Beograd uvodi taksu za držanje opasnih pasa - Sloboda za zivotinje\n01. decembar 2011.\n„Četiri slučaja napada vlasničkih opasnih pasa na građane Beogradau relativno kratkom periodu, dovela su do toga da Grad Beograd više neće da čeka da republička veterinarska inspekcija, koja je jedina nadležna za sprovođenje Zakona u ovoj oblasti, počne da radi svoj posao. Nadležni u Gradu će učiniti sve što je u njihovoj moći da obezbede bezbednost Beograđana“'- najavio je predsednik Specijalne međuresorne komisije za rešavanje pitanja nevlasničkih pasa i gradskisekretar za komunalno stambene poslovePredrag Petrović.\nU svim važnim segmentima isključivu nadležnost nad sprovođenjem Zakona o veterini i Zakonu o dobrobiti životinja ima republička veterinarska inspekcija Ministarstva poljoprivrede, trgovine, vodoprivrede i šumarstva.\nNa lokalne samouprave prenete su određene nadležnosti, ali ne i sve one koje bi omogućile punu i efikasnu primenu pomenutih zakona. Takođe, puna primena ovih zakona nije moguća i zbog činjenice da i do danas nisu doneti svi neophodni podzakonski akti odnosno pravilnici, a da se i oni Pravilnici koji su doneti ne poštuju.\nZbog toga će Beograd nastaviti da insistira na donošenju podzakonskih akata i dobijanju većih nadležnosti kako bi mogao da pored sprovođena Strategije i edukacije o odgovornom vlasništu, preuzme i primenjuje mere kontrole i sankcija prema neodgovornim vlasnicima, koji nebrigom i nepoštovanjem pozitivnih pravnih propisa, ali i moralnih načela, direktno uzrokuju povećanje broja napuštenih životinja, kaoi druge incidente. Do kraja godine Beograd će uvesti nova pravila koja podrazumevaju pooštrenu kaznenu politiku i taksu za držanje opasnih pasa.\n„Pooštrićemo kriterijume za izvođenje opasnih pasa na javne površine i kaznenu politiku, i uvesti taksu za držanje opasnih pasa u iznosu od 30.000 dinara na godišnjem nivou“, najavio je Petrović i dodao da se dopunom Odluke o držanju domaćih životinja i kućnih ljubimaca na teritoriji grada Beograda uvode pooštrena pravila.\nOd usvajanja Odluke opasne pse na javne površine mogu izvoditi samo punoletna lica, na povocu i sa zaštitnom korpom. Tom prilikom sa sobom moraju nositi potvrde, odnosno pasoš za pse.\n„Da bi sprečili razne malverzacije sa registracijama van Beograda, uvodimo pravilo da vlasnici opasnih pasa koji nisu registrovani na teritoriji grada Beograda, za izvođenje na javne površine u našem gradu moraju pribaviti prethodnu saglasnost Sekretarijata za komunalne i stambene poslove, koja se izdaje po izvršenom pregledu psa od strane Veterinarske ustanove (da li je vakcinisan, obeležen i dr i u obavezi je da plati taj pregled po važećem Cenovniku ustanove). Saglasnost se izdaje na period od 15 dana. Od pribavljanja saglasnosti izuzeti su opasni psi koji učestvuju u međunarodnim i nacionalnim izložbama u organizaciji Kinološkog saveza Srbije, ali moraju imati sa sobom važeću prijavu za učešće na izložbi“, objasnio je Petrović.\nKazne za prekršaje ovih pravila iznosiće od 30.000 do 75.000 dinara.\nSvi su saglasni u tome da je neodgovorno vlasništvo najveći uzrok postojanja i velikog broja nevlasničkih tzv uličnih pasa, pa je ovaj korak Grada tim više neminovan.\nPredsednik Specijalne međuresorne komisije podsetio je još jednom da Beograd ne može i ubuduće da se suočava samo sa posledicama, bez mogućnosti da utiče na uzroke problema, jer su oni u isključivoj nadležnosti republičke veterinarske inspekcije Ministarstva poljoprivrede, trgovine, vodoprivrede i šumarstva.\nPravilnik o držanju opasnih pasa postoji, ali se očigledno ne primenjuje. Ne vrši se adekvatna kontrola registrovanja opasnih pasa, pa imamo lažne registracije, ne kontroliše se adekvatno držanje opasnih pasa i ne postupa brzo i efikasno u situacijama koje su zakonom kažnjive.\nSa druge strane neki izuzetno bitni Pravilnici nisu ni doneti.\nJedan od njih je i Pravilnik koji će regulisati pitanje privatnih prihvatilišta za pse - azila, a koji donosi Ministarstvo za poljoprivredu, trgovinu, vodprivredu i šumarstvo.\n„Donošenje Pravilnika najavljeno je pre tri godine, a pravilnik do danas nije donet. I ovde Beograd i pored toga čini više nego što je predviđeno jer svake godine raspisuje Konkurs i dodeljuje sredstva udruženjima za zaštitu životinja registrovanim na teritoriji Grada“ - objašnjava Petrović.\nOn je podsetio da je Beograd tražio, ali nije dobio, ni delimični prenos nadležnosti koje su neophodne za ozbiljno hvatanje u koštac sa problemom.\n„Delimične nadležnosti koje su date lokalnim samoupravama odnose se isključivo na hvatanje i zbrinjavanje pasa, i na kontrolu vlasnika po pitanju vođenja pasa na povocu, higijene i komunalnog reda. I to sve samo na javnim površinama. I ove, poslednje navedene Beograd je dobio tek pre 9 meseci na sopstveni zahtev i posle mnogo insistiranja“ - istakao je Petrović.\nDrugi zahtevi Beograda o prenosu nadležnosti, kao i neophodnim izmenama zakona koje su usmerene isključivo ka pooštrenoj kontroli odgovornog vlasništva nad psima, Beograd do danas nije dobio.\nGradski sekretar za komunalno stambene poslove najavljuje da će na usaglašavanju teksta predloga Izmena sarađivata sa stručnom javnošću i nevladinim sektorom.\n„Zakon ne ograničava vlasništvo nad bilo kojom vrstom psa, a način držanja i kontrolu zakonitog ponašanja vlasnika može da kontroliše, pa dakle i podnosi prijave, isključivo republički veterinarski inspektor. Isto važi i za pitanja čipovanja i vakacinacije. Incidenti se takođe prijavljuju republičkoj veterinarskoj inspekciji“ - objašnjava Petrović.\nLokalnoj samoupravi, a samim tim i Beogradu, ostaje samo da hvata pse nakon incidenta i da plaća naknade, znači da se suočava sa posledicama a ne uzrokom problema.\nPetrović je podsetio da je Beograd jedini grad u Srbiji koji ima svoju Veterinarsku ustanovu, nad kojom je nadležnost dobio na sopstveni izričiti zahtev. Takođe, Beograd je jedini grad u Srbiji koji dokazano sprovodi strategiju „ne ubij“ i to dve godine duže i od perioda kada je sprovođenje ove strategije postalo i zakonska obaveza.\nKonačno, Beograd je jedini grad koji ima gradska prihvatilišta za pse (sada čak 4, od čega je jedno, ono u Ovči, namenjeno isključivo smeštaju bolesnih pasa) u kojima se psi drže u skladu sa evropskim standardima.\n„Istovremeno, Grad radi na promovisanju politike odgovornog vlasništva i usvajanja pasa, jer smatra da su prihvatilišta samo privremena, a nikako željena i dugotrajna rešenja. U drugim gradovima situacija nije ni približno ovako uređena, a istovremeno, uz sve ove napore, Beograd se i dalje suočava sa problemom.“ - kaže Petrović.\nParalelno sa ovim Grad Beograd, uprkos svim zakonskim ograničenjima, nastavlja da vodi bitku i po pitanju smanjenja broja uličnih pasa.\n„Iako smo, na žalost, i u ovom domenu imali incidente, stvari se u značajnoj meri popravljaju. Uspeli smo da se broj incidenata za proteklih 10 meseci ne uveća, već naprotiv - smanji. Usvajanjem niza važnih odluka i primenom mera napravili smo značajne pomake u ovoj oblasti, kao što su: baza podataka, procedure hvatanja napuštenih životinja, revakcinacije i sl, izgrađena su nova prihvatilišta i povećani kapaciteti postojećih, a stalno se sprovode i mere stimulacije besplatnog čipovanja, vakcinacije i sterilisanja vlasničkih pasa. Svima nam je, nadam se, cilj stvaramo uslove za humani pristup i brigu o životinjama, ali i da vodimo računa pre svega o bezbednosti građana.“ - zaključio je Petrović.\nZbog svega ovoga Grad poziva i medije da svojim aktivnostima doprinesu što efikasnijem rešenju ovog problema, ali i da maksimalno podrže „Kampanju odgovornog vlasništva i usvajanja pasa - Najbolji prijatelj“.\nOriginalna vest: Veterina Beograd


