske reprezentacije Engleske Fil Nevil, kao Sarina Vajgman, selektora Holandije, aktuelnih šampionki Evrope.\nU konkurenciji za najboljeg golmana na svetu su Alison Beker (Liverpul), Ederson (Mančester siti) i Mark-Andre Ter Štegen, a kladionice najveće šanse daju prvom čuvaru mreže "redsa", aktuelnom šampionu Evrope.\nU ženskoj konkurenciji za titulu najbolje golmanke sveta boriće se Kristijana Endler (Čile/PSŽ), Hedvig Lindal (Švedska/Volfsburg) i Sari van Venendal (Holandija/Atletiko Madrid).\nPuškaš nagrada za najlepši gol godine dodeljuje se od 2009. godine, a u ovogodišnjoj konkurenciji su pogodak Lionela Mesija protiv Betisa, zatim gol Huana Fernanda Kvintera protiv Rasinga, kao i pogodak Mađara Danijel Zorija na utakmici sa Ferencvarošem.\nFIFA će, takođe, izabrati i najboljih 11 fudbalera, a u konkurenciji je 55 igrača.\nDan pre: 22.Sep.2019\nDan posle: 24.Sep.2019


Damjanović: Festival Dani Danila Lazovića je promocija lepih vrednosti i poezije - PRIBOJSKI PORTAL\nDirektor festivala „Dani Danila Lazovića“ Milorad Damjanović izjavio je danas da su se studenti svih 11 glumačkih akademija iz četiri zemlje regiona „radovali da dođu u Priboj“ i učestvuju na festivalu na kome se „čuva uspomena na Danila Lazovića i promovišu lepe vrednosti govorenja poezije“.\nDamjanović je pred finalno veče festivala novinarima rekao da su organizatori „ponosni što je nekim umetnicima prva nagrada u karijeri ‘Povelja Danila Lazovića’“.\nGlumica Mina Lazarević je rekla da je imala priliku da igra sa Danilom Lazovićem još kao početnica i da je za nju to bila „velika čast, veliki izazov i obaveza“.\n„Danilo je bio jedan od protagonista ‘Porodičnog blaga’, što je bila moja prva serija i prvi zadatak na televiziji. On je spadao u garnituru glumaca koji je sa lakoćom radio, od takvih glumaca se učilo kako da se poprimi lakoća igranja i da se provodiš dok radiš, da ti bude dobro u ekipi“, rekla je Lazarević, koja je i članica žirija festivala.\nOna je dodala da sada, „sa distancom na to neko vreme, može da kaže da je imala privilegiju da sa njim igra i da uči od takvog majstora“.\nNa finalnoj večeri festivala, publika je mogla da čuje i izvođenje bisera klasične muzike, kao i muzike iz popularnih filmova, u izvođenju gudačkog kvarteta „Kameleon“.\nOvogodišnji, osmi po redu, festival „Dani Danila Lazovića“ održava se u Priboju od 22. do 25. septembra, posle jednogodišnje pauze koja je bila uzrokovana pandemijom korona virusa.\nPobednik osvaja nagradu „Povelja Danilo Lazović“ i novčani deo nagrade.\nPribojski Portal / Beta


Konverzacijski kurs nemačkog jezika!\nKurs u trajanju od mesec dana\nOnline materijal prati teme kursa\nFond časova uključuje 8 termina (dva puta nedeljno) po 90 min\nKupon važi za mesec dana konverzacijskog kursa nemačkog jezika\nNisu potrebni preduslovi\nKonverzacijski kurs nemačkog jezika osmišljen je kao kombinacija učenja i širenja fonda reči, gramatike i njihove primene kroz konverzaciju. Naše iskustvo je pokazalo da je to najoptimalniji način da se za kratko vreme, na zanimljiv način savlada ovaj svetski jezik, trenutno broj 1 u svetu. Polaznicima će biti dostupan sav materijal za slušanje, kako bi izvorni nemački jezik postao deo njihove svakodnevnice.\nOnline materijal prati teme kursa.\nBićete u prilici da se lako snađete u svakoj situaciji: prilikom upoznavanja, dogovaranja sastanka, u kafiću, restoranu, prilikom rezervacije smeštaja, u kupovini, na putovanju i još mnogo situacija.\nPreduslovi nisu potrebni\nNema dodatnih troškova za materijal\nVreme trajanja kursa je mesec dana.


Za adaptaciju šetališne staze na Zelenkovcu 77.000 KM - M-Kvadrat\nNaslovnica Home Za adaptaciju šetališne staze na Zelenkovcu 77.000 KM\nU Eko zoni Zelenkovac kod Mrkonjić Grada danas su predstavnici opštine Mrkonjić Grad i firme “BH4” iz Jajca potpisali ugovor o izvođenju radova na adaptaciji šetališne staze na Zelenkovcu. Vrijednost projekta je 77.000 KM, od čega je opština Mrkonjić Grad izdvojila oko 40.000KM, a ostatak UNDP i Vlada Švajcarske.\nJelena Pena, iz odjeljenja za prostorno planiranje i komunalne poslove opštine Mrkonjić Grad, kaže da je ovo bitan projekat sa aspekta turizma pogotovo što je realizacija planirana kada je povećan broj posjetilaca .\n”Radovi se odnose na postavljanje ekološke podloge ”landlok”, postavljanje drvenih mostića, instaliranje led rasvjete i postavljanje klupa za sjedenje”, kazala je Pena i dodala da je rok završetka radova 31. juli.\nProjekat se realizuje u okviru projekta među opštinske saradnje između opština Mrkonjić Grad i Jajce. Međuopštinska saradnja se provodi u okviru projekta Integrisanog lokalnog razvoja koji je zajednička inicijativa UNDP-a i Vlade Švajcarske.\n”Ovo je među prvim projektima koji se realizuje u okviru međuopštinske saradnje i osnovni cilj je unapređenje i promocija turističke ponude između dvije opštine”, kazala je Pena.\n”Vrlo je bitno da se uradi taj put, stalno smo ga popravljali,a sad će biti mnogo pristupačnije. Značajno je što će projekat biti završen do početka čuvenog međunarodnog džez festival koji će se ovdje održati krajem jul”, istakao je Janković.\nNa Zelenkovcu će tokom ljeta pored pomenutog džez festival, na kojem će nastupiti poznati umjetnici poputa Vlatka Stefanovskog, Vasila Hadžimanova i mnogih drugih, biti organizovani i brojni drugi kulturni i zabavni sadržaji.


"Možda ću kasnije biti ponosan, ali sada je ekipa bitna. Veoma sam razočaran zbog mojih saigrača. Mnogo sam želeo da im donesem trofej, ali nisam postigao gol u finalu i zato sam razočaran", poručio je Grizman.\nFrancuska je u finalu Evropskog prvensva posle produžetaka poražena od Portugala s 0:1.\n"Na ovom prvenstvu smo prošli kroz neke izuzetne trenutke, ali i najtužnije s druge strane. Istovremeno je okrutno i veličanstveno. Moramo da izvučemo pouke iz ovog poraza od Portugala. Dali smo sve od sebe u finalu i nemamo za čim da žalimo. Ponosan sam na ekipu, ponosan sam na sve. Sada moramo da se vratimo još jači", kazao je Grizman.\nOn je na Evropskom prvenstvu postigao šest golova, a zabeležio je i dve asistencije.\nKapiten i golman Francuske Ugo Loris ocenio je da su detalji odlučili pobednika u finalnom meču.\n"Imali smo mnogo više šansi od njih. Nedostajalo nam je preciznosti u odlučujućim trenucima, ali sve to je deo fudbala... Sada moramo da čestitamo Portugalu, jer su tokom celog turnira bili mentalno jaki. Za nas je ovo pozitivno iskustvo, jer možemo da izvučemo pouke. Sada smo svi veoma razočarani i uznemireni jer na kraju nismo podigli trofej", rekao je Loris.


Dijaspora godišnje u BiH šalje više od šest milijardi KM – Magazin Plus\nHome/Dijaspora godišnje u BiH šalje više od šest milijardi KM\nOkrugli sto o temi “Uključivanje dijaspore u ekonomski razvoj BiH” održava se danas u Sarajevu u sklopu obilježavanja Global Diaspora Week.\nArmin Alijagić, predsjednik nevladine organizacije Naša perspektiva koja radi s bh. dijasporom, izjavio je da se procjenjuje da u Bosnu i Hercegovinu godišnje iz dijaspore bude poslano između šest i sedam milijardi KM, što predstavlja oko 26 posto BDP-a BiH.\nDodao je da ne postoje podaci koliko je dijaspora investirala u BiH, ali su poznati brojni primjeri dobre prakse tih investicija jer su neke od najvećih i najuspješnijih kompanija pokrenute kapitalom iz dijaspore.\nAlijagić je istakao da bi današnji okrugli sto trebao dodatno potaknuti ogroman ekonomski potencijal bh. dijaspore koji je još nedovoljno iskorišten, a kao primjeri bi nam trebale poslužiti zemlje koje su u tome vrlo uspješne poput Kine, Indije, Izraela i Irske.\nPrecizirao je da je Bosna i Hercegovina po odnosu broja stanovnika i pripadnika dijaspore prva u Evropi i sedma u svijetu, te da je na nama da im omogućimo da daju doprinos razvoju BiH što oni iskreno žele.\nDirektor Misije USAID-a u BiH Peter Duffy rekao je da su investicije konstantno potrebne svakoj državi a da dijaspora predstavlja veliki resurs u tom smislu.\nDodao je da su u fabrike za preradu voća i povrća u BiH uložili dva miliona eura i da 85 posto proizvoda izvoze širom EU gdje postoji velika potražnja za tim proizvodima u EU, te da BiH ima šta da ponudi.\nOrganizator okruglog stola je “USAID Partnerstvo za razvoj agrobiznisa”, zajednički projekt Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), bosanskohercegovačkih kompanija i kompanije iz dijaspore.