Do promene tog zakona, nekoliko hiljada roditelja dece s invaliditetom u Srbiji imalo je pravo da bude na bolovanju i za to prima naknadu do 5. godine deteta, te da, zavisno od stepena invaliditeta deteta, prima i takozvanu tuđu negu (naknada za pomoć i negu drugog lica).\nZakon se ne bavi problemom šta se dešava u slučajevima ako dete sa invaliditetom do svoje pete godine ne prohoda, to jest i dalje zahteva negu 24 časa dnevno – roditelj jednostavno više nema pravo na kontinuirano bolovanje.\nPrema raspoloživim podacima, na teritoriji opštine Bečej oko 290 osoba prima tuđu negu i pomoć.\nNakon izmena zakona, od jula ove godine, roditelji moraju da biraju da li će biti na bolovanju ili će primati „tuđu negu“. Naime, roditelji dece s invaliditetom nemaju više pravo na naknadu za odsustvo s posla zajedno s naknadom za tuđu negu i pomoć, iako je reč o različitoj vrsti prava – jedno je pravo roditelja (bolovanje), a drugo pravo deteta.\nUprkos tome što je Ustavnom sudu u septembru ove godine podneta inicijativa za ocenu ustavnosti takvog zakonskog rešenja, a od septembra se održavaju i protesti širom Srbije, odredbe zakona nisu promenjene.\nInsajder.net je 18. decembra objavio da „dok od Radne grupe i Ministarstva za rad nema odgovora na pitanje novinara Insajdera da li će sporni Član 12 Zakona biti promenjen, a iz Ustavnog suda poručuju samo da je ’postupak u toku’, pojedini roditelji pogođeni ovim zakonskim izmenama nemaju vremena za čekanje“. Insajder je na pitanje zašto su u sukobu pravo roditelja i pravo deteta, koja ne bi trebalo da isključuju jedno drugo, od Ministarstva za rad dobio odgovor da „istovremeno korišćenje oba prava nije moguće jer ova dva prava – davanja imaju isti cilj, brigu o detetu u okviru porodice i oba se plaćaju iz budžeta istom roditelju koji trenutno ne radi“.\nU tekstu koji možete pročitati na (https://insajder.net/…/Roditelji-dece-s-invaliditetom-moraj…) piše da se iz ministarstva navodi da se „novčano davanje generalno koristi za ’kompenzaciju’ neformalne nege od strane članova porodice i da nezaposleni roditelj kroz dodatak dobija kompenzaciju za svoj rad. Na pitanje zašto se štedi na svega nekoliko hiljada porodica u Srbiji, čija je egzistencija ionako ugrožena, nismo dobili odgovor“.\nInsajder podseća i da protiv usvojenih izmena Zakona mesecima širom Srbije protestuje inicijativa „Mame su zakon“, a Mreža organizacija za decu Srbije (MODS) i Nacionalna organizacija za retke bolesti Srbije (NORBS) podnele su 19. septembra Ustavnom sudu inicijativu za ocenu ustavnosti nekoliko odredbi Zakona. Inicijativu je, nekoliko dana pre toga, podnela i Poverenica za ravnopravnost.\n„Govoreći o argumentima za inicijativu, predsednica NORBS-a Ivana Badnjarević navodi da se ovakvim zakonom roditelju ili uskraćuju prava na rad, odsustvo za negu i pravo na zaradu, ili se detetu uskraćuje njegovo pravo. Izmena Zakona, kako je rekla, predstavlja ograničenje ljudskih prava i višestruku diskriminaciju. ’Samim tim je u suprotnosti s Ustavom Srbije, Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava, Konvencijom o pravima deteta, Međunarodnim paktom o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima i Evropskom socijalnom poveljom’, navela je Ivana Badnjarević, a prenosi portal bebac.com. U Ustavnom sudu na pitanje Insajdera šta se dešava s inicijativom MODS-a i NORBS-a rekli su da su podnete inicijative ’pripojene predmetu ranije formiranom povodom inicijative u kojoj se takođe osporavaju pojedine odredbe istog zakona’ kao i da je ’postupak u toku’.\nNa dodatno pitanje Insajdera, da li Radna grupa bar razmatra promenu člana 12, stava 7, koji sukobljava naknade koje su do sada dobijale porodice dece sa invaliditetom, dobili smo kratak odgovor da ’kada Radna grupa bude završila javnost će o tome biti obaveštena’“, piše Insajder.\nPoslednji put izmenjeno 25 oktobar 2019\nViše iz ove kategorije « I ja sam tu – društvena isključenost dece sa invaliditetom zbog siromaštva (8. deo): Zašto se deca smeštaju u domove?\tI ja sam tu – društvena isključenost dece sa invaliditetom zbog siromaštva (10. deo): U predlogu nema osoba sa invaliditetom »


Svjetska banka: Tešanj jedna od najuspješnijih općina u BiH - Klix.ba\n3.6.2015. u 11:54\nSvjetska banka (WB) ocijenila je općinu Tešanj jednom od najuspješnijih u Bosni i Hercegovini, i tim povodom snimit će video sa ciljem da se predstave rezultati općina, a među njima i primjer Tešnja, koje su uradile najviše na poboljšanju uslova za privlačenje novih investicija.\n"Projekat poboljšanja poslovnog okruženja u Bosni i Hercegovini", kojeg realizira IFC - dio grupacije Svjetske banke, priprema video u kojem želi predstaviti rezultate i općine koje su uradile najviše na poboljšanju investicione klime, i stvaranju uslova za privlačenje novih investitora.\n"Rezultati sa terena pokazuju da je općina Tešanj jedna od najuspješnijih u BiH, te bi nam bilo izuzetno zadovoljstvo da se odazovete našem pozivu i svojom izjavom učestvujete u pomenutom videu. Naše iskustvo u radu sa vama je izuzetno pozitivno, a rezultati koje smo ostvarili u općini Tešanj su zaista zapaženi od strane privrednika", kaže se, između ostalog, u pismu upućenom načelniku općine Tešanj Suadu Huskiću.\nU posljednje dvije godine Tešanj je povećao broj novootverenih radnih mjesta za skoro 15 posto, na 1312. U posljednje četiri godine izvoz iz ove općine je porastao za gotovo 90 posto, na oko 350 miliona KM.\nNa području općine posluje 2.255 poslovnih subjekata, a čak 23 najveće kompanije sa većinskim privatnim kapitalom čija sjedišta su u Tešnju nalaze se među 100 najvećih u Bosni i Hercegovini.\n"Ovi pokazatelji su prije svega rezultat jednog kontinuiteta u radu svih nas u Tešnju. Investicije nisu same došle. Građani, administracija, poslodavci, svi zajedno smo predano radili na tome da kreiramo uvjete u kojima je moguće biti uspješan. Urađen je odličan posao u proteklih 20 godina. U uvjetima slobodnog tržišta, u Tešnju pozitivno posluju bosanskohercegovačke, ali i evropske i svjetske kompanije", kazao je ovim povodom općinski načelnik Tešnja Suad Huskić.\nDodao je da u sljedećih 20 godina vidi Tešanj kao važan privredni centar koji će privući u još većem omjeru kako domaći, tako i inozemni kapital, "jer, investitori vole partnere za budućnost, uspješne priče, stabilne prilike i jednostavna rješenja".\nFDI magazin servis za monitoring stranih direktnih investicija uglednog Financial Timesa uvrstio je za period 2014/2015 Tešanj zajedno sa Žepčem i Teslićem (regija BEAR) među 10 najboljih regija za investiranje u jugoistočnoj Evropi.\nOpćina je dobitnik i prestižnog BEACON priznanje na nivou BiH, gdje je Tešanj u konkurenciji svih općina pobijedio u kategoriji kreiranja poslovnog ambijenta i privlačenja investicija.\nIsto tako, Tešanj, Teslić i Žepče su dobitnici posebnog priznanja za promociju poduzetništva na nivou jugoistočne Evrope kroz projekat Stvaratelji za stoljeće, saopćeno je iz Kabineta općinskog načelnika Tešnja.\nTešanj Svjetska banka


Kako je objavio američki dnevnik “Volstrit džornal” (Wall Street Journal – WSJ), jedan od sponzora konferencije, “Kumo” je projektovan da skrati pretraživanje tako što će rezultate grupisati po kategorijama.\nUkoliko se, na primjer, traži neki model automobila, rezultati će biti razvrstani u kategorije kao što su djelovi, spiskovi polovnih vozila na prodaju, mrežni forumi posvećeni traženom modelu, video snimci koji prikazuju vozilo i slično.\nWSJ je naveo i da “Majkrosoft” planira veliku reklamnu kampanju kako bi promovisao svoj novi pretraživač.\nČini se da je rat pretraživača za sada završen, jer “Gugl” drži 64 odsto tržišta, a “Jahu” oko 20 odsto.\n“Majkrosoft” je prošle godihnr pokušao da kupi “Jahu” kako bi udružio pretraživačke snage obe kompanije, ali “Jahu” nije bio zadovoljan cijenom.\n“Gugl” je, sa svoje strane, odustao od bilo kakvih sporazuma s “Jahuom” kada je postalo jasno da će državni regulatori tržišne konkurencije spriječiti takav pokušaj.


Pitanje stručne osposobljenosti i periodične provjere osposobljenosti\nNACRT ZAKONA O ZAŠTITI OD JONIZUJUĆIH ZRAČENJA, RADIJACIONOJ I NUKLEARNOJ SIGURNOSTI I BEZBJEDNOSTI: Reguliše se pitanje stručne osposobljenosti i periodične provjere stručne osposobljenosti svih zaposlenih lica u različitim industrijama i privrednim djelatnostima\nNacrtom zakona o zaštiti od jonizujućih zračenja, radijacionoj i nuklearnoj sigurnosti i bezbjednosti uvode se oštriji standardi sigurnosne i bezbjednosne kulture u toj oblasti, poručeno je sa okruglog stola, na kom je Ministarstvo održivog razvoja i turizma predstavilo Nacrt zakona iz te oblasti, u Privrednoj komori.\nKako je saopšteno iz Ministarstva održivog razvoja i turizma, okrugli sto organizovan je u cilju upoznavanja relevantnih subjekata u Crnoj Gori sa obavezama koje predviđa Nacrt zakona.\nGeneralna direktorica Direktorata za životnu sredinu Ivana Vojinović ukazala je da Nacrt zakona postavlja standarde za obavljanje djelatnosti u oblasti radijacione i nuklearne sigurnosti, koji se moraju poštovati.\n"Zakon, prije svega, propisuje šta sve treba da bude ispunjeno da bi neko dobio ovlašćenje da koristi izvor jonizujućeg zračenja bilo da je riječ u uvozu, izvozu, tranzitu, prevozu, skladištenju ili tretmanu određenog izvora jonizujućeg zračenja prema tzv. gradiranom pristupu, koji je prepoznat na međunarodnom nivou", ukazala je Vojinović.\nDodaje da Zakon takođe reguliše pitanje stručne osposobljenosti i periodične provjere stručne osposobljenosti svih zaposlenih lica u različitim industrijama i privrednim djelatnostima.\n"Propisane su i obaveze za ona preduzeća koja posluju u oblasti proizvodnje vode za piće, za preduzeća koja se bave prometom i tretmanom građevinskog materijala, odnosno ispitivanja građevinskog materijala na radioaktivnost", ukazala je Vojinović.\nNova rješenja definišu i pitanje prekograničnih pošiljki radioaktivnog otpada i istrošenog goriva, te medicinskog izlaganja ovoj vrsti izvora, imajući u vidu frekventnu upotrebu izvora jonizujućeg zračenja u oblasti medicine.\nPropisan je i način zaštite zdravlja ljudi od gasa radona, navodeći da je to pitanje i problematika kojoj je Ministarstvo dalo određen prioritet u proteklom periodu, a sve u svrhu zaštite zdravlja stanovništva Crne Gore.\nKako je navela generalna direktorica Direktorata za životnu sredinu, zakon ima implikacije na privredu Crne Gore, uvodi oštrije standarde, kao i osnovne standarde sigurnosne i bezbjednosne kulture koje trenutno baštine sve zemlje Evropske unije i sve razvijene države.\n"U tom pogledu predviđeno je da se Zakon počne primjenjivati tri godine nakon donošenja, kako bi se privreda prilagodila na ove obaveze, a da bi administracija sa druge strane donijela sva podzakonska akta koja su neophodna za njegovu primjenu", poručila je Vojinović.\nPotpredsjednik Privredne komore Danilo Gvozdenović ukazao je na dobru saradnju sa Ministarstvom održivog razvoja i turizma, te naveo da je Odbor za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Privredne komore kreirao dva tima, od kojih će jedan da radi upravo na ovakvoj vrsti propisa i pomoći Ministarstvu pred kojim se nalazi izazov da zatvori Poglavlje 27.\nIZVOR: Vebsajt CdM, 25.04.2019.