- Stalno se govori "ne verujemo kriznom štabu, krizni štab nas laže..." Mi imamo situaciju da i lekari u drugim zemljama ne znaju šta se tačno dešava, da menjaju mišljenja, uputstva, raspravljaju se najveći stručnjaci - rekla je Smajlović za Novu televiziju.\nOna je upitala gde je sada, kada su protesti, doktor Zoran Radovanović da objasni kako se korona širi samo na izborima ili se širi i na protestima.\n- Gde je sada doktor Radovanović da nam objasni da li se virus širi samo na izborima ili i na protestima? Kako to da televizije na kojima se do juče prikazivalo da se korona širi zbog izbora, danas ne govore o tome da se korona širi na protestima - navela je ona.\nKako kaže, korona se pokušava politički iskoristiti protiv vlasti, sa popriličnim uspehom od strane opozicije.\nVIDEO: Svi simptomi koroan virusa\n“DEŠAVAJU SE ČUDNE STVARI” Da li je na političku sudbinu NEBOJŠE STEFANOVIĆA stavljena tačka, ili samo zarez? Evo šta bi moglo da usledi u narednim mesecima


Pravo na privatnost (1) - Milica Jovanović - Peščanik\nPre samo godinu dana svet je potresla afera zbog čijih je razmera izgledalo da život ovog puta zaista više nikada neće biti isti. Uprkos dramatičnim naslovima i žučnoj polemici koja je usledila, otkriće dotad sasvim nepoznatog i ne naročito važnog radnika u zamršenoj bezbednosnoj administraciji Sjedinjenih Država još uvek nije izazvalo promene kojima se Edvard Snouden nadao.\nIspostavilo se da građane nije posebno iznenadilo Snoudenovo upozorenje o masovnom i svakodnevnom kršenju jednog od osnovnih ljudskih prava. Svaki prosečan korisnik interneta već odavno zna: tradicionalni koncept prava na privatnost stvar je prošlosti.\nTehnologija nadzora i prisluškivanja do te mere je napredovala da već uveliko nadilazi čak i podrazumevano značenje termina iz korpusa zaštite privatnih podataka o ličnosti. Zakoni, međunarodne konvencije i telekomunikacioni ugovori naprosto su zastareli a njihove odredbe porozne su ne samo za različite „više“ političke i bezbednosne interese iz kojih je država spremna da pregazi dogovor sa sopstvenim građanima – već i za namere samih građana, koji otvorenom razmenom detalja iz privatnog života napuštaju ustaljene konvencije društvenih odnosa.\nPolemika, doduše, i dalje traje i proteže se duž linije razgraničenja privatnosti i bezbednosti koja je u pojedinim državama postala posebno sporna usled novog oblika terorističkog rata pokrenutog na prelazu milenijuma.\nU Srbiji, međutim, interesa za ovu diskusiju gotovo da i nema. U odnosu na raspoloživu tehnologiju, mnoge od odredbi postojećeg Zakona o zaštiti podataka o ličnosti donetog pre više od pet godina, bile su prevaziđene već u trenutku kada su ga poslanici u skupštini izglasali. Kada je reč o kontroli službi i osoba koje prikupljaju i obrađuju podatke o ličnosti, regulisanju načina skladištenja i ovlašćenja za pristup i korišćenje privatnih podataka – mnoge od odredbi čini se da su i napisane s obzirom na svest da takvu vrstu kontrole u Srbiji nije lako uspostaviti.\nNije samo reč o notornim tajnim službama i nedovoljno javnim procedurama u vršenju vlasti na različitim nivoima. Kršenje privatnosti stvar je svakodnevice.\nKamere u ulazima stambenih zgrada? Snimci saobraćajnih kamera koji osvanu na sajtovima tabloida kao ekskluziva? Kasirka koja u prodavnici zatraži šifru vaše platne kartice? Zamršeni upitnici koje građani popunjavaju prilikom sklapanja raznih ugovora u privatnim ili državnim kompanijama – bez ijednog odgovora na pitanje ko i s kojim pravom raspolaže privatnim podacima o ličnosti, i može li garantovati građanima da te podatke neće zloupotrebiti u komercijalne ili neke druge svrhe?\nNadzor nad četiri operatera mobilne i fiksne telefonije koji je kancelarija Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti sprovela pre dve godine, pokazao je da takozvanim zadržanim podacima o telefonskom saobraćaju pristup može da ostvari gotovo bilo ko sa nešto više uverljivog autoriteta, bez ikakvog pravnog osnova.\nPolicija, tužilaštva, privatni advokati, sudski veštaci sa jedne i telekomunikacioni operateri s druge strane – iako jasno ograničeni odredbom da je pristup zadržanim podacima moguć isključivo uz nalog suda – bez imalo straha od posledica učestvuju u kršenju zakona, za koje čak nije potrebna ni naročito sofisticirana tehnologija koju javnost zamišlja čitajući Snoudenove izveštaje. Poverenik će u jednom od javnih upozorenja navesti primer tužilaštva koje operatorima preti novčanom kaznom a svoje zahteve šalje „otvorenom“ poštom, bez ikakvih oznaka poverljivosti.\nNadzor nad telefonskim operaterima pokazao je da kompanije čak nisu u stanju ni da pruže sve odgovore na pitanja koje su inspektori postavili. No, utvrđeno je da je za godinu dana samo jedan operater registrovao preko 270.000 direktnih ulazaka u zadržane podatke o telefonskim komunikacijama građana. Tajne službe u Srbiji opremljene su tehnologijom koja omogućava onlajn pristup kompletnoj komunikaciji svih telefonskih operatera, što omogućava kontrolu miliona podataka.\nMada izričito zaštićeno nizom međunarodnih konvencija kao jedno od osnovnih, neotuđivih ljudskih prava, pravo na privatnost je dinamičan koncept koji ni u jednoj jurisdikciji na svetu nije do kraja definisan. Sama suština ovog ’kameleonskog’ prava koje izvire iz proste potrebe ljudi, stare koliko i ljudska zajednica, da samostalno odlučuju šta će i kome saopštiti o sebi i svom životu – uslovljena je kontekstom raznorodnih interesa svakog pojedinca i čitave zajednice.\n„Svi mi imamo različit skup privatnih podataka koje želimo da sačuvamo od neželjenog pogleda, u zavisnosti od toga koju poziciju igramo u društvu“, kaže Đorđe Krivokapić, asistent na Fakultetu organizacionih nauka i direktor za pravne prakse Share Fondacije. Način na koji shvatamo sopstvenu privatnost, koje podatke o sebi smatramo privatnim, direktno je uslovljen našim statusom u društvu i društvenim odnosima u kojima učestvujemo.\nOtuda privatnost nije jasno definisana čak ni međunarodnim instrumentima koji je štite – za razliku od nekih drugih opštih vrednosti poput slobode govora, bezbednosti ili efikasnosti potrošačkih transakcija. „Ove tri vrednosti su vrlo detaljno i precizno definisane i kroz međunarodnu i kroz nacionalne regulative, sa čitavim nizom predvidljivih pravnih sredstava koji omogućavaju zaštitu tih vrednosti. Budući tako fluidna i krhka, privatnost se sudara sa sve tri – i vrlo često izvlači deblji kraj“, konstatuje Krivokapić.\nPosle terorističkih napada 9/11 ni svet ni lična privatnost više nisu isti, dok je globalna hipertrofija bezbednosnih mera postala najveća pretnja zaštiti podataka o ličnosti. Krilatica o „pravu da se bude ostavljen na miru“ zamenjena je uveravanjem preplašenog građanina da „nema šta da krije“ od države.\nOčekivalo bi se da na drugom frontu sukoba, onom koji se tiče efikasnosti potrošačkih transakcija odnosno zadiranja u privatnost iz komercijalnih interesa – bude nešto više hrabrosti. Konačno, reč je o zloupotrebi privatnih podataka na kojoj kompanije zarađuju, a novac je valjda nesporan interes. „To zapravo uopšte nije slučaj“, ističe Đorđe Krivokapić.\nPrema njegovim rečima, svetska istraživanja pokazuju da ljudi opažaju internet kao besplatan: „Podaci govore da tek oko 10 posto ljudi koji koriste pametne telefone, misle da su kupili aplikacije koje koriste. U Srbiji bi taj broj verovatno iznosio 0,01 posto. Dakle, čitavu tu ogromnu bazu znanja i informacija, koja je pritom pretraživa, klasifikovana i dostupna – opažamo kao potpuno besplatnu.“\nSvaki klik, svaki lajk predstavlja informaciju, koja se istog trenutka pohranjuje na stotinu mesta. Beleži je društvena mreža ili sajt na koji smo izašli, ali i čitav niz drugih kompanija koje od tih internet sajtova preuzimaju podatke. „Podatak o našim sklonostima prema određenim sadržajima na internetu jeste informacija koja može biti obrađena iz raznih perspektiva. I ta informacija ima svoju vrednost koja se izražava novcem.“\nŠto je podatak specifičniji, on vredi više. Hiljadu osnovnih podataka – ime, prezime, adresa i slično, vredi recimo po par centi; podatak o bračnom ili zdravstvenom stanju te osobe udvostručiće iznos, koji dalje samo raste ukrštanjem sa različitim informacijama o prihodima, potrošačkim navikama, i tako dalje. Svi ti podaci imaju svoj tržišni potencijal, ukazuju na potrebe, a oni koji zarađuju novac ispunjavajući naše potrebe tu vide svoju poslovnu priliku, dodaje Krivokapić.\nNa jedan od biznis modela kojima se ove nevoljne transakcije ostvaruju, korisnici interneta odavno su navikli – takozvano personalizovano onlajn reklamiranje za koje se prikupljaju najčešće ključne reči iz elektronske pošte, podaci o vrsti sajtova koje se najčešće posećuju iz internet pretraživača, i slično. Trenutno aktuelan, posrednički biznis model koji se pokazuje kao daleko isplativiji zasnovan je na prikupljanju ogromnih setova podataka koji se zatim preprodaju dalje.\nZahvaljujući tehnološkom razvoju, društvo je na pragu još jedne nove paradigme – „internet of things“, umreženosti raznovrsnih aparata koje koristimo. Drugim rečima, sve manje su potrebni klikovi i lajkovi da bi se prikupljali podaci o ličnosti – na mrežu se priključuju nove generacije pejsmejkera, frižidera, sistema za regulisanje saobraćaja, pa čak i uličnih kanti za đubre.\n„Tu leži ključni problem. Mi internet ne plaćamo novcem; mi zapravo svoje ravnopravno učešće u društvu više i ne možemo da platimo novcem – plaćamo ga svojim privatnim podacima“, upozorava Đorđe Krivokapić.\nKada je reč o korisnicima u Srbiji, većina ih se i ne znajući podvrgava američkoj jurisdikciji s obzirom na to da je većina internet alatki u svakodnevnoj upotrebi zapravo proizvod definisan prilično liberalnim pravilima koja važe u SAD.\nU okviru srbijanske jurisdikcije novim zakonom o zaštiti potrošača (2011) kršenje prava na privatnost odnosno zloupotreba privatnih podataka definisani su kao oblik „nasrtljivog poslovanja“.\nPravila Evropske Unije o zaštiti podataka već neko vreme se redefinišu i dok predložena rešenja ukazuju na pozitivan pomak veće zaštite privatnosti ličnosti kao potrošača – čini se da bi na trećem frontu sukoba sa slobodom informisanja, odnosno pravom javnosti da zna privatne podatke o pojedinim ličnostima, neravnoteža mogla otići u neželjenom pravcu.\nPrivatnost i diskriminacija\nNarušavanje privatnosti vidljivo je gotovo svakodnevno u domaćim medijima. Detalji policijskih istraga, identitet žrtava ili osumnjičenih objavljuju se na naslovnim stranama tabloida bez imalo obzira prema dostojanstvu, pravu na privatnost pa i osnovnim pravnim procedurama. Težinu uobičajenog kršenja novinarske etike posebno osećaju najranjivije grupe u društvu, osobe koje su diskriminisane i skrajnute na margine zbog svoje rodne, etničke ili seksualne pripadnosti.\nIznošenje podataka o nečijoj etničkoj pripadnosti u Srbiji je takođe deo ambijenta sistemskog kršenja ljudskih prava na koje smo oguglali. Podatak da su nasilnici ili kradljivci pripadnici neke nesrpske zajednice, nevažnu vest iz crne hronike lako pretvara u napis kojim se podstiče etnička mržnja. Kao pripadnici zajednice koja je u Srbiji u najvećem broju slučajeva osuđena da živi ispod svake granice ljudskog dostojanstva, Romima kao da nijedno od prava nije zaštićeno.\nSlika o čestom nepoštovanju osnovnih standarda u oblasti zaštite podataka o ličnosti, postaje još gora kada je reč o Romima, kaže pravnik Danilo Ćurčić koji se aktivno bavi zaštitom ljudskih prava.\nZakon o zaštiti podataka o ličnosti u članu 16 propisuje između ostalog da su podaci o nacionalnoj pripadnosti naročito osetljivi. Kao takvi ovi podaci se mogu prikupljati i obrađivati samo uz pismenu saglasnost lica na koja se oni odnose. Sa druge strane, mere socijalnog uključivanja i unapređenja položaja Roma predviđaju sprovođenje brojnih aktivnosti čiji se rezultati pouzdano mogu meriti samo na osnovu pristupa ovim osetljivim podacima. Tako imamo podatke o broju romske dece koja su upisana u prvi razred osnovne škole, broju žena iz neformalnih naselja koje imaju pristup zdravstvenoj zaštiti, broju Roma koji su korisnici nekog od malobrojnih programa stambenog zbrinjavanja i slične. Često se ovi podaci upoređuju sa podacima iz prethodnih godina i na osnovu toga se na neki način izvlači zaključak o postignutim rezultatima, ukazuje Ćurčić.\n„Kako se dolazi do ovih podataka i u odnosu na šta se meri progres? Ako znamo da je prikupljanje podataka o nacionalnoj pripadnosti građana uslovljeno davanjem saglasnosti, odnosno da niko nije dužan da se izjašnjava o svojoj nacionalnoj pripadnosti i da su ovi podaci posebno zaštićeni, kako je onda uopšte moguće govoriti o bilo kakvim merljivim rezultatima? S druge strane, predviđanje budžetskih sredstava i propisivanje mera koje će se primenjivati da bi se unapredio položaj Roma ne može se valjano sprovesti ako nadležni državni organi ne poseduju ove podatke.“\nDanilo Ćurčić upozorava da u postojećim okolnostima svaka opština ima sopstvene podatke koji se predstavljaju različitim zgodama, prosleđuju, obrađuju i koriste u svrhe koje nisu jasno opredeljene i određene.\nVođenje etnički segregiranih podataka jedna je i od preporuka koju Srbiji upućuju različita ugovorna tela UN koja prate primenu ratifikovanih konvencija. Tako je Komitet za ekonomska, socijalna i kulturna prava UN još u maju ove godine preporučio Srbiji da „uspostavi sistem prikupljanja statističkih podataka o glavnim faktorima primene ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava obuhvaćenih Paktom, statistički obrađenih po godinama, polu, godištu, za urbanu/ruralnu populaciju, po etničkom poreklu, za socijalno uskraćene i marginalizovane grupe i po drugim relevantnim kriterijumima“.\nDrugim rečima, namera i opredeljenje javnih politika čini svu razliku između prikupljanja podataka o ličnosti i njihove zloupotrebe.\nU proteklih 12 meseci Savetu za štampu podneto je osam žalbi koje se odnose da nepoštovanje privatnosti. Tri su u proceduri, dve nisu prihvaćene, dok je u tri slučaja komisija za žalbe odlučila da je prekršen novinarski kodeks, kaže Gordana Novaković, generalna sekretarka Saveta za štampu.\nOna ističe da podnosioci žalbi u više od 90 odsto svih slučajeva navedu da je, po njihovoj oceni, prekršeno više odredbi Kodeksa. „Na žalost, često i jesu u pravu. Tako i u slučaju ovih žalbi, narušavanje privatnosti nije bilo jedini prekršaj.“\nNezavisno samoregulatorno telo koje okuplja izdavače, vlasnike štampanih i onlajn medija i profesionalne novinare, osnovano je da bi se pratilo poštovanje Kodeksa novinara Srbije u štampanim i onlajn medijima i rešavale žalbe pojedinaca i institucija na sadržaje štampanih medija.\nKršenje novinarskog kodeksa u delu koji se odnosi na privatnost treći je ’prekršaj’ po učestalosti, posle kršenja odeljaka vezanih za istinitost izveštavanja i dužnu novinarsku pažnju, dodaje generalna sekretarka Saveta. Prošle godine je komisija za žalbe u osam slučajeva ocenila da je prekršen Kodeks u delu koji se odnosi na privatnost.\nGordana Novaković ističe da je Savet za štampu do sada dva puta, jednom prošle i jednom ove godine, zatražio od više redakcija da skinu sa svojih portala ili onlajn izdanja tekstove upravo zbog kršenja privatnosti ljudi o kojima su pisali. „Komisija to nije razmatrala kao žalbe u redovnom postupku, zbog specificnosti slučajeva. U jednom je staratelj desetogodišnje devojčice intervenisao zbog tekstova koji su o tragediji u njenoj porodici objavljeni pre više od tri godine, ali ih je ona pronašla kad je počela da koristi Internet. U tekstovima su bili navedeni svi detalji o devojčici – puno ime, selo iz kojeg je, svi detalji o roditeljima… U drugom slučaju smo intervenisali na zahtev čoveka koji je bio žrtva nasilja, a koji je više od godinu dana kasnije i dalje imao problema zbog tekstova u kojima je označen inicijalima, ali uz detalje o tome gde živi i radi. U oba slučaja su sve redakcije kojima smo se obratili prihvatile našu preporuku“, konstatuje generalna sekretarka Saveta za štampu Gordana Novaković.\nIz rezultata neformalne ankete na koju je odgovorio 141 novinar, član NUNS-a, čini se da većina novinara razume razloge za snižavanje praga zaštite privatnosti s rastom odgovornosti koju osoba ima u društvu.\nNovinari smatraju da je privatnost univerzalno ljudsko pravo, bez obzira na kulturološke razlike pojedinih zajednica u svetu, čije principe ne ograničava razvoj tehnologije. Svega polovina anketiranih zna da je pravo na privatnost uređeno domaćima zakonima, a podeljena su i mišljenja o tome da li je kršenje privatnosti etičko ili krivično pitanje. Većina, međutim, razume da je zaštita privatnosti značajan standard novinarskog posla i smatra da u radu vodi računa i o svojoj i o tuđoj privatnosti.\nVećina misli da privatnost građana Srbije najviše krše domaći akteri – državne institucije, privatne kompanije, mediji – dok sa učešćem inostranih aktera u narušavanju privatnosti pretežno nisu upoznati. Više od polovine anketiranih zna da dozvolu za narušavanje privatnosti može izdati samo sudija, dok nešto više od 20 odsto pogrešno misli da dozvolu za uvid u baze prikupljenih podataka može izdati vlasnik baze. Većina novinara koja je učestvovala u anketi poznaje metode za zaštitu privatnosti na internetu, poput enkripcije, generatora lozinke i sličnih, od kojih neke i koriste. Zanimljivo je da samo deset odsto ispitanih ne zahteva od državnih institucija i privatnih kompanija da poštuju zakonske odredbe kojima se štiti privatnost građana „da ne pomisle da nešto krijem“.\n*Izradu ove publikacije je finansijski podržala Ambasada Kraljevina Norveške u Beogradu. Sadržaj ove publikacije je isključiva odgovornost autora i ni na koji način ne odražava stavove Ambasade Kraljevine Norveške.\nSrodni link: Milica Jovanović – Pravo na privatnost (2)


CRTA :Prijavite se za Školu nezavisnog posmatranja izbora - CRTA\nAko si mlada osoba koja veruje u važnost slobodnih i poštenih izbora kao temeljne vrednosti demokratskog društva, ova škola će ti omogućiti da upoznaš političke i institucionalne mehanizme za sprovođenje izbora i metode rada Crtinih posmatračkih misija.\nKroz pet onlajn radionica koje će se održavati u danima vikenda, polaznice i polaznici steći će znanja i veštine koje će u budućnosti praktično moći da primene u nezavisnim posmatračkim misijama, biračkim odborima, izbornim timovima političkih organizacija, kao i kroz unapređenje medijskog izveštavanja o izborima.\nSvakodnevno se u javnosti susrećemo s uopštenim sumnjama i paušalnim ocenama izbornog procesa – ova škola će te osposobiti da precizno uočiš nepravilnosti i da znaš korake koje je neophodno poduzeti za njihovo ispravljanje.\nPrijavi se za Crtinu Školu nezavisnog posmatranja izbora, koja se organizuje pod okriljem Akademije demokratije, i uključi se u borbu za slobodne i fer izbore!\nPopuni formular do 25. novembra 2021.\nViše detalja o konkursu možeš pročitati ovde.