Poletanje šatla ponovo pod znakom pitanja Poletanje šatla ponovo pod znakom pitanja – Personal magazin\nPoletanje šatla ponovo pod znakom pitanja\nAmerički orbiter trebalo bi kasnije danas da poleti u dvonedeljnu misiju dopremanja i ugradnje poslednjeg dela japanske svemirske laboratorije Kibo na Međunarodnu svemirsku stanicu. Predviđeno je da sedmočlana posada šatla…\nAmerički orbiter trebalo bi kasnije danas da poleti u dvonedeljnu misiju dopremanja i ugradnje poslednjeg dela japanske svemirske laboratorije Kibo na Međunarodnu svemirsku stanicu.\nPredviđeno je da sedmočlana posada šatla obavi pet izlazaka u slobodni prostor radi spajanja japanskog modula. Taj deo laboratorije je zapravo vrsta zastakljene verande, koja će omogućiti astronautima da pojedine eksperimente vrše u svemirskom vakuumu.\nFunkcioneri u Svemirskom centru Kenedi, na Floridi, kažu da će pokušati da lansiraju šatl večeras oko ponoći po srednjoevropskom vremenu, ali meteorolozi NASE kažu da bi oluje sa grmljavinom mogle i ovog puta da pokvare plan. Prethodnih dana lansiranja su bila odlagana iz istih razloga.\nU posadi šatla biće i astronaut Timoti Kopra, koji će na Međunarodnoj svemirskoj stanici zameniti Japanca, Koićija Vakatu. Vakata je član posade stanice od marta.\nNASA je pod pritikom da dovrši izgradnju stanice pre kraja septembra iduće godine, odnosno roka do koga bi preostala tri šatla trebalo da budu povučena iz upotrebe. Do tada, predviđeno je još osam letova.\nPoletanje šatla ponovo pod znakom pitanja was last modified: July 15th, 2009 by Redakcija\nCape CanaveralEndeavourKennedy Space CenterSpace shuttle\nEx-Yu paket u ponudi kompanije Vip mobile\nInfostudov CV kalkulator- saveti za idealnu biografiju


U prodaji i CIVOR sirće - juGmedia\nToliko je kiselo da je civor, pridev je koji koriste samo Leskovčani, pomalo i zaboravljen, ali su upravo privrednici sa juga odlučili da ga ožive i naprave pravo „Civor“ sirće.\nDirektor proizvodnog pogona „Paprika plus“ iz Leskovca, iz kojeg izlazi ovaj proizvod, Ivan Nikolić tvrdi da jeste najkiselije vinsko sirće na svetu, a marketinškom idejom su očigledno oduševljeni i u Udruženju preduzetnika.\n„Zaista je civor kiselo. Mnogi koji nisu iz Leskovca možda neće razumeti o čemu pričam, ali smo se mi sa ovim proizvodom i fokusirali na naše ljude, malo starije domaćice, one koji znaju šta taj izraz zapravo znači“, ističe Nikolić.\nIme i ambalažu Civor sirćeta, koje se proizvodi u Donjoj Lokošnici, osmislio je njegov otac Dragan Nikolić.\n„Ako smo već odlučili da obogatimo naš asortiman proizvoda i sirćetom, bilo je logično da ono bude civor“, dodaje Ivan.\nEvo šta o samom proizvodu kaže njegov idejni tvorac:\nOvaj privrednik posluje u gradu na Veternici od 2014. godine, već izvovzi prerađenu mlevenu papriku iz Donje Lokošnice za najveće markete u Srbiji, kao i začine poput bibera i belog luka u prahu, a „Civorom“ odlučuje da proširi asortiman svojih proizvoda na tržištu.\nUhapšen radnik “Srbija šume” zbog primanja mita\nNIŠ – Ekipe „Jugoistoka“ krenuće naredne nedelje da ugovore o reprogramiranju dugova za električnu energiju potpisuju u kućama i stanovima dužnika. (više…)\nLESKOVAC – Rukovodstvo predškolske ustanove „Vukica Mitrović“, u čijem sastavu je 11 leskovačkižh vrtića, konsultovaće nutricioniste u vezi sa upotrebom mesnih preprađevina u ishrani dece. (više…)\nZa vikend karneval životinja\nNIŠ – Udruženje“ZOO planet“ organizovaće narednog vikenda u Nišu prvi karneval životinja. (više…)\nKomparacija prideva:po leskovacki kiselo, pokiselo, najkiselo, civor!!!Ha,ha,ha..


RTV BIR - Marš muslimanskih udruženja protiv napada u Parizu\nMarš muslimanskih udruženja protiv napada u Parizu Istaknuto\nU utorak, ispred Brandenburške kapije u Berlinu u 18.00 sati (17.00 sati po srednjoevropskom vremenu), muslimanska udruženja organiziraju manifestaciju kojom žele osuditi napade izvedene u Parizu protiv sedmičnog časopisa Charlie Hebdo.\nNjemačka kancelarka Angela Merkel i nekoliko njenih ministara trebalo bi da učestvuju na manifestaciji, rekao je glasnogovornik vlade, javlja Fena.\n- Kancelarka i vice-kancelar (Sigmar) Gabriel i drugi ministri žele učestvovati na ovoj manifestaciji, rekao je glasnogovornik Georg Streiter u ponedjeljak na redovnoj konferenciji za novinare.\nU nedjelju je u Parizu održan Marš za Republiku, na kojem je učestvovalo više od 55 svjetskih lidera i stotine hiljada građana. Marš je održan na poziv predsjednika Francuske svjetskim liderima i vladama da se pridruže Francuskoj i osude napade u kojima je prošle sedmice u Parizu ubijeno 17 ljudi.\nViše iz kategorije: « Kukasti krst i antimuslimanske poruke ponovo osvanule na zidovima džamije u Njemačkoj\tTolerantna Njemačka: Protesti protiv antiislamista »


KG: Opet problem, izdaje se zakupljena autobuska stanica - iKragujevac\nKG: Opet problem, izdaje se zakupljena autobuska stanica\nsreda, 05 avgust 2015 16:08\nZa zakup autobuskih stanica u Kragujevcu i Topoli stiglo je oko 30 ponuda, a mesečni najma koji je ponuđen iznosi od 300.000 dinara pa do čak 5,6 miliona dinara.\nPredstavnici firmi koji su pre samo nekoliko meseci već potpisali ugovore sa "Autosaobraćajem" i Agencijom za privatizaciju o zakupu tih stanica na godinu dana, rekli su da će pravdu potražiti na sudu i da ih sa stanica može pomeriti samo pravosudna odluka.\n"Za stanicu u Topoli stiglo je sedam-osam ponuda, a više od 20 za stanicu u Kragujevcu", izjavio je Miroslav Grujić vlasnik firme "Inter turs", članice konzorcijuma koja je zakupila stanicu u Topoli.\nGrujić, koji je u ponedeljak 3. avgusta prisustvovao otvaranju ponuda, rekao je da najveći ponuđeni mesečni iznos za plaćanje zakupnine za stanicu u Topoli 620.000 dinara i da je to ponuda aranđelovačke firma "MG Kop".\nOn je naveo da je za stanicu u Kragujevcu najveći iznos mesečne zakupnine 5,6 miliona dinara i da je reč o firmi "Janjušević".\n"Ako je država pravna, ovaj oglas Agencije za privatizaciju o izdavanju u zakup već zakupljenih stanica treba da bude poništen", rekao je Grujić i podsetio da ima ugovor o zakupu na godinu dana.\nOn je naveo i da je uložio 2,5 miliona dinara u sređivanje stanice, kao i da su mu, kako tvrdi, predstavnici Agencije za privatizaciju rekli "to se zovek rizik poslovanja", kada ih je upitao kako da povrati uloženi novac, kada još uvek čeka dozvolu za rad, i kada se ponovo oglašava poziv za izdavanje u zakup.\n"Kada su pre nekoliko meseci objavili oglas o zakupu stanice u Topoli niko se nije javio, a sada kada smo je sredili treba neko da je preuzme. To nećemo da dozvolimo i pravdu za te nezakonite radnje potražićemo na sudu", rekao je Grujić.\nI Draško Đuričković direktor firme "Bamiron KG", koja je nedavno na godinu dana zakupila stanicu u Kragujevcu rekao je da se dobrovoljno neće pomeriti sa stanice i da će pravdu potražiti na sudu.\n"Imam ugovor o zakupu na godinu dana i odavde se neću pomeriti dok tako sud ne odluči", rekao je Đuričković i podsetio da je zaposlio 38 lica sa tržišta rada.\nOn je naveo i da je stanicu zakupio za 3,6 miliona dinara na godinu dana, izmirio dugovanja za struju i vodu "Autosaobracjaja" koja su iznosila više od dva miliona dinara, kao i da je uložio značajna sredstva u njeno sređivanje.\nKako je nedavno obrazloženo, Agencija za privatizaciju je u skladu sa zakonom o stečaju raspisala oglas za izdavanje u zakup stanica u Kragujevcu i Topoli, budući da je "Autosaobraćaj" promenio status.\nKada su stanice ovog proleća izdate u zakup "Autosaobraćaj" je bio u restrukturiranju, a mesec-dva kasnije u to preduzeće je uveden stečaj.\nNezvanično se saznaje da će novi zakupci biti poznati za nekoliko dana, kada odbor poverilaca, odluči koja je ponuda najbolja.\nGlavna autobuska Stanice u Kragujevcu i Topoli više od godinu i po dana nisu radile zbog štrajka radnika "Autosaobraćaja", zbog čega su se najviše nervirali građani koji putuju, koji su po snegu, kiši i suncu morali na da čekaju autobuse na neadekvatnim stajalištima u blizini tih stanica.


Pravila o zaštiti privatnosti – Traian Grand Hotel, zvanični veb sajt | Hoteli u gradu Jaši\nOva Izjava o zaštiti privatnosti se odnosi na veb sajt www.grandhoteltraian.ro koji je u vlasništvu i kojim upravlja objekat Traian Grand Hotel. Izjava o zaštiti privatnosti opisuje način na koji prikupljamo i koristimo lične podatke koje unesete na našem veb sajtu: www.grandhoteltraian.ro. Takođe objašnjava opcije koje su vam dostupne u pogledu naše upotrebe vaših ličnih podataka i kako možete da pristupite tim podacima i da ih ažurirate.\nUkoliko ne želite da dozvolite obradu podataka kao što je opisano u stavkama C-F, a nije vam direktno dostupna ova opcija (na primer, u podešavanjima naloga), kontaktirajte objekat na hoteltraianiasi@gmail.com .\nOslanjamo se na to da ćete se pobrinuti da svi vaši lični podaci budu potpuni, tačni i aktuelni. Molimo vas da nas što pre obavestite o bilo kakvim promenama ili greškama u vezi sa vašim ličnim podacima na hoteltraianiasi@gmail.com . Vaš zahtev ćemo obraditi u skladu sa važećim zakonom.\nUkoliko imate pitanja ili nedoumice u vezi sa načinom na koji obrađujemo vaše lične podatke, ili ako želite da primenite svoja prava u skladu sa ovim obaveštenjem, možete slobodno da nas kontaktirate na hoteltraianiasi@gmail.com . Takođe, svoja pitanja i nedoumice možete da uputite lokalnim organima za zaštitu podataka.


Naslovnica Posavina Brčko Prezentovan projekat optičkog povezivanja na teritoriji Brčko distrikta BiH\nBrčko – Predstavnici konzorcijuma – firme „Conram“ iz Brčkog i Arhitektonsko – građevinskog instituta iz Novog Sada, prezentovali su danas u prostorijama JP „Komunalno Brčko“ projekat optičkog povezivanja pametnih brojila u Sistemu daljinskog očitavanja kupaca i upravljanja potrošnjom električne energije (AMM), čiji je rok za realizaciju bio 90 dana.\nUgovor za realizaciju ovog projekta potpisan je 1.3.2016. godine, a projektanti su u planiranom roku isporučili sve što je bilo definisano projektom i ugovorom, što podrazumijeva izradu projektne dokumentacije, odnosno glavnog projekta izgradnje optičke infrastrukture na teritoriji cijelog Distrikta, prije svega u užem urbanom području.\nDirektor JP „Komunalno Brčko“ Admir Nuković pojasnio je da se projekat sastoji iz dvije odvojene cjeline. “Prvu cjelinu čini povezivanje 388 objekata na teritoriji gradskog naselja Brčko. Ovi objekti razvrstani su na 5 optičkih čvorišta i na 13 različitih kablovskih pravaca kapaciteta do 144 optička vlakna. Drugu cjelinu čini povezivanje svih domaćinstava u centralnoj gradskoj zoni, što je 3.842 korisnika, na optičko čvorište, koje će biti u prostorijama preduzeća, najvjerovatnije upravnoj zgradi. Ova cjelina se sastoji iz 5 posebnih kablovskih pravaca velikog kapaciteta (876 vlakana).\nPrilikom dizajniranja svakog kablovskog pravca vođeno je računa da se inicijalno obezbijedi kapacitet za povezivanje trenutnih potreba JP “Komunalno Brčko” u području koje povezuje dati kablovski pravac, a za eventualne naknadne potrebe obezbijedi dodatni kapacitet sve do 100% penetracije rezidencijalnih korisnika.\n“Realizacija ovog projekta će omogućiti da uvezanost u elektrodistributivnom dijelu sistema bude bazirana na modernim informacionim tehnologijama, a ujedno i pristupačna i jedinstvena podloga za eventualno buduće širenje usluga za građane u saradnji sa drugim davaocima poput mobilnih operatera, internet provajdera i televizijskih programa, što bi značilo kvalitetnije i jeftinije usluge za naše korisnike, te realizaciju koncepta Fiber To The Home (FTTH)“, dodao je Nuković.\nNebojša Popović, jedan od saradnika na izradi projektne dokumentacije naglasio je da bi realizacija ovog projekta značila podizanje kvaliteta usluga, ali i veće zadovoljstvo korisnika, te da optičko povezivanje brojila, koje se nalazi u svakoj kući i poslovnom objektu, predstavlja odličnu podlogu za implementaciju „Smart City“ projekata. „Ovim projektom predviđeno je povezivanje trafostanica JKP, ali i javnih preduzeća, obrazovnih ustanova, institucija kulture, zdravstvenih ustanova, mjesnih zajednica i ostalih zona od interesa, kao i povezivanje svih domaćinstava-korisnika elektrodistributivne mreže“, rekao je Popović.\nStvaranjem jedinstvene gradske optičke mreže, smanjila bi se potreba za iznajmljivanjem pojedinih servisa od drugih telekomunikacionih operatera, bili bi smanjeni troškovi daljinskog očitavanja ali i poboljšan kvalitet komunalnih usluga. Takođe brojni su i drugi benifiti koje bi donijela jedinstvena gradska optička mreža poput smanjenja troškova lokalne zajednice, mogućnosti rada na daljinu, privlačenja investitora, a samim tim otvaranja novih radnih mjesta te generalno poboljšanja kvaliteta života građana.\nPrezentaciji su prisustvovali zaposlenici preduzeća, najviše iz službi u čijoj je nadležnosti dalja realizacija ovog projekta, te predstavnici mobilnih i kablovskih operatera koji djeluju na teritoriji Brčko distrikta BiH.


U korenu prljave kampanje protiv Branke Stamenković, koju SNS već drugi dan vodi šireći preko medija laži o njenim aktivnostima u SE, nalazi se očigledan strah vlasti od onoga što bi ona mogla reći o stanju demokratije u Srbiji na predstojećem sastanku Odbora za monitoring u Londonu, na čijem dnevnom redu je izveštaj o Srbiji.\nJavne pretnje šefice delegacije Srbije pri SE da Branku Stamenković treba isključiti iz naše delegacije sračunate su na to da u Savetu Evrope ućutkaju jedinog predstavnika građana koji govori istinu o kontroli medija, krađi izbora, korupciji u vrhu vlasti i disfunkcionalnom pravosuđu u Srbiji.\nSrbija je jedna od deset država-članica Saveta Evrope koja se trenutno nalazi u postupku monitoringa. Izvestioci Saveta Evrope prikupljaju informacije o stanju medija, slobodi izbornog procesa, nezavisnosti pravosuđa, stanju ljudskih prava, nivou korupcije i ostalim relevantnim demokratskim procesima u zemlji koja je pod monitoringom, nakon čega pišu i objavljuju svoj izveštaj o tome u kojoj meri su ispunjeni standardi na koje se država obavezala prilikom pristupanja Savetu Evrope.\nNajnoviji nacrt Izveštaja o Srbiji je na dnevnom redu predstojeće sednice Odbora za monitoring SE u maju, a nakon njegovog usvajanja, o njemu će se raspravljati i u Skupštini Saveta Evrope u junu. Savet Evrope nije EU u kojoj glavnu reč vodi Nemačka i koja daje podršku predsedniku SNS-a za sve što radi u Srbiji. Savet Evrope je organizacija koja uključuje sve države Evrope i nije pod kontrolom bankarskog globalizma. Zbog toga i osnovan strah SNS-a da će u izveštaju Saveta Evrope i aktivnog učešća DJB i Branke Stamenković biti utvrđeno stvarno stanje u Srbiji.\nForsirajući u javnosti morbidnu ideju da delegacija Srbije u Savetu Evrope treba da ima jednouman nastup po svim pitanjima, SNS pokušava da spreči Branku Stamenković da u Strazburu kaže istinu o krađi izbora, kontroli medija, korupciji u vrhu vlasti i disfunkcionalnom pravosuđu. Iz istog razloga Aleksandra Tomić i pokušava da Branku Stamenković isključi iz delegacije Srbije pri Savetu Evrope.\nPodsećamo da je šefica delegacije, Aleksandra Tomić, to već jednom pokušala kada je u januaru donela samovoljnu odluku da srpska delegacija u Strazbur otputuje bez Branke Stamenković, tvrdeći da ona nije član delegacije. Nakon što je Branka Stamenković u Strazbur stigla u sopstvenoj režiji i bez problema se akreditovala kao punopravni član Skupštine SE, Aleksandra Tomić sada poseže za blaćenjem i neosnovanom diskreditacijom Stamenkovićke u javnosti.\nMandat je kratak pojedi batak: Studenti ispred Skupštine zapalili roštilj da nahrane Vesića i Vulina