Gradonačelnik Dervišagić čestitao Dan nezavisnosti BiH Radio Gradačac – 56 godina sa vama…\nGradonačelnik Dervišagić čestitao Dan nezavisnosti BiH\nPovodom 1. Marta-Dana nezavisnosti BiH svim građanima Grada Gradačac i Bosne i Hercegovine upućujemo iskrene čestitke.\nOvaj datum obilježavamo kao jedan od najvažnijih dana naše historije uz podsjećanje na okolnosti i vrijeme 29. februara i 1. marta 1992. godine kada su građani odlučili stvoriti i graditi našu Bosnu i Hercegovinu kao nezavisnu državu i predstavlja simbol volje da živimo u zemlji koja je naše viševjekovno ognjište.\nNažalost, to vrijeme ostat će zapamćeno obilježeno strašnom agresijom i stradanjima građana Bosne i Hercegovine, tako ovom prilikom sa dubokim poštovanjem prisjećamo se naših heroja, šehida i branioca pripadnika Armije RBiH koji su svojom požrtvovanošću i patriotizmom stali u odbranu države njenih građana i naroda.\nIzražavamo zahvalnost i sjećanje na sve naše patriote i sugrađane koji su u temelje nezavisnosti naše države ugradili svoje živote, ostavljajući nama u amanet obavezu, da Bosnu i Hercegovinu poštujemo i čuvamo.\nDanas,u vremenu punom izazova trebamo biti ustrajni u izgradnji stabilne, moderne, evropske Bosne i Hercegovine. Vrijeme koje je pred nama trebamo iskoristiti da, gradeći međusobno povjerenje, kreiramo ambijent zadovoljnih građana bez obzira na vjersku i nacionalnu pripadnost ili političko uvjerenje.\nŽelim da ovaj dan i njegovo obilježavanje bude poticaj za sretniju i prosperitetniju budućnost građana Gradačca i naše domovine Bosne i Hercegovine.


Vesti online / Vesti / Srbija / Haradinaj: Srbija je uložila velike sume novca u podelu Kosova\n14:18 >> 14:50h\nHaradinaj: Srbija je uložila velike sume novca u podelu Kosova\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj tvrdi da je Beograd do sada uložio velike sume novca u ideju promene granice sa Kosovom, i da to traje već 20 godina, tako što stiče prijatelje i lobira za pokretanje debate o tom pitanju, piše prištinska Koha.\nGovoreći na tribini studentima u Tirani, Haradinaj je rekao da podržava dijalog Beograda i Prištine o normalizaciji odnosa.\n- Smatram da je dijalog alatka koja nam pomaže da pronađemo formulu za pomirenje dve nacije - rekao je Haradinaj.\nOn je, međutm, upitao zašto bi se Priština bavila pitanjem podele teritorije, i dodao da je o tom pitanju razgovarao sa mnogima kako bi im predočio istinu.\nHaradinaj je, osvrćući se na transformaciju KBS u Vojsku Kosova rekao da su poslanici glasanjem u prvom čitanju o paketu zakona za transformaciju KBS u vojsku praktično, kako je rekao, "zaokružili pravo suverene države sa odbrambenim mandatom" koja će brinuti o bezbednosti svih građana i pripadnika manjinskih zajednica.\nHaradinaj je, kako je prenela GazetaExpress, zahvalio svakom poslaniku, posebno svim političkim strankama iz vlasti i opozicije, koji su potvrdili, kako je rekao "postojanje nacionalnog jedinstva i konsenzusa o ovom pitanju".\n* Propala investicija: Haradinaj "bacio" 20.000 dolara u Njujorku\n* "Granice se mogu menjati jedino silom"\n* "Od heroja do nule": Protest u Prištini, traži se ostavka Haradinaja\nSRBIJA EP danas glasa o ukidanju viza za građane Kosova


Dačić: Tačijev izbor ne donosi ništa dobro u odnosima Srbije i Kosova\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić rekao je da od odnosa Srbije i Kosova ne očekuje ništa dobro posle eventualnog izbora Hašima Tačija za predsednika Kosova.\nNa pitanje zašto ne očekuje ništa dobro, Dačić je za dnevnik Danas od četvrtka kazao da je razlog to što je politički haos na Kosovu izgovor za neispunjavanje obaveza preuzetih potpisivanjem Briselskog sporazuma.\n“I to će se nastaviti i dalje”, naveo je Dačić i dodao da bi EU trebalo da vrši pritisak na Prištinu da ispunjava preuzete obaveze, ali da Unija to ne radi.\nPredsednici Kosova Atifete Jahjaga mandat traje do 6. aprila. Predsednik Kosova se bira u parlamentu, a ako ne bude izabran Kosovo očekuju vanredni parlamentarni izbori.\nTači je za sada jedini kandidat koji se pominje za funkciju predsednika, ali njegov izbor ne podržava opozicija i deo poslanika Demokratskog saveza Kosova koji je u vladajućoj koaliciji sa Tačijevom Demokratskom partijom Kosova.


(FOTO): Vlada Srbije direktno učestvovala u KUPOVINI GLASOVA U BEOGRADU?! – Gerila\nGerila > Društvo > (FOTO): Vlada Srbije direktno učestvovala u KUPOVINI GLASOVA U BEOGRADU?!\nobjavljeno na Mar. 09, 2018 u 4:09 pm\nJoš uvek nije prošlo ni nedelju dana od lokalnih izbora u Beogradu, Boru, Aranđelovcu i Sevojnu, a sumnje da su ovi izbori bili brutalno pokradeni svakog dana sve više i više rastu.\nNaš portal se trudio da izvesti o mnogim nepravilnostima koje su se događale, naročito u glavnom gradu, a čak smo imali prilike da svedočimo i nekim poprilično bizarnim momentima, kao onom kada se čovek sreo lice u lice sa SNS botom koji je bio prijavljen u njegovom stanu!\nI dok dokazi ispivavaju svakim danom, danas je do nas stigao još jedan dokument koji nas tera da sumnjamo i umešanost same Vlade Srbije! Na slici ispod možete da vidite dokument koji nas navodi na zaključak kako je u operaciju kupovine glasova i spremanja paketa za “sigurne glasače” bio uključen i kabinet Ane Brnabić… Ne iznenađuje nas, naprotiv!\nOvde možete da vidite koliko novca je izdvojeno za jednokratnu (čitaj: vanrednu) “socijalnu pomoć”. Da, takvu “socijalnu pomoć” smo imali prilike da vidimo, na primer, u Mladenovcu, ali i širom Srbije.\nJedino još uvek možemo da se zapitamo šta su angažovani u ovoj službi tražili za uzvrat od onih kojima su poklanjali pakete i “pomagali” na ovaj način...\nTagoviana brnabićbeogradski izbori 2018izborikupovina glasovalokalni izbori 2018naprednjacinovacparesnsvlada srbije


Posle sto godina, stiže pomoć zadužbini Save Tekelije u Budimpešti\nObnavlja se Tekelijanum\nNOVI SAD - Predsednik Izvršnog veća Vojvodine Bojan Pajtić i episkop budimski Lukijan potpisali su juče sporazum prema kojem će za obnovu zgrade Zadužbine Save Tekelije u Budimpešti pokrajinska vlada dati 50.000 evra, javlja Tanjug.\n- Ovo je prvi put u poslednjih 100 godina da neko iz države Srbije pomaže Tekelijanum - istakao je Pajtić i naglasio da će Pokrajina nastaviti da pomaže obnovu i rad te institucije od izuzetnog značaja kako za srpsku nacionalnu kulturu tako i za negovanje dobrih međunacionalnih odnosa.\nPodsetivši da je za otkup zgrade Tekelijanuma od mađarske države dosad dato oko dva miliona dolara, što je oko polovina ukupne cene, vladika Lukijan je istakao da će ova pomoć biti veoma značajna za oživljavanje te zadužbine.\n- Tekelijanum će nastaviti svoju prosvetiteljsku i dobrotvornu misiju, otvarajući vrata pre svega mladima iz matice koji dolaze u prvu susednu zemlju, ne gledajući na to koje su vere i nacije - rekao je episkop Lukijan.\nZadužbina Tekelijanum osnovana je 1838. godine u Pešti, radi formiranja ustanove u kojoj bi se školovali najbolji srpski đaci i studenti iz tadašnje Austrougarske i uspešno je radila sve do 1952. godine, kad joj je sva imovina nacionalizovana. Prema mađarskom Zakonu o delimičnom vraćanju crkvene imovine iz 1991. godine, Budimskoj eparhiji SPC vraćen je i deo Tekelijine zadužbine, objekat u najužem centru Budimpešte, veličine oko 8.600 kvadratnih metara. Obnovljeni prostor Tekelijanuma biće korišćen za boravak studenata, pre svih iz Vojvodine, kao i za smeštaj učenika koji u okviru školskih ekskurzija posećuju Mađarsku.\nUmesto tela - samo sanduk\nPluton možda ima tri, a ne jedan mesec\nBerza zimske turističke ponude\nIzašao prvi broj Kapitala\nTri dana odmora za Novu godinu\nSve manje tkalja