Uticaj krize na najveće domaće kapitaliste: Nekome majka, a nekom maćeha | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Uticaj krize na najveće domaće kapitaliste: Nekome majka, a nekom maćeha\nUticaj krize na najveće domaće kapitaliste: Nekome majka, a nekom maćeha\nRedakcija BIF on 10/12/2013 - 11:45 in B&F Plus\nThis post has already been read 1196 times!\nPet godina od početka svetske ekonomske krize bruto domaći proizvod (BDP) Srbije nalazi se 8 procenata ispod nivoa iz 2008. godine, a najveće domaće kompanije suočile su se sa izazovima koji će za neke od njih biti nepremostivi – bilo da su u pitanju pravosudne prepreke, kreditno opterećenje ili promašeni poslovni model.\nPoslovanje najvećih domaćih kapitalista ima nekoliko zajedničkih činilaca. Većina ovih biznisa je prilično heterogena, što otežava upravljanje, a pojedini su se upustili u višestruk broj delatnosti, što nije propraćeno uspostavljanjem profesionalnog sistema menadžmenta. S druge strane, visoke aspiracije i neveliki kapital uslovili su finansiranje ovih kompanija iz zajmova koji su postali veliki teret u vremenu slabljenja tražnje i pada poslovanja. Kolika je bila kreditna ekspanzija najvećih domaćih kapitalista pokazuje i činjenica da su neretko, nakon iscrpljivanja ovdašnjih bankarskih izvora, u kreditiranju učestvovale međunarodne finansijske organizacije, a što je neke od biznisa učinilo „isuviše velikim da bi propali” (too big to fail). Istina, retki vlasnici domaćih holdinga trasirali su put međunarodnim finansijskim organizacijama u vlasničku strukturu svojih kompanija, ali to su bili tek izuzeci u vreme kada je preovlađivalo uverenje da će mogućnost olakog zaduživanja zauvek postojati.\nPoslovanje ove kompanije doživelo je najveće promene u petogodišnjem kriznom periodu, koji je kulminirao sudskim procesuiranjem njenog vlasnika. Što se tiče samog poslovanja, najveća promena desila se sredinom 2011. kada je belgijska Delhaize grupa kupila trgovinski lanac Maxi sa svim zavisnim trgovinama. Ova prodaja, delimično podstaknuta i političkim pritiskom zbog naraslih dugova ovog lanca prema domaćoj privredi, bila je vredna 932,5 miliona evra, uključujući i otplatu oko 300 miliona evra spomenutog duga. Novi stopostotni vlasnik velikog dela maloprodajne mreže u Srbiji objavio je prilikom preuzimanja da je transakciona cena predstavljala 0,67-0,69x očekivane prodaje u 2011. godini i 10,4-11x očekivanog profita pre oporezivanja, kamata, depresijacije i amortizacije (EBTIDA) što je bilo znatno jeftinije u odnosu na preuzimanja u jugoistočnoj Evropi u periodu 2006-2009 (0,84x prodaje i 13x EBITDA).\nKonsolidovani finansijski izveštaji (u mil EUR)\nOdlazak Maxija znatno je smanjio Deltinu poslovnu imperiju, koja je nastavila da posluje u oblastima poljoprivrede, osiguranja, tržnih centara, distribucije i dr. Protekle godine ostvaren je poslovni prihod veći od pola milijarde evra, ali su finansijski rashodi „pojeli” veliki deo poslovne dobiti od 37,4 miliona evra. Dugoročne obaveze Delta holdinga na kraju 2012. godine bile su 248,7 miliona evra, dok su kratkoročne obaveze bile oko 240 miliona evra. Kompanija je ove godine u vanrednim okolnostima detaljnije nego inače izveštavala o poslovanju na kvartalnom nivou, koje je u prvoj polovini godine kada je realizacija u pitanju bilo oko pet odsto slabije nego lani.\nPoslovni sistem Invej drastično je pogoršao poslovne performanse tokom proteklog petogodišnjeg perioda, dok je krajnji rezultat u 2012. godini prvi put bio ispod „crvene linije”. Osim velikog pada prodaje u odnosu na pretkriznu 2008. godinu (realno smanjenje od 48,3 odsto), poslovanje ove kompanije je najviše opterećivao pogolem dug koji je Invej prošle godine odveo u gubitak od 10 miliona evra. Dugoročne i kratkoročne obaveze ovog sistema su na kraju prošle godine iznosile oko 237 miliona evra, što je više nego dvostruko premašivalo kapital ovog holdinga. Istina, i pre krize je ovaj sistem karakterisalo jako finansiranje iz pozajmljenih izvora, ali su znatno bolji uslovi poslovanja (pa i finansiranja) lako kompenzovali kreditnu opterećenost. U trenutnim okolnostima to svakako nije slučaj, te ostaje da se vidi na koji način će biti rešeni pritisci zajmodavaca na sistem u kojem između ostalog posluju Rubin, Monus, Vital, Milan Blagojević, Luka Pančevo, Medela itd.\nNovosadska kompanija MK Group je jedan od domaćih poslovnih sistema koji je najbolje prebrodio krizu, štaviše iskoristio je slabljenje ostalih tržišnih učesnika kako bi pojačao sopstvene pozicije. Prema ovde dostupnim finansijskim podacima poslovna slika deluje još svetlija, ako se uzme u obzir da je to samo deo holdinga Agri Europe u koji pored MK Group ulaze i biznis sa šećerom (kompanija Sunoko), poslovanje u Ukrajini i pojedine druge kompanije.\nKonsolidovana realizacija MK Group iznosila je lani 338,8 miliona evra i bila je za 77,3 odsto veća u odnosu na 2008. godinu, uz još intezivniji rast profitabilnosti. Period od proteklih pet godina ovaj holding je obeležio velikim širenjem i preuzimanjem drugih kompanija uz svesrdnu pomoć međunarodnih finansijskih institucija (kreditiranje od IFC-a, dokapitalizacija od EBRD-a). Tako je u osvit krize ova grupacija ušla u turizam kupivši Genexove hotele na Kopaoniku, dve godine kasnije otkupljen je u potpunosti posao sa šećerom od strateških partnera iz Nemačke, krajem 2011. kupljena je industrija mesa Carnex, dok bi preuzimanje manjih kompanija u proteklom periodu teško bilo i nabrojati. Jedini neuspeh, barem za sada, MK Group je pretrpela u pokušaju preuzimanja domaćih šećerana pod kontrolom grčkog Hellenic Sugara, dok su u prošloj i tekućoj godini usmereni veliki napori u osvajanje najveće domaće privatne banke, niške AIK banke, u kojoj MK već poseduje četvrtinu vlasništva.\nKada su finansije u pitanju, i MK Group je značajno kreditino opterećena (ukupan dug na kraju 2012. iznosio je oko 260 miliona evra), ali strateški pristup u vođenju i kombinovanju izvora finansiranja nisu kompaniju ni u jednom momentu doveli u krizu likvidnosti.\nIndustrija mesa Matijević\nDa nije bilo ovogodišnjih neprilika vlasnika kompanije sa kriminalističkom policijom, Industrija mesa Matijević bi mogla biti proglašena jednim od dobitnika kriznog perioda. Poslovanje ovog sistema, koji se sastoji od velikog broja pre svega poljoprivrednih gazdinstava, uvećano je za 47 odsto u odnosu na 2008. godinu, dok je održan zavidan nivo profitabilnosti koji ovaj sistem karakteriše od prvih godina poslovanja. Još jedna bitna karakteristika u poslovanju IM Matijević jeste nizak stepen zaduženosti: ukupan dug ovog sistema na kraju 2012. godine manji je od prošlogodišnjeg neto dobitka, što je pokazatelj kojim se teško može pohvaliti bilo koje veće preduzeće u Srbiji. Ova pozicija omogućila je kompaniji IM Matijević nastavak preuzimanja pre svega u Vojvodini i konsolidaciju vlasništva u preduzećima u kojima je bila većinski akcionar.\nPoslovanje Farmakoma poslednjih godina moglo bi se u najkraćem označiti kao nekontrolisani rast koji je doveo u pitanje opstanak ovog sistema. Ovaj više nego heterogen holding povećao je tokom krize poslovni prihod 2,8 puta, više nego udvostručio poslovni dobitak, ali je nekontrolisani dug lani istopio skoro celokupnu dobit. Štaviše, u tekućoj godni ovaj šabački poslovni sistem doživeo je veliku krizu likvidnosti, koja je kulminirala još uvek aktuelnom blokadom poslovnih računa.\nU odnosu na 2008. godinu ukupan dug Farmakoma povećan je 2,6 puta i na kraju 2012. iznosio je 427,7 miliona evra. Posebno zabrinjavajući jeste iznos kratkoročnih finansijskih obaveza koje su dostigle nivo kapitala, a koji se po pravilu servisiraju uz enormno visoke kamatne stope. Od svih većih poslovnih sistema u Srbiji, Farmakom verovatno predstavlja najveću glavobolju domaćim bankama, dok ne mogu biti mirni ni predstavnici Svetske banke koji su ovoj kompaniji 2011. godine odobrili kredit od 120 miliona evra.\nNovosadska Victoria Group zabeležila je rast poslovanja u proteklom petogodišnjem periodu, ali uz znatno povećanje kreditne izloženosti. Zahvaljujući ranom pozicioniranju i strateškoj viziji, Victoria Group je spremno dočekala krizu dok su pozicije dodatno ojačane 2009. godine ulaskom EBRD-a u vlasničku strukturu (dokapitalizacija vredna 40 miliona evra). Najveću promenu ipak je donela 2011. godina, kada je deo idejnih tvoraca ove grupacije napustio kompaniju, što je u kasnijem periodu donelo velike kadrovske i druge promene po pitanju upravljanja.\nVictoria Group je u odnosu na 2008. godinu povećala prihod za oko 27 odsto, dok profitabilnost često nije bila u prvom planu zarad razvojnih planova. Ipak, naročito u poslednjem periodu, veliki uticaj na poslovanje ove kompanije ima kreditna izloženost koja značajno prevazilazi nivo kapitala. Olakšavajuću okolnost za ovu grupaciju predstavlja prisustvo EBRD-a u vlasničkoj strukturi, što je u proteklih par godina bio jak adut za dobijanje povoljnijih kredita, kako od lokalnih banaka tako i od drugih međunarodnih finansijskih institucija (pre svega IFC-a).\nBiznis Top 2012/2013.\nMaxi delta farmakom krediti matijević mk Group nenad-gujaničić poslovanje srbija victoria-group\n3881 Days Running


Horizont 2020 - Univerzitet MB\nHorizont 2020 program se sprovodi kroz dvogodišnje radne programe, koje priprema Evropska komisija, u kojima se bliže određuju oblasti za finansiranje istraživanja i projekata, kao i ostale značajne teme. Trenutno je važeći Radni program 2016 – 2017. godine.\n1. Izuzetnost u nauci – čije aktivnosti imaju za cilj jačanje i širenje naučne izuzetnosti EU. Ovaj deo obuhvata: Evropsko istraživačko veće, Program Marija Sklodovska Kiri, Budućnost i tehnologije u povoju, kao i Istraživačke infrastrukture.\n2. Liderstvo u industriji – ima za cilj da ubrza razvoj novih tehnologija i inovacija koje će biti ključne za poslove sutrašnjice. Podrazumeva: Liderstvo u oblasti naprednih i industrijskih tehnologija, Pristup finansijama rizika, i Inovacije u malim i srednjim preduzećima.\n3. Društveni izazovi – u kojima se ogledaju politički prioriteti Strategije za Evropu 2020, kao i teme bitne za građane Evrope i sveta. Sredstva će se pre svega usmeravati na istraživanja u oblastima zdravstva, demografskih promena, bezbednosti hrane, održive poljoprivrede i šumarstva, klimatskih promena, zelene ekonomije, bioekonomije, bezbednosti društva itd.