SNS Vranjska Banja: Odavno se ne poredimo sa takvima kao što je Jeremić | VRANJENEWS\n07.02.2021 19:20 » 21:20\nVranje - Iz Mesnog odbora SNS u Vranjskoj Banji saopšteno je da je Vuk Jeremić (lider Narodne stranke, p.r), "ničim izazvan, sa kompletnim rukovodstvom i članstvom svoje stranke, obišao Banju sa očiglednim ciljem da pokuša da nađe cenzus koji je negde popušio kao tompus "kohiba behike 56" od 1.400 evra".\n- Kada izdate sve što ste mogli za vreme dok ste bili vlast i kada shvatite da vas narod neće, jedino što vam ostaje jeste da idete po Srbiji i rušite sve ono što predsednik Vučić radi i gradi.\nI pošto ste krali dok ste bili vlast, verovatno mislite da svaka vlast krade.\nKao što vidite politika Srpske napredne stranke i našeg predsednika Aleksandra Vučića se ozbiljno bavi problemima koje vaša vlast ne samo da nije htela da rešava, nego ih je napravila još većim - poručuju banjski naprednjaci.\nZa poređenje, dodaju iz SNS Vranjska Banja, Jeremić "nije mogao doći na bolje mesto".\n- Zahvaljujući prirodnim resursima, ali i velikom angažovanju ljudi koji danas rukovode ovom gradskom opštinom i podršci koju ima kod nadležnih ministarstva, Vlade Srbije i predsednika Vučića, Vranjska Banja je postala traženo mesto za ulaganja u projekte koji se odnose na turizam, zdravstvo, energetiku, poljoprivredu.\nO tome govori i dolazak investitora i brza realizacija započetih i novih projekata.\nPre toga je decenijama uništavana, prepuštena sama sebi, a po bogatstvu je među prvima u svetu.\nAli, da ne bude zabune, mi se odavno ne poredimo sa takvima kao što ste vi, koji su izdali, uništili i opljačkali rođenu zemlju, već nas isključivo zanima da nešto ostavimo našem narodu.\nMi smo spremni da sebi kažemo da moramo da radimo još više i odgovornije, kako bi građanima bilo bolje, kako bi nastavili putem napretka i daljeg razvoja i naravno kako nikada više izdajnici i štetočine kao vi ne bi došli na vlast - navodi se u saopštenju Mesnog odbora SNS Vranjska Banja.


Gradiska.com - Na ljetovanje u Crnu Goru putuje 61 dijete iz Gradiške\npetak, 14 jul 2017 14:02\nNa ljetovanje u Crnu Goru putuje 61 dijete iz Gradiške\nNa ljetovanje u Bečiće ove godine otputovaće 61 dijete iz Gradiške u okviru projekta "Socijalizacija djece Republike Srpske", koji realizuje republički Javni fond za dječiju zaštitu.\nTo su djeca iz raznih kategorija koja odlaze na preporuku Centra za socijalni rad, Udruženja roditelja sa četvoro i više djece, Boračke organizacije, Udruženja ratnih vojnih invalida i Udruženja za pomoć mentalno nedovoljno ravijenim licima opštine Gradiška. “Ove godine imali smo u prvoj smjeni projekta šestoro djece, zatim sada će ići 46 djece iz različitih kategorija, te će biti i djeca sa smetnjama u razvoju kao i posebno talentovana djeca” rekla je Dijana Lajić, referent dječije zaštite Centra za socijalni rad Gradiška.\nOvim projektom kojeg podržava i lokalna zajednica, a u potpunosti finansira Javni fond za dječiju zaštitu RS do sada je iz Gradiške obuhvaćeno preko 450 djece.Projekat se u RS provodi već 15 godina i obuhvata djecu starosti od 6 do 15 godina, izuzev djece sa smetnjama u razvoju koja do 17 godina imaju pravo učešća.\nCilj projekta "Socijalizacija djece Republike Srpske", je zadovoljavanje razvojnih potreba djece, kroz socijalizaciju, razvijanje osjećaja empatije, pripadnosti vršnjačkoj grupi, međuregionalno druženje i osamostaljivanje djece.\nViše iz kategorije: « Udruženje “Duga” uspostavilo saradnju sa Servis centrom iz Sarajeva\tOdržan jedanaesti sajam „Denarius ljeto 2017“ »


Obama - prvi Afroamerikanac koji je prihvatio nominaciju jedne od vodećih stranaka u SAD\nBarak Obama prvi Afroamerikanac koga je jedna od dvije vodeće stranke u SAD nominovala za predsjednika formalno je prihvatio kandidaturu pred više od 80.000 pristalica na fudbalskom stadionu u Denveru.\nBio je to istorijski trenutak na konvenciji Demokratske stranke, ravno četiri i po decenije od poziva na pravdu i jednakost borca za građanska prava, Martina Lutera Kinga.\nBarak Obama je uprkos brojnim izazovima i žestokoj unutarstranačkoj borbi sa senatorkom iz Njujorka, Hilari Klinton, uspio da kao prvi afroamerički kandidat jedne od vodećih stranaka, stigne na korak do najznačajnije funkcije u Bijeloj kući.\nU govoru kojim je prihvatio kandidaturu, Obama je upozorio na ozbiljnost problema koji ugrožavaju “Američko obećanje” boljeg života za naredne generacije – navodeći da vlada nije odgovorna za sve nedaće, ali je neadekvatan odgovor savremenim izazovima direktan rezultat promašene politike pod predsjedništvom Džordža Buša.\n“Ameriko, mi smo bolji nego što smo bili u posljednjih osam godina. Mi smo bolja država… 4. Novembra moramo ustati i reći – osam godina je bilo dosta”, kazao je Obama, navodeći da njegov suparnik Mekejn, podrškom za 90 odsto Bušove politke, nudi Americi tek desetinu moguće promjene.\nOdgovarajući kritičarima koji njegovo relativno neiskustvo stavljaju u kontekst nacionalne bezbjednosti – Obama je optužio tandem Buš-Mekejn da su aktuelnom spoljnom politikom upropastili zaostavštinu generac ija demokrata i republikanaca.\nObama namjerava da povrati ugled SAD u svijetu. Najavljuje da će odgovorno okončati rat u Iraku i borbu protiv Talibana i Al Kaide u Avganistanu. Obnoviće vojsku na način da odgovori budućim izazovima i pojačati diplomatiju koja će spriječiti Iran da se domogne nuklearne bombe.\n“Stvorićemo nova partnerstva da odgovorimo na prijetnje 21. stoljeća: terorizam, nuklearnu proliferaciu, siromaštvo, genocide, klimatske promjene i zaraze. Povratiću naš ugled tako da Amerika ponovo bude najbolja nada za sve koji su posvećni slobodi, miru i boljoj budućnosti”, kazao je Obama.\nKada je u pitanju ekonomska politika, senator iz Ilinoja je najavio smanjenje poreza za 95 odsto populacije, a ukidanje poreskih olakšica kompanijama koje zatvaraju pogone u Americi i izmještaju ih u druge zemlje. Rekao je da će podsticati mala preduzeća koja će pomoći stvaranje visokotehnoloških i dobro plaćenih poslova sjutrašnjice.\n“Zarad naše ekonomije, bezbjednosti i budućnosti planete, kao predsjednik postaviću jasan cilj – za 10 godina stavićemo tačku na zavisnost od uvoza nafte sa Bliskog istoka”, kazao je Obama najavljujući invsticije u obnovive izvore energije i biogoriva, što će stvoriti pet miliona radnih mjesta koja neće moći da budu izmještena izvan zemlje.\nObamu su na finalnoj večeri konvencije, ovdje u Denveru, podržali predsjednik stranke Hauard Din, nekoliko guvernera američkih saveznih država, unuka republikanskog predsjednika Dvajta Ajzenhauera, Sjuzen i bivši potpredsjednik, dobitnik Nobelove nagrade za mir, Al Gor, koji je ovako pojasnio zbog čega je Americi potrebna promjena koju nudi Obama:\n"Potrebna je promjena od pristupa Buša, Čejnija i Mekejna koji je upropastio ekonomiju, prekinuo potjeru za teroristima koji su nas napali i prerasporedio vojsku radi invazije na zemlju koja nas nije napala; potrebna je promjena jer su ignorisali princip koji je ustanovio još Džordž Vašington – da se zarobljenici ne podvrgavaju torturi, jer to donosi sramotu i kalja ugled države", podsjetio je Gor i upozorio da će naredni predsjednik imenovati trojicu sudija Vrhovnog suda i direktno uticati na pravo žene da odluči o prekidu trudnoće.\nKrucijalnu podršku Obama je dobio u prethodna dva dana od Hilari i Bila Klintona, koji su pozvali 18 miliona birača koji nisu glasali za Obamu na primarnim izborima da ga bezuslovno podrže 4. novembra.\nDelegatima na “otvorenoj konvenciji” obratio se, još jednom, nenajavljeno, potpredsjednički kandidat Džozef Bajden, najavljujući nekoliko običnih ljudi inspirisanih kampanjom Baraka Obame uz obećanje da će se, ako on i Obama pobijede na izborima, glasovi običnih ljudi uvijek čuti.\nPred senatorom iz Ilinoja je sad još 68 dana da one koji su još sumnjičavi u njegove kvalitete ubijedi da podrže tandem Obama Bajden na predsjedničkim izborima.\nNjegov protivnik, senator iz Arizone, Džon Mekejn, navodno je već odlučio o republikanskom kandidatu za potpredsjednika.\nNjegovo ime trebalo bi da saopšti tokom dana na mitingu u saveznoj državi Ohajo, jednoj od onih koje bi u novembru mogle da odluče pobjednika.


Tunis - Sputnjik Srbija\n17:16 19 Jun 2021\n„Ulice pripadaju narodu“: Demonstranti probili kordon u Tunisu /video, foto/\n„Nema više straha“, „Ulice pripadaju narodu“, neke su od parola koje su se mogle čuti na protestu u Tunisu, kada su na hiljade građana izašlo na ulice glavnog grada i probile bezbednosni kordon kako bi obeležile godišnjicu pogibije političkog lidera levice Čokrija Balaida.\nNapad kod američke ambasade u Tunisu: Poginula dva bombaša, ranjeno pet policajaca i civil /video/\nBombaši-samoubice aktivirali su eksplozivnu napravu nedaleko od američke ambasade u prestonici Tunisa. Napadači su poginuli, a šest ljudi je ranjeno, među kojima pet policajaca.\nSrpski ambasador u Libiji teško povređen u udesu\nOliver Potežica, ambasador Srbije u Libiji, zadobio je teške povrede u saobraćajnoj nesreći u Tunisu, gde se nalazio na službenom putu.\nBritanija poziva svoje državljane da se vrate iz Tunisa\nVlada u Londonu pozvala je sve britanske turiste da se vrate iz Tunisa, pošto postoji opasnost od novog terorističkog napada.\nPremijer Tunisa: Teroristi pripremaju krvave napade\nPremijer Tunisa Habib Esid je danas izjavio kako vlasti te zemlje veruju da teroristi trenutno pripremaju napade koji imaju za cilj veliki broj ljudskih žrtava i veliku štetu po tunisku privredu.\nVlada Republike Srbije odlučila je na današnjoj sednici da uputi avion za evakuaciju iz Tunisa svih naših turista koji to budu želeli.\nTrideset sedam ljudi je poginulo, a 37 je ranjeno u napadu terorista na dva hotela u letovalištu u Tunisu. Oni su prvo napali turiste na plaži, a zatim su upali u zgradu hotela „Imperial Marhaba“ i otvorili vatru iz automatske puške, koju su uneli sakrivenu u kišobran.\nNapad ekstremista u Tunisu\nNajmanje trojica policajaca su poginula u napadu islamskih ekstremista na kontrolni punkt u blizini grada Sidi Buzid, u centralnom delu Tunisa.\nOsam mrtvih u kasarni u Tunisu\nDanašnji incident u prestonici Tunisa, u kome je jedan vojnik u kasarni ubio sedam svojih drugova, pre nego što je i on ubijen, ni na koji način nije povezan sa terorizmom, izjavio je portparol Ministarstva odbrane.\nDvadeset uhapšenih zbog napada u Tunisu\nDvadeset ljudi je uhapšeno zbog povezanosti sa napadom na Bardo muzej u glavnom gradu Tunisa, u kojem je ubijena 21 osoba, navelo je Tužilaštvo.


Održan kurs „Kako napisati naučni rad za publikovanje u domaćem časopisu“ - Regionalna lekarska komora Beograda\nU prisustvu eminentnih predavača iz zemlje i inostranstva u Hotelu M, 12. novembra 2021. godine, održan je nacionalni kurs pod nazivom „Kako napisati naučni rad za publikovanje u domaćem časopisu“.\nKurs su otvorile i pozdravni govor uputile predsednica Regionalne lekarske komore Beograda prof dr Olga Popović, predsednica Posebnog odbora za medicinsko obrazovanje RLK Beograda prof. dr Sandra Šipetić Grujičić.\nU okviru ovog Kursa analizirana je struktura naučnog rada i način pisanja svakog njegovog dela: sažetak, uvod (uključujući cilj), metode, rezultati, diskusija, zaključak, literatura i zahvalnica. Veštine koje su savladane odnose se na pisanje originalnog naučnog rada prema zahtevu domaćeg časopisa, korektno sa stavljanjem sažetka rada, korekciju publikovanih grafikona i tabela, pravilno navođenje literature u tekstu, kao i na primenu različitih statističkih testova u zavisnosti od zadataka.\nPoseban deo je bio posvećen pripremi rada za publikovanje u časopisu, šta je to recenzija rada i kako je najbolje dati odgovor na primedbe recenzenata. Takođe, sagledani su osnovni etički aspekti istraživanja i publikovanja. Svet nauke u potpunosti zavisi od integriteta, tj. moralnih i iskustvenih karakteristika, onih koji su uključeni u sve aspekte istraživanja i publikovanja. Od vitalne je važnosti da istraživači, autori radova, recenzenti, i urednici časopisa budu potpuno informisani o etičkim standardima, da ih razumeju i prihvate i da svakodnevno rade u skladu sa njima. Etika je nauka o moralu i predstavlja osnov za realizaciju istraživanja i publikovanja. Veštine koje su savladane u ovom delu odnose se na pisanje informativnog pristanka i molbe etičkom komitetu da bi se odobrilo planirano istraživanje.\nTokom ovog Kursa razmenjena su znanja, mišljenja i iskustva vezana za pisanje naučnih radova u časopisima.\nKurs je bio besplatan i nosio je 12 bodova za predavače i 6 bodova za učesnike.


HomeVestiUmanjenje obaveza plaćanja komunalnih usluga porodicama sa troje i više dece\nI ove godine Grad Novi Sad nastavlja tradiciju pomoći porodicama sa troje i više dece u vidu umanjenja komunalnih usluga, a u cilju poboljšanja finansijskog položaja Novosađana. Umanjenje može biti ostvareno za usluge koje pružaju Javna Komunalna Preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ , „Novosadska toplana“ i „Čistoća“ a naplaćuje ih „Informatika“.\nUmanjenje plaćanja obaveza utvrđeno je u visini od 30 % za porodice sa troje, četvoro i petoro dece. 40% za porodice sa šestoro, sedmoro i osmoro dece i 50% umanjenja cene komunalnih usluga za porodice sa devetoro i više dece.\nUz zahtev je potrebno priložiti i fotokopiju lične karte, odnosno raseljeničke legitimacijepodnosioca zahteva, potvrdu o redovnom školovanju za decu i jedinstveni mesečni račun za prethodni mesec. Gradska uprava službenim putem pribavlja izvod iz matične knjige rođenih za svu decu u porodici, potvrdu o prijavi prebivališta, odnosno boravišta za roditelje i punoletnu decu i dokaz o redovnom izmirivanju obavez u prethodnom periodu.\nNa osnovu podnetih zahteva Gradska uprava za socijalnu i dečiju zaštitu će sačiniti spisak porodica koje ostvaruju pravo na umanjenje obaveza i to najkasnije do kraja januara 2018. godine.


Vesti online / Vesti / Svet / Tramp: Komi je "lažljivi ljigavac", bila je čast smeniti ga\nTramp: Komi je "lažljivi ljigavac", bila je čast smeniti ga\nAmerički predsednik Donald Tramp burno je reagovao danas na oštre kritike koje je bivši direktor FBI Džejms Komi o njemu izneo u svojoj novoj knjizi, a u prvom reagovanju na obelodanjene detalje iz knjige Tramp je Komija opisao kao "lažljivog ljigavca".\nTramp smatra da je Komi "lažov"\n- Bila mi je velika čast da smenim Džejmsa Komija - napisao je Tramp danas na Tviteru.\nU knjizi koju će iduće nedelje objaviti, a u koju je AP već imao uvid, Komi oštro kritikuje Trampa zbog neetičkog ponašanja i nepoštovanja istine i opisuje ga kao "mafijaškog šefa" koji "zemljom rukovodi zbog ličnog ega".\nKnjiga "Viša lojalnost" napisana je na osnovu Komijevih javnih izjava i pisanih saopštenja o njegovim kontaktima s Trampom i rastućoj zabrinutosti zbog Trampovog integriteta, ali sadrži i lične opaske o Trampu koje će predsednika zasigurno iritirati, navodi AP.\n* Bivši šef FBI: Tramp okoreli lažov koji se ponaša kao mafijaš\n* Peskov o sastanku Putina i Trampa\n- Predsednički mandat Donalda Trampa umnogome ugrožava ono što je dobro u ovoj zemlji - piše Komi, koji Trampovu administraciju opisuje kao "šumski požar" koji ne mogu obuzdati etički lideri unutar vlade.\nZa Trampa Komi kaže da pokušava da pomuti granicu između sprovođenja zakona i politike, a navodi i da ga je Tramp lično pritiskao u vei sa istragom o mešanjem Rusije u američke predsedničke izbore.\nTramp je Komija smenio u maju 2017, kritkujući ga kao "lažova", a razlog za njenu smenu bio je način na koji Komi rukovodio istragom FBI o mejlovima Trampove bivše demokratske protivkandidatkinje Hilari Klinton.\nMalerova istraga je obuhvatila i pitanje da li je Tramp opstruisao rad pravosuđa otpuštanjem Komija, što predsednik negira, podseća američka agencija.