Savet Evrope poziva Grčku da prekine praksu vraćanja migranata - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Savet Evrope poziva Grčku da prekine praksu vraćanja migranata\nDunja Mijatović Foto: N1\nU danas objavljenom pismu upućenom trojici grčkih ministara, za zaštitu gradjana, za migracije i azil i za trgovinsku mornaricu, Mijatović je zatražila od Grčke da pazi da se „sprovode nezavisne i efikasne istrage o svim navodima o potiskivanju (migranata) i lošem ophodjenju prema njima od strane bezbednosnih snaga“.\nKomesarka je rekla da je „duboko uznemirena“ zbog broja verodostojnih navoda o prekim vraćanjima migranata.\n„Pored toga način na koji su sprovedene te operacije jasno ukazuje da nisu u saglasnosti sa grčkim obavezama po pitanju ljudskih prava“, rekla je ona.\nGrčka redovno demantuje optužbe o vraćanju migranata ka Turskoj, dok je desetine nevladinih organizacija i medija stalno osudjuju za te njene postupke.\n„Ta praksa uveliko osuđivana i dokumentovana tokom više godina sprečava osobe, koje su vraćene sa granice bez lične identifikacije, da traže zaštitu“, ocenjuje Savet Evrope.\nEvropska agencija za čuvanje granica Fronteks takodje je optužena za umešanost u tu praksu, ali je šef Fronteksa odbacio te navode u obraćanju evroposlanicima u martu i rekao da nema nikakvih dokaza o umešanosti agencije.\nKomesarka je takodje pozvala Grčku da preispita odluku da budući izbeglički kampovi na njenoj teritoriji budu zatvorenog tipa, da bi se osigurala sloboda kretanja korisnicima. Ocenila je da je zatvorenost štetna za mentalno zdravlje migranata, i posebno dece.\nDunja MijatovićMigrantiSavet EvropeBeograd\nSvet • 09.03.2021. 12:12\nSavet Evrope: Potrebna hitna akcija za zaštitu migranata na Mediteranu\nSvet • 02.02.2021. 21:52


Home / VESTI / Pregovori u centru pažnje / EU-Srbija: Dogovor o poglavlju 24, Hrvatska blokira 23\nKomitet za proširenje Saveta Evropske unije (COELA) je 8. aprila u Briselu postigao saglasnost da se u junu otvori poglavlje 24 u pregovorima o članstvu sa Srbijom, ali Hrvatska jedina i dalje odbija da pristane i na otvaranje poglavlja 23, rekli su agenciji Beta zvaničnici u EU koji su pratili sastanak COELA. Zvaničnici u EU su preneli da se sada od Zagreba očekuju dodatne informacije i da će uslediti i bilateralni kontakti s Hrvatskom i među članicama Unije. Takođe, Bugarska je, kako je rečeno Beti, uoči sastanka COELA imala neke primedbe na otvaranje poglavlja 24 o pravdi, slobodama i bezbednosti, ali je to u prethodnoj razmeni mišljenja razjašnjeno i predstavnik Sofije je dao "zeleno svetlo" za pokretanje pregovora u junu o tom poglavlju.\nZagreb je na zasedanju COELA pre svega tražio da Srbija izmeni zakon i ukine regionalnu nadležnost suda za ratne zločine u Beogradu, kao i da garantuje da će hrvatska manjina biti automatski zastupljena u srpskom parlamentu, da bi Hrvatska kao jedina članica EU koja to još nije učinila, dala "zeleno svetlo" za otvaranje poglavlja 23 o pravosuđu i temeljnim pravima pregovora o članstvu Srbija-EU u junu.\nHrvatski predstavnik je takođe izneo zamerke na saradnju Beograda s Haškim sudom, a, kako su Beti preneli izvori EU, stav praktično svih ostalih članica Unije jeste da ova pitanja nisu direktno povezana s uslovima za otvaranje poglavlja i usvajanje pregovaračkih polazišta EU, a mnoge stvari koje mogu izgledati nejasne se mogu razjasniti i rešiti u toku samih pregovora.\nEvropski diplomatski zvaničnici su tako ukazali na to da 11 zemalja članica EU ima sasvim slične zakone o međunarodnoj nadležnosti sudova za ratne zločine i spomenuli, recimo, svetski čuvenog španskog sudiju Baltasara Garsona i njegovo svetsko angažovanje, tako da je teško naći osnovu za zahtev da taj zakon ukine Srbija.\nZvaničnici u EU su preneli da se sada od Zagreba očekuju dodatne informacije, uslediće i bilateralni kontakti s Hrvatskom i među članicama Unije, verovatno i uveravanja hrvatskim vlastima da otvaranje novih poglavlja samo može doprineti bržem rešavanju svih naizgled spornih pitanja, kazali su izvori u Briselu.\nAko to u sklopu napora COELA ne bi moglo da se reši, onda bi pitanje otvaranja novih poglavlja moglo da se prense na viši politički nivo, a to je Komitet stalnih predstavnika članica EU (COREPER).\nPortparolka u Evropskoj komisiji (EK) Maja Kocijančič je Beti prenela da "Evropska komisija očekuje da se učine dalji koraci u postupku pregovora Srbije i EU o članstvu i otvaranju poglavlja 23 o pravosuđu i temeljnim pravima i 24 o pravdi, slobodi i bezbednosti".\nMaja Kocijančič, portparolka evropskog komesara za proširenje Johanesa Hana i visoke evropske predstavnice Federike Mogerini, dodala je da je "rasprava o tome u toku i Komisija je spremna da krene napred čim se postigne tražena jednoglasnost članica EU".\nHrvatski zvaničnici poslednjih dana više su puta su rekli da pregovaračka merila za Srbiju treba da budu puna saradnja s Haškim tribunalom, ukidanje nadležnosti za procesuiranje ratnih zločina za područje cele bivše Jugoslavije, kao i ispunjavanje obaveza iz međudržavnog sporazuma o pravima manjina.\nIz Zagreba su se 7. i 8. aprila mogle čuti i izjave da Hrvatska želi dobre odnose sa sa Srbijom, ali da Srbija mora da ispuni kriterijume za to.\nHrvatski ministar spoljnih i evropskih poslova Miro Kovač izjavio je 8. aprila da Hrvatske želi dobrosusedske odnose sa Srbijom nalik onima između Nemačke i Francuske i potvrdio da postoji "načelni dogovor" da posle srpskih izbora poseti Beograd.\nOn je istakao da zbog dobrih odnosa treba biti jasan i rešiti probleme koji postoje i oko pregovora s EU, jer Hrvatska, kako je rekao, želi da Srbija napreduje, ali i da ispunjava kriterijume.\n"Mi smo kao zemlja članica u kontaktu s Evropskom komisijom i mi od Evropske komisije očekujemo da se izjasni kako misli da ugradi ove (hrvatske) kriterijume u pregovaračka merila. Mi smo u očekivanju odgovora Evropske komisije", rekao je Kovač.\nPrvi potpredsednik hrvatske vlade Tomislav Karamarko izjavio je 7. aprila da Hrvatska neće blokirati Srbiju na ulasku u EU, jer želi da razvija dobre odnose sa susednim državama, ali da Srbija mora da ispuni sve uslove za ulazak.\n"Srbija mora zadovoljavati neke standarde koje nameće EU i koje bi morala usvajati kroz mukotrpne pregovore. Sve zavisi od Srbije", rekao je Karamarko novinarima u Rijeci, prenela je agencija Hina.\nNa pitanje može li poglavlje 23 da bude prva prepreka za Srbiju, Karamarko je odgovorio da "Srbija ne može da figurira kao mini Hag".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: U nesreći kod Sarajeva teško povrijeđen Rožajac / print=true\nNesreća 30. 01. 2013. 16:53 >> 17:40 0\nU nesreći kod Sarajeva teško povrijeđen Rožajac\nU saobraćajnoj nezgodi kod Sarajeva, teško povrijeđen Ramiz Bitevija iz Rožaja.\nRožajac, Ramiz Bitevija, rođen 1991. godine, teško je povrijeđen sinoć oko 22:40, na magistralnom putu Sarajevo-Pale.\nKako je potvrđeno u Operativnom centru MUP-a Kantona Sarajevo, do saobraćajne nesreće je došlo na dionici Sarajevo - Pale kod tunela Vratnik, kada je automobil marke „Renault Megane“, kojim je upravljao B. A. iz Sarajeva, oborio pješaka.\nPovrijeđeni je potom prevezen u Klinički centar Univerziteta u Sarajevu gdje su mu konstatovane povrede opasne po život.\n„On ima teške povrede glave i krvarenje u mozgu. Smješten je na Neurologiji na odjelu intenzivne njege. Njegovo zdravstveno stanje je izuzetno teško", izjavila je Biljana Jandrić, PR Kliničkog centra.


22. Jun 2000 15:45 (GMT+01:00)\nVladislav Jovanović optužio Kofija Anana\nUJEDINJENE NACIJE (FoNet) - Jugoslavija je optužila generalnog sekretara UN Kofija Anana da je pristrastan i da je u svom najnovijem izveštaju Savetu bezbednosti o Kosmetu olako prešao preko žalbi kosovskih Srba.\nJugoslovenski izaslanik u UN Vladislav Jovanović naveo je u pismu Ananu da je generalni sekretar marginalizovao srpske žalbe, dok je mnogo pažnje poklonio problemima kosovskih Albanaca.\nIako je Anan naveo da izgleda kako je serija napada na kosovske Srbe orkestrirana, "počinioci nisu kažnjeni i pozvani da polože račune, dok odgovornost lidera kosovskih Albanaca nije dovoljno naglašena", navodi se u Jovanovićem pismu.\n"Ne pominje se neuspeh Kfora i Unmika da obezbede bezbedno okruženje", dodao je Jovanović.\nJugoslovenski izaslanik takođe optužuje misiju UN za držanje bez pravne osnove 450 Srba i što nije uspela da zaštiti nealbansko stanovništvo na Kosovu. U pismu se ističe i da misija nije demilitarozovala "OVK", te da se ta vojska sad transformisala u oružano krilo narko-mafije kosovskih Albanaca.


STATTWERK PREDSTAVIO POBEDNIKE NACIONALNIH ARHITEKTONSKIH KONKURSA ZA BALKANSKI EKO-CENTAR - Objava - Enterijer magazin\nNews STATTWERK PREDSTAVIO POBEDNIKE NACIONALNIH ARHITEKTONSKIH KONKURSA ZA BALKANSKI EKO-CENTAR\nStattwerk d.o.o. proglasio je pobednike dva nacionalna arhitektonska konkusai njihoveideje za budući balkanski eko-centar na Zelenom vencu. Najbolje među više od 200 učesnika, koji su dali svoje viđenje prvog zelenog, energetski efikasnog solitera u Srbiji, birao je međunarodni žiri, sastavljen od univerzitetskih profesora, arhitekata i stručnjaka za održive izvore energije.\nU kategoriji diplomiranih arhitekata, 1. nagradu u iznosu od 10.000 evra, osvojio je projekat studija „Living Future Green“. Među studentskim radovimase najviše istaklo rešenje tima sa Arhitektonskog fakulteta Univerziteta u Beogradu u sastavu: Tina Urošević, Stevan Simović i Uroš Marković.\n„Bilo mi je divno u Srbiji, osećao sam se kao kod kuće. Biti predsednik žirija jednog ovakvog konkursa je posebno zadovoljstvo. Nema mnogo dobrihprilika za arhitekte danas, pogotovu takvih kao što je rad na inovativnim projektima poput Stattwerk zelenog solitera.\nDrugo, treće i četvrto plasirana rešenja, prema oceni žirija, jednako su dobro odgovorila na pojedinačne zahteve konkursa, pa jedoneta odluka da se dodele tri jednako vredne druge nagrade (po 2500 evra), a samim tim povećan je i ukupan fond nagrada. Drugo mesto dele studio „React“, „Ured“ studio i Jelena Milošević sa saradnicima.Novčane nagrade (po 500 evra) dobilo je još šest timova – finalista.\nDrugu nagradu osvojili su studentiDragan Vuković i Stevo Marijanović, a trećuJegor Aleksić i Filip Radaković. Prvonagrađeni studentski rad dobio je novčanu nagradu od 1500, dok su drugo i treće plasirani nagrađeni sa po 500 evra.„Stattwerk“ je dodelio i dve pohvale za izuzetan trud i pokazanu kreativnost Fedoru Juriću i Mirku Milanoviću.\n„Stattwerk“ će, takođe, odabrati i troje studenata koji će imatiplaćenu praksu u ovom arhitektonskom birou, pa će samim tim dobiti priliku da rade upravo na projektu prvog zelenog solitera u Srbiji.\n„Ukupan nagradni fond konkursa iznosio je 23.000 evra. Novčane nagrade, kao i sami konkursi, tu su da daju podsticaj ovdašnjim arhitektama i pripadnicima srodnih profesija da razmišljaju i ubudućeo zelenoj, održivoj arhitekturi, i to ne samo kao o trendu, većprevashodno kao o suštinskoj potrebi društva“, dodaju iz „Stattwerk“-a.\nKonkurs za profesionalce je bioanketnog karaktera, a od učesnika se očekivalo da ponude projekte koji uključuju zelene fasade – vertikalne bašte i korišćenje obnovljivih izvora energije, koji mogu obezbediti maksimalnu energetsku efikasnost objekta. Studenti su se bavili dizajnom fasade ovog pionirskog projekta. Pravo učešća imali su svi koji poseduju srpsko državljanstvo ili studiraju, odnosno rade, na teritoriji Republike Srbije.\nKreativni tim „Stattwerk“ će uzeti u razmatranje sve dobre ideje predstavljeneu konkursnim radovima. Konačni projekat „Stattwerk“ balkanskog eko-centra biće predstavljen početkom 2018. godine.\nPrethodni članakNova dimenzija tuširanja\nSledeći članakStara duša savremenog grada


Naucat - nautical magazine :: HR :: Oprema motora :: Mekanord kompozitni reduktor\nDanski Mekanord je predstavio novi reduktor, koji je do 30% lakši od postojećih tradicionalnih. S ovim novim proizvodom Mekandor očekuje velike, globalne mogućnosti za ugradnju u laka, brza i energetski učinkovita plovila.\nNapredna znanost pružila je Mekanordu priliku da potpuno preispita način projektiranja i izrade reduktora. Osim smanjenja težine, Mekanord je ujedno htio smanjiti razinu buke, što je jedan od glavnih razloga zbog čega je izabran ultra-čvrsti kompozit kao savršen materijal. Uobičajena upotreba takvih kompozita je za konstrukciju borbenih mlaznih zrakoplova.\nS pravom formulom, kompoziti imaju jedinstvene kvalitete s kakvim se ne mogu uspoređivati ni željezo ni čelik. On je lagan, čvrst i krut materijal, a istovremeno fleksibilan za obradu u proizvodnom procesu. 'Zato je proizvodnja takvog reduktora lakša i puno jeftinija za održavanje,' tvrdi izvršni direktor Mekanorda Soren Klyvo.


Poštovanje ustava je opšti interes - Reagovanje – »Sve za narod«; Vreme 1129 - Nedeljnik Vreme\nIvan Milenković je netačno zaključio da se Tomislav Nikolić poneo kukavički, pobegao iz partijske borbe, odustao od svojih predizbornih obećanja i nedozvoljeno zauzeo mesto tumača i branioca opšteg interesa time što se odrekao mesta predsednika u svojoj stranci, te izjavio da je predsednik svih građana a ne samo onih koji su za njega glasali. Glavni argument je da u politici postoje samo stranke i da bez njih nema opšteg interesa, jer one, svaki put iznova, iz svoje partikularne pozicije, definišu opšti interes. Pošto opšti interes ne postoji, nego samo stranački, dakle, partikularne političke ideje u beskompromisnoj borbi, Milenković zaključuje da je Nikolić, "pozivajući se na opšti interes, zauzeo natpolitičku poziciju moći u kojoj ne preuzima odgovornost za političke ideje za koje se zalagao i za čije izvršenje je dobio mandat od građana, ali preuzima odgovornost za ono za šta ni od koga, nigde i nikada nije dobio ovlašćenje, on preuzima odgovornost za artikulaciju opšteg interesa. Nikolić je samoga sebe inaugurisao u povlašćenog tumača (i čuvara) opšteg interesa, čime ide direktno protiv višepartijskog sistema."\nNi manje ni više nego, eto, time što više nije predsednik stranke, predsednik Nikolić ukida višepartijski sistem! Da je ovo tačno, morala bi se javnost debelo uznemiriti, priznajem da bih prva bila među uzbunjivačima ako bi se zaista radilo o ukidanju demokratije i višepartijskog sistema.\nTu postoje dva problema koja previđa Milenković. Prvo je pitanje gde je smešten opšti interes, da li on uopšte postoji, a ako postoji, u kakvoj je vezi sa parlamentarnom demokratijom, te borbom različitih partijskih ideologija. Drugo je pitanje vidljivih defekata našeg političkog sistema koji daju loše rezultate i stvaraju konfuziju u izbornoj kampanji za mesto predsednika.\nPosle sedam brda i citata Dragana Markovića Palme u kojima briljira o tome šta je politika, Ivan Milenković stiže do pluralizma političkih ideologija čiji nosioci ne pucaju u glavu protivnicima, nego se mirno smenjuju na vlasti, zato da bi ustvrdio da se u takvim političkim sistemima, pre političkih borbi, uopšte ne može definisati bilo kakav opšti interes, pa ide i dalje, tvrdeći da opšti interes u takvim sistemima uopšte i ne postoji. Ako bi tako bilo, na čemu bi se zasnivala sloboda demokratskog izražavanja različitih ideologija, političkog organizovanja i regularne smenjivosti vlasti, ako sama demokratija ne bi predstavljala taj opšti interes, javno dobro, najčešće zapisano i zaštićeno ustavom. Takav sistem se zove ustavna demokratija. Opšti interesi i vrednosti jedne zajednice, kao što su ljudska prava, vladavina prva, podela vlasti, način funkcionisanja političkih ustanova itd. definiše ustav koji nastaje kroz najšire debate, najbolje u situacijama visoke mobilizacije građana i putem ustavotvorne skupštine. Takvi se ustavi ne menjaju kako koja partija dođe na vlast, naprotiv, u starim i stabilnim demokratijama ustav se teško i retko menja, što ne znači da su opšti interesi zapisani u ustavu od boga dati i nepromenljivi. Dok se ne napravi novi dogovor, ustav se mora poštovati a to se odnosi na sve osnovne političke institucije kao glavne nosioce državne vlasti.\nKako sem političkih stranaka postoji ustav kao čuvar opštih interesa zajednice, državne institucije vlasti, na primer pravosudni sistem koji ne vrši nikakvu političku tj. partijsku funkciju (što izgleda Dragan Marković Palma ne priznaje), a tu su i građani i njihova udruženja, nikako nije jasno zašto institucija predsednika Republike ne bi mogla biti shvaćena kao mesto simboličkog jedinstva zajednice, kako je ona i definisana našim ustavom. Naravno, ne mora tako, ali Ustav Srbije kaže da predsednik Republike "izražava državno jedinstvo Republike Srbije". Ako je tako po Ustavu, nema ničeg pogrešnog u tome da predsednik Srbije bude predsednik svih građana, ne zato što će za sebe prigrabiti pravo na tumačenje opšteg interesa, niti nekakvu natpolitičku moć koju mi niko nije dao, nego po tome što mu je uloga reprezentativna i ne meša se u praktičnu politiku koja je u nadležnosti vlade, pa tako i stranaka. Predsednik države, bilo da je to onaj koji ima velika ovlašćenja kao u SAD, ili naš sa veoma ograničenim nadležnostima, mora pred građanima položiti zakletvu da će poštovati ustav. Predsednik koji poštuje ustav nema šta da izmišlja neki opšti interes, jer je baš to – poštovanje ustava – opšti interes prvoga reda. Predsednik u našem sistemu parlamentarne demokratije ne treba da bude mesto političkih tj. stranačkih borbi, što se vidi i po tome što se izbori za predsednika i parlament (i vladu) ne poklapaju, odnosno predsednički i parlamentarni mandat nisu istog trajanja.\nAko imamo prethodno u vidu, nema nikakve greške u tome što se predsednik Nikolić odrekao mesta predsednika partije. Naprotiv, on je time potvrdio da neće kršiti Ustav, što se već događalo i ostavilo pogubne posledice. Zbog određenog institucionalnog defekta, o čemu smo pisali i profesor Dušan Pavlović i ja, može doći (a i došlo je) do situacije da Predsednik države preko partijske funkcije enormno proširi svoja ovlašćenja i tako debelo krši Ustav, što neminovno narušava interese građana. Uzurpacija ustanova koja se dogodila za vreme predsedničkog mandata Borisa Tadića, uključujući i osnovno demokratsko pravilo o nezavisnosti tri grane vlasti, posebno sudske, nanela je ogromnu štetu Srbiji i njenim građanima. Nema ničeg pogubnijeg za sve građane nego intencionalno rušenje vladavine prava i jednakosti pred zakonom. Ako se ovog puta radi o poruci da će Ustav biti poštovan, od strane samog predsednika države koji će, odbacivanjem partijske funkcije, odagnati sumnje da će proširivati svoja ustavna ovlašćenja, to bi bio pomak u dobrom pravcu, a nikako se ne može oceniti kao nekakva krivica, kukavičluk, bežanje od odgovornosti i ukidanje višepartijskog sistema. Njegova je odgovornost u tome da svoja ovlašćenja vrši poštujući Ustav. Na stranu i to što Ustav kaže da predsednik Republike ne može vršiti nijednu drugu javnu funkciju, a predsednik stranke jeste takva funkcija, jer stranke u Srbiji žive od budžeta, od novca svih građana.\nOnaj institucionalni defekt koji sam već pominjala (sadržaj pronaći na drugom mestu), veoma je vidljiv u predsedničkoj kampanji. Naime, u Srbiji se predsednik države bira direktnim glasovima građana, svake pete godine, a ovlašćenja su mu mala, uglavnom protokolarne prirode. U kampanji dolazi do konfuzije, jer se kandidat za budućeg predsednika bavi pitanjima iz nadležnosti vlade, na primer, ekonomskim problemima, nezaposlenošću, infrastrukturom, platama i penzijama, malim i srednjim preduzećima i čime sve ne iz delatnosti vlade, a ta pitanja nisu u nadležnosti Predsednika republike. Kada se to zna, zaista je glupo da predsednička kampanja troši tolike pare, i da se daju gomile obećanja, koja nisu u nadležnosti te državne institucije. To bi se moglo popraviti na dva načina. Jedan je da takav predsednik bude biran u parlamentu, a drugi je da se kampanja zaista svede na data ovlašćenja, ali da se direktni izbor ipak sačuva radi potvrde osnovne uloge predsednika – simboličkog jedinstva Republike Srbije. Radikalni pristup bi mogao biti dogovor oko uvođenja predsedničkog umesto parlamentarnog sistema.\nImajući primer u susednoj Hrvatskoj, u kojoj predsednik Republike uopšte i nije bio predsednik stranke, nego samo važan član jedne stranke, utoliko je bio bolji i prihvatljiviji za predsedničkog kandidata i ulogu predsednika. Što bi sada odricanje od funkcije predsednika stranke Tomislava Nikolića bio neki neviđeni greh, kukavičluk i sve ostale budalaštine o natpolitičkoj moći koja izmišlja nekakav opšti interes? Opet na primeru hrvatskog predsednika Josipovića, ovih smo dana videli kako je sasvim neprikladno kada se predsednik Republike, zadužen za jedinstvo, odjednom zajapuri od nekakvih interesa koji mu nisu u opisu radnog mesta, pa udari na građanina i poslanika Milorada Pupovca, i to predstavnika srpske manjine, i počne da se meša u to šta ta manjina treba da radi, ko je dobar a ko nije dobar njen predstavnik. Zamislimo, kako bismo reagovali da tako nešto padne na pamet predsedniku Nikoliću, da sređuje Mađare ili Bošnjake, pa ja mislim da bi mu onda dobro došao Ivan Milenković.\nReagovanje – »Poštovanje ustava je opšti interes«, Vreme 1130