Addiko banka: Posebna ponuda nenamjenskih kredita uz do 30% nižu kamatnu stopu - Biznis Info\nAddiko banka: Posebna ponuda nenamjenskih kredita uz do 30% nižu kamatnu stopu\nBy BiznisInfo on\t 15/11/2021 Banke\nAddiko Red Week ponuda samo u periodu 15. do 19.11.2021.\nAddiko Bank Sarajevo u periodu od 15. do 19.11.2021. godine, organizuje još jednu posebnu Addiko Red Week akcijsku ponudu, u okviru koje svi postojeći ali i novi klijenti mogu ugovoriti Addiko Blic gotovinski kredit pod posebnim uslovima.\nNaime, Banka je u ovom periodu omogućila popust na kamatnu stopu i do čak 30%, uz Addiko Mastercard® kreditnu karticu – bez godišnje članarine. Osim toga, krediti odobreni u ovom periodu odobravaju se bez troškova obrade, što je dodatna pogodnost za sve klijente.\n„Nakon malo duže pauze, na zahtjev naših klijenata, organizovali smo još jednu novu Addiko Red Week akciju. I ovaj put smo pripremili dodatne pogodnosti za naše klijente, kako bismo im omogućili što povoljnije uslove finansiranja“, istakla je Amra Babić, marketing specijalista u Addiko Bank Sarajevo i naglasila da će Banka i u budućnosti nastojati kreirati što interesantnije i konkurentnije ponude kredita.\nZa Addiko Blic gotovinski kredit do 50.000 KM, uz rok otplate do 10. godina i preliminarno odobrenje samo uz ličnu kartu, moguće je aplicirati u bilo kojoj poslovnici Addiko Bank Sarajevo, kontaktiranjem Addiko kontakt centra ili putem FB stranice banke i web stranice. Više informacija o ovoj ponudi potražite na https://www.addiko-fbih.ba/gradjani/krediti/blic-gotovinski-kredit.


KO IDE U SRBIJU NEKA ZAOBIĐE HORGOŠ: – Televizija srpske dijaspore\nApel vozačima da ne idu na najfrekventniji granični prelaz zbog radova\nPrema najavi Ministarstva saobraćaja i infrastrukture, radovi na samom prelazu, kao i na prilaznim saobraćajnicama trajaće oko godinu i po dana, tako da bi preporuka bila da se kao alternativa koriste drugi manji prelazi. Za putnički saobraćaj su to Kelebija, Đala, Horgoš 2, Rabe, Bački Breg, Bački Vinogradi, Bajmok i Rastina, a za teretni Terminal Kelebija – saopštila je Uprava carine.\nPodsetimo, pre dva meseca na GP Horgoš 1 počeli su radovi na izgradnji i rekonstrukciji ovog najfrekventnijeg graničnog prelaza u našoj zemlji. Investiciju vrednu oko dve milijarde dinara realizuje Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture. Kako je objašnjeno u projektu, predviđena je izgradnja dve dodatne saobraćajne trake za teretna vozila, nova parking-mesta za teretna, putnička i autobuska vozila, formiranje dve trake za autobuski saobraćaj. Takođe i dve dodatne trake za putnički saobraćaj, kao i izgradnja novog teretnog terminala i jedna traka za vangabaritna vozila na izlazu iz zemlje, funkcionalna prenamena i rehabilitacija/rekonstrukcija postojeće kolovozne konstrukcije. Postavljaće se nove kabine za kontrolu, gradiće se objekati pratećih sadržaja, kao i javni toaleti.


Nema političke volje da se reši pitanje nestalih - Bekim Blakaj - Peščanik\nOtmice i prisilni nestanci gotovo redovno se koriste kao strategija za širenje terora tokom sukoba ili od strane diktatorskih režima. Prisilni nestanak postao je globalni problem i nije ograničen na određenu regiju sveta, događa se u gotovo svim sukobima, čak i unutrašnjim, a koristi se i kao sredstvo političke represije nad protivnikom. Na stotine hiljada ljudi nestalo je tokom sukoba ili perioda represije u desetinama zemalja širom sveta.\nZbog toga je 21. decembra 2010. generalna skupština Ujedinjenih Nacija rezolucijom izrazila duboku zabrinutost zbog povećanja prisilnih nestanaka u različitim regionima sveta, uključujući hapšenja, pritvaranje i otmice. Istom rezolucijom Skupština UN-a je pozdravila usvajanje Međunarodne konvencije za zaštitu svih lica od prisilnih nestanaka i odlučila da 30. avgust proglasi Međunarodnim danom žrtava prisilnih nestanaka.\nU članu 2 Konvencije Prisilni nestanak definisan je kao hapšenje, pritvaranje, otmica ili bilo koji drugi oblik lišavanja slobode od strane državnih agenata ili osoba ili grupa osoba koje deluju uz ovlašćenje, podršku ili pristanak države, nakon čega sledi odbijanje da se prizna lišenje slobode ili prikrivanje sudbine ili boravišta nestale osobe, što takvo lice stavlja van zaštite zakona. Konvencija se bavi, pored sprečavanja prisilnog nestanka, i merama koje zemlje potpisnice moraju da preduzmu u cilju rasvetljavanju sudbine nestalih osoba, krivičnog gonjenja odgovornih za otmice i prisilne nestanke, kao i pružanjem reparacije odnosno odštete žrtvama i njihovim porodicama. Stranke konvencije takođe se obavezuju da će sarađivati sa drugim državama u obezbeđivanju krivičnog gonjenja ili izručenja prestupnika i pomoći žrtvama prisilnog nestanka ili lociranju i vraćanju njihovih posmrtnih ostataka. Sve zemlje nastale raspadom Jugoslavije, a koje su članice UN-a, potpisnice su konvencije a Srbija, BiH i Crna Gora su je ratifikovale.\nPored konvencije za zaštitu svih lica od prisilnih nestanaka postoje i drugi međunarodni instrumenti koji garantuju prava porodica nestalih, a posebno pravo da saznaju sudbinu nestalog člana porodice. To garantuje Ženevska konvencija iz 1949, kao i njeni dodatni protokoli iz 1977. Takođe, zemlje regiona su usvojile ili su u procesu usvajanja zakona o nestalim osobama. Tako je Bosna i Hercegovina usvojila Zakon o nestalim osobama još 2004, Kosovo je to uradilo 2011, dok je Hrvatska usvojila zakon o nestalim osobama u domovinskom ratu 2019. Srbija je imenovala radnu grupa za izradu nacrta zakona o prinudno nestalim licima, pa se očekuje da do kraja ove godine bude napravljen prvi nacrt tog zakona.\nProcenjuje se da je oko 40.000 osoba nestalo u sukobima u bivšoj Jugoslaviji. Od tog broja oko 30.000 osoba nestalo je u BiH, oko 6.500 nestalo je tokom sukoba u Hrvatskoj, a oko 4.500 nestalo je tokom sukoba na Kosovu i u vezi sa njim. Danas, 30 godina posle raspada Jugoslavije i 22 godine posle završetka sukoba na Kosovu, kao nestala lica vodi se još oko 1000 osoba. Bez obzira što se može smatrati kao uspeh to što je do sada rasvetljena sudbina oko 75 odsto od ukupnog broj prijavljenih nestalih lica, ipak deset hiljada porodica i stotine hiljada bliskih rođaka žrtava još uvek tragaju za svojim voljenima i traže pravo na istinu. S pravom, i dalje, pitanje nestalih u bivšoj Jugoslaviji se smatra kao goruće nasleđe devedesetih godina prošlog veka. Naravno, nerešavanje ovog pitanja predstavlja breme za sve ostale procese suočavanja sa prošlošću, a koji bi trebalo da dovedu da pomirenja.\nNažalost, zemlje nastale raspadom Jugoslavije nisu u dovoljnoj meri preuzele svoje obaveze u sprovođenju odredbi iz navedenih međunarodnih, a ni svojih domaćih instrumenata, a koji se odnose na pitanje nestalih osoba. Naime, nije urađeno dovoljno za rasvetljavanje sudbine nestalih, krivično gonjenje odgovornih za otmice i prisilne nestanke, pružanje reparacija (materijalnih i simboličnih) za žrtve i njihove porodice kao i vraćanje dostojanstva žrtvama. Iako predstavnici institucija deklarativno navode da pitanje rasvetljavanja sudbine nestalih tretiraju kao humanitarno pitanje, to jednostavno nije istina jer u praksi je očito da je to pitanje jako politizovano. To je najviše uočljivo u slučaju Kosova i Srbije. Za otkrivanje pojedinih masovnih grobnica na teritoriji Srbije je bilo potrebno od 15 do 20 godina, poput masovne grobnice u Rudnici, koja je otkrivena 2014. ili one na lokaciji Kiževak, koja je otkrivena 2020. U prvoj su pronađeni posmrtni ostaci 54 tela kosovskih Albanaca, a u drugoj devet tela. Teško je verovati da vlasti u Srbiji nisu znale za postojanje tih masovnih grobnica i da nisu imale informaciju o tačnim lokacijama. Na kraju, akciju sakrivanja tih tela nije mogao niko da se sprovede bez znanja državnih struktura. Ipak, čekalo se više od 15 godina da se one pronađu.\nS druge strane, kosovske vlasti optužuju srpsku stranu kao odgovornu za sve nestale na Kosovu, pa i za nestale Srbe, čiji broj je preko 400. Ne postoji nijedna indicija da kosovske vlasti samostalno preuzimaju bilo kakve aktivnosti za otkrivanje nestalih Srba na Kosovu i lociranje grobnica gde su pokopana tela Srba. Izgovor kosovske strane je da ne postoji nikakva arhiva gde se nalaze informacije o sudbini nestalih Srba, a pri tom zaboravljaju da je njihova odgovornost da sprovode istrage i pronalaze posmrtne ostatke nestalih Srba i drugih koji su pokopani na tajnim lokacijama na teritoriji Kosova.\nIako je civilno društvo bilo zadovoljno što je tema nestalih obuhvaćena dnevnim redom dijaloga između Kosova i Srbije, nije trebalo da prođe mnogo do razočarenja. Naime, posle poslednjeg sastanka u okviru dijaloga u Briselu, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio da je Srbija spremna da istraži svaku lokaciju na teritoriji Srbije gde kosovska strana sumnja da može biti grobnica. Naravno da kosovska strana ne može znati gde se nalaze grobnice na teritoriji Srbije, to treba da znaju srpske vlasti. A premijer Kosova Albin Kurti zahtevao je da se smeni šef srpske vladine komisije za nestala lica, jer je on bio deo srpskog državnog aparata iz 1990-ih. Ove izjave dovoljno pokazuju neozbiljnost i nedostatak političke volje na obe strane da preduzmu odgovornost i da tretiraju pitanje nestalih lica kao humanitarno pitanje. Odnos prema žrtvama se na najružniji način ilustruje na mestima masovnih grobnica. Ni na jednoj lokaciji u Srbiji gde su bile masovne grobnice nije postavljen nikakav spomenik, spomen ploča ili bilo šta kao znak poštovanja prema žrtvama. Ista je situacija i na Kosovu, gde uglavnom nisu obeležene lokacije masovnih grobnica. Takvom praksom ne može da se vrati dostojanstvo žrtvama i njihovim porodicama.\nKako stvari stoje, izgleda da ćemo i ove godine na Međunarodni dan nestalih lica čuti uobičajene izjave predstavnika vlasti i njihovu verbalnu podršku porodicama nestalih, ali to se neće odraziti na konkretne radnje koje rešavaju sudbinu nestalih, na kažnjavanje odgovornih za zločine, pružanje odgovarajućih reparacija za žrtve i na povratak dostojanstva žrtvama i njihovim porodicama.\nAutor jeizvršni direktor Fonda za humanitarno pravo Kosovo (FHP Kosovo).


Zabrinjavajuće: Srbiju godišnje napusti 400 lekara - Bizlife.rs\nZabrinjavajuće: Srbiju godišnje napusti 400 lekara\n10:06 Beograd, 12/10/2017\nSrbiju godišnje napusti oko 400 lekara zbog rada u inostranstvu, a situaciju dodatno otežava i to što je prosečna starosna dob specijalista čak 55 godina.\nU broj od 800 lekara koji odlaze ubrajaju se i oni koji Srbiju napuštaju samo na mesec ili dva, radi privremenog zaposlenja ili stručnog usavršavanja. „Blicu” je u Ministarstvu zdravlja rečeno da veliki broj naših lekara, vrhunskih stručnjaka, periodično radi u zdravstvenim ustanovama u inostranstvu.\n– Na osnovu raznih međudržavnih sporazuma, ali i drugih ugovornih obaveza, lekari odlaze da rade u države u okruženju, za šta im je, između ostalog, potreban i sertifikat Lekarske komore Srbije – kazali su iz tog ministarstva.\nNadležni dodaju i da je za protekle tri godine odobreno više od 4.600 specijalizacija, kao i zapošljavanje blizu 7.000 medicinskih radnika.\nlekari inostranstvo zdravsrvo


'Da se građanima objasni šta sve Srbija radi sa NATO'\nIzvor: Vesti-online.com, 12.Jul.2018, 18:53\nZamenik pomoćnika generalnog sekretara NATO Džejms Apaturaj ističe da saradnja Srbije sa Rusijom nije u kontradikciji sa saradnjom Beograda sa NATO.\n- NATO ne postavlja nikakve limite saradnji sa Srbijom zbog tesne saradnje Beograda sa Rusijom. Ne postoji kontradikcija za nas u dobrim odnosima sa Rusijom i sa NATO. >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << I mi bi želeli da imamo bolje odnose sa Rusijom - naglasio je on.\nApaturaj je u izjavi Tanjugu, RTS i TV Prva naglasio da bi NATO želeo više javne diplomatije u Srbiji, da se građanima objasni šta sve ta zemlja radi sa vojnom alijansom.\n- To je važno kako bi građani shvatili da postoji dobar odnos između nas dana i da želimo još više saradnje - poručuje on.\nApaturaj je ukazao da NATO sarađuje mnogo sa Srbijom i da u toj zemlji ima i svoju kancelariju preko koje pomaže i podržava Srbiji u reformi odbrane. Naglašava da postoje i zajedničke vežbe, preko kojih Vojska Srbije može da uči kako da bolje sarađuje sa vojskama drugih zemalja.\nRadio 021: "Da se objasni građanima da Srbija sarađuje sa NATO"


Vesti online / Sport / Košarka / Obradović pred meč sa Zvezdom: Čeka nas kvalitetna ekipa\nObradović pred meč sa Zvezdom: Čeka nas kvalitetna ekipa\nKošarkaši Fenerbahčea doputovali su jutros u Beograd gde u četvrtak od 19 časova igraju protiv Crvene zvezde u 28. kolu Evrolige.\nOprezan pred meč sa Crvenom zvezdom: Željko Obradović\nEvropskog šampiona sa klupe predvodi naš stručnjak Željko Obradović. U prvom delu sezone je turski tim ubedljivo pobedio Zvezdu na svom terenu, ali takođe pamti i prošlogodišnji poraz u Beogradu. Zbog toga je Obradović oprezan u davanju izjava.\n- Zvezda je kvalitet pokazala ove sezone, posebno u Beogradu, gde ima samo dva poraza. Moramo biti maksimalno skoncentrisani u izvršavanju zadataka i pristupu utakmici. Igrači to znaju, čeka ih kvalitetna ekipa. Treba da poštujemo i sebe i rivala i da odigramo na visokom nivou, da mi svi igrači ostanu zdravi. Moramo da budemo motivisani u svakom meču - rekao je Obradović, a prenosi Blic.rs.\n* Šta kaže Alimpijević pred gostovanja šampiona Evrope?


Cvijanovićeva: Opozicija je u panici – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nCvijanovićeva: Opozicija je u panici\nBy Bojan Hrstić / 23. 04. 2016.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je da je opozicija u panici od protesta, a ne vlast.\n“Čiste su gluposti izjave lidera SDS-a Mladena Bosića da je vlast u panici zbog protesta i to nije prva glupost koju čujem od opozicionara i Bosića. Izgleda da su oni u panici. Donijeli su političku odluku da idu u proteste i šta imaju više da pričaju”, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\nOna je naglasila da vlast nije ni u kakvoj panici, radi svoj posao daleko bolje na nivou Republike Srpske nego oni na nivou BiH, suočeni sa brojnim izazovima i problemima od kojih su neke oni nametnuli, jer blokiraju sredsta koja pripadajau Republici Srpskoj.\nCvijanovićeva je pojasnila da nema protesta i kontraprotesta, već protesta i protesta.\n“Opozicija ima svoj razlog da najavi proteste, a mi svoj. Oni su se odlučili za jednu stepenicu u svom političkom životu i mi imamo pravo da se odlučimo za našu i to nije nikakvo tjeranje inata”, dodala je Cvijanovićeva.\nOna je navela da će javnost biti upoznata da li će protesti opozicije i vlasti biti održani isti dan, ali da već sada zna ko će imati više učesnika, jer to “nije teško ni predvidjeti”.\n“Upravo zato oni i komentarišu da ne bi bilo dobro da se organizuju i drugi protesti, a kada ih oni organizuju to je dobro. Ako oni misle da je dobro organizovati proteste onda i ja mislim da je dobro da i mi organizujemo svoje, jer imamo puno toga da im kažemo, a upravo zato jer znaju kako će izgledati brojno stanje i daju ovakve komentare”, smatra Cvijanovićeva.\nOna je dodala da se u politici donose odluke, a kada se one donesu “nema više lijevo-desno” već se mora djelovati, a to je ono što nedostaje opoziciji.\nRonioci čiste korito Vrbasa\n10 najgorih poslova u ovoj godini


Lavrov: Rusija se neće mešati u unutrašnja pitanja Srbije - 12.12.2016, Sputnik Srbija\nRusija se neće mešati u unutrašnja pitanja Srbije. Uvek smo spremni da nađemo balans u našim interesima, poručio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov... 12.12.2016, Sputnik Srbija\n© Tanjug / Dragan KujundžićSergej Lavrov i Aleksandar Vučić\nRusija se neće mešati u unutrašnja pitanja Srbije. Uvek smo spremni da nađemo balans u našim interesima, poručio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov na sastanku sa srpskim premijerom Aleksandrom Vučićem.\nPredsednik Vlade Republike Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas sa ministrom spoljnih poslova Ruske Federacije Sergejom Lavrovom, sa kojim je razgovarao o saradnji dveju zemalja i daljem razvoju odnosa na temelju strateškog partnerstva i interesa dveju zemalja za njegovo produbljivanje u svim pravcima.\nPremijer Vučić je istakao da bi jedan od fokusa saradnje Srbije i Ruske Federacije trebalo da bude privredna saradnja, imajući u vidu pogodnosti koje pruža Sporazum o slobodnoj trgovini. On je naglasio da je Srbija spremna za unapređenje saradnje u oblasti energetike, poljoprivrede i telekomunikacija i dodao da su ruske investicije u svim navedenim oblastima dobrodošle.\nPremijer Vučić obavestio je ministra Lavrova o ekonomskom napretku Srbije i izrazio interesovanje Srbije za proširenje kapaciteta za skladištenje gasa u Banatskom dvoru, kao i za izvoz „Fijat“ vozila na rusko, ali i tržište Evroazijske unije. Predsednik srpske Vlade zahvalio je na donaciji Ruske Federacije za unutrašnje oslikavanje Hrama Svetog Save u Beogradu, kao i aktuelne izrade mozaika na kupoli Hrama.\nMinistar Lavrov preneo je premijeru Vučiću pozdrave predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina i premijera Dmitrija Medvedeva, posebno ceneći lične napore srpskog premijera za saradnju sa Rusijom, kao i pozitivne tendencije u ekonomskim vezama u cilju daljeg privrednog rasta i razvoja dveju zemalja. „Rusija se neće mešati u unutrašnja pitanja Srbije. Uvek smo spremni da nađemo balans u našim interesima“, istakao je ministar Lavrov.\nPremijer Vučić i ministar Lavrov razgovarali su i o razvoju saradnje u oblasti odbrane, koji će biti tema narednog susreta premijera Vučića sa ruskim ministrom odbrane Sergejem Šojguom u Moskvi.