MINHEN Bezbjednost u Jugoistočnoj Evropi: dva koraka naprijed, jedan korak nazad\nOn je objasnio da je pitanje Kosova mnogo složenije od odnosa Sjeverne Makedonije i Grčke, pošto je prethodno moderator panela, njemački diplomata Volfgang Išinger (Wolfgang Ischinger), naveo da su premijeri te dvije zemlje govorili o uspjehu koji su postigli Prespanskim sporazumom, prenio je RTS.\n- Kada govorimo o odnosu Beograda i Prištine, govorimo o sudbinama ljudi, teritorijama o mnogim raznim pitanjima koja bi trebalo dotaći- rekao je Vučić.\n- Međutim, iako je Beograd ispunio sve svoje obaveze, koje se odnose i na izbore na Kosovu, 'Telekom' i pravosuđe, Priština nije ispunila jedinu svoju obavezu, a to je formiranje Zajednice srpskih opština- napomenuo je Vučić.\nOn kaže da je Beograd molio Prištinu da odustane od pokušaja članstva u međunarodnim organizacijama i da se vrate dijalogu jer će "omanuti", ali da je Priština pokušala da uđe u Interpol i UNESCO.\n- Mislite li da će zaista tako moći- upitao je predsjednik Srbije.\n- Učinit ćemo sve da nađemo kompromisno rješenje i to ne može i neće biti kapitulacija sa naše strane. Ako žele pravi dijalog, mi smo na raspolaganju- rekao je Vučić.\nTači je naveo da se u Briselskom sporazumu kaže da neće biti prepreka za članstvo Kosova u međunarodnim organizacijama, a da je Beograd, uprkos tome, "radio na sprečavanju toga", što je izazvalo reakciju Kosova sa uvođenjem taksi na robu iz Srbije.\nVučić: Niko nije potpuno iskren, stotinama hiljada milja smo daleko od bilo kakvog sporazuma\nVučić razgovarao s Mogerini: Mjere Prištine prepreka dijalogu i prijetnja stabilnosti


promise - promotion of migrants in science education: Sarajevo\npromise - Teams\npromise ● promotion of migrants in science education in Bosnia & Hercegovina\nCilj projekta promise je promocija nauke kao studija i izbora za poziv među mladim ljudima koji su hendikepirani migrantskim korijenima i socioekonomskim statusom. Biće razvijeni programi obrazovanja u nauci u partnerskim zemljama Austriji, Bosni i Hercegovini, Njemačkoj koji promoviraju jednake mogućnosti za sve.\nCilj se postiže …\n…promocijom mladih djevojaka iz migrantske populacije u srednjoj školi kroz Klub Lise – naročito promocijom talentovanih djevojaka iz migrantske populacije što predstavlja direktnu mjeru podrške njihovom izboru studija\n…shvatanjem ovih specifičnih problema multijezičnih/multikulturnih grupa od strane nastavnika i školskih vlasti\n… razvojem novih ideja u podučavanju kroz Promise tim koji se sastoji od nastavnika i eksperata iz oblasti nauke, jezika i interkulturnog obrazovanja\n…obukom nastavnika za specijalne metode u podučavanju naučnih disciplina u multikulturnim/multijezičnim razredima\n…saradnjom između nastavnika i eksperata za obrazovanje zemalja porijekla i zemalja boravka radi međunarodnog harmoniziranja obrazovanja u oblasti nauke.\nSvaki od četiri partnerska univerziteta je osnovao Promise-tim i Klub-Lize koji se sastaju svake godine na internacionalnoj konferenciji.\nProjekat PROMISE želi da promovira studij iz oblasti nauka, posebno fizike, među mladim djevojkama. Razmjena iskustava između četiri institucije učesnice na projektu je veoma važan dio projekta jer Austrija i Njemačka imaju jedno iskustvo (deficit učenica koje se opredjeljuju da studiraju nauke – naročito djevojaka sa migrantskim porijeklom), dok u Bosni i Hercegovini i Turskoj ne poznaju taj problem. Studentice čine veliki procenat od ukupnog broja studenata koji studiraju nauke.


Vreme 740 - Ukrajina: Misteriozno (samo)ubistvo -->\nJavnost Ukrajine je podeljena: jedni tvrde da je ministar Kravčenko izvršio samoubistvo, dok su drugi sigurni da je reč o "staroj školi" rešavanja državnih pitanja\nRASPLET ILI ZAPLET: Sahrana ministra Kravčenka\nProšlog petka u svojoj vikendici nedaleko od Kijeva pronađen je mrtav bivši ministar unutrašnjih poslova Ukrajine Jurij Kravčenko, koji je trebalo da bude krunski svedok u slučaju ubistva novinara Georgija Gongadzea.\nPrema prvim rezultatima istrage, bivši ministar unutrašnjih poslova Jurij Kravčenko izvršio je samoubistvo u svojoj vikendici, dači, pored Kijeva u kojoj je sa porodicom provodio vreme nakon predsedničkih izbora i promene vlasti ishodovane "narandžastom revolucijom". Istog dana, samo sat pre nego što su organi reda pronašli mrtvo telo sa dva hica ispaljena u glavu, Kravčenko je trebalo da dâ izjavu državnom tužiocu Ukrajine u vezi sa ubistvom novinara Georgija Gongadzea. Novinar Gongadze stradao je pod čudnim okolnostima krajem 2000. godine, a za njegovo ubistvo više puta su optuživani režim i bezbednosne strukture bliske bivšem ukrajinskom predsedniku Leonidu Kučmi. Javnost Ukrajine je podeljena: jedni tvrde da je ministar Kravčenko izvršio samoubistvo, dok su drugi sigurni da je reč o "staroj školi" rešavanja državnih pitanja.\nCEDUljICA: Pored tela bivšeg ministra unutrašnjih poslova Jurija Kravčenka pronađena je ceduljica na kojoj je on, navodno, neposredno pre nego što je digao ruku na sebe napisao nekoliko rečenica. Na ceduljici je pisalo da Kravčenko "nije odgovoran za smrt novinara Gongadzea" i da je "postao žrtva intriga bivšeg predsednika Leonida Kučme i njegovih ljudi".\nNestanak i ubistvo ukrajinskog novinara (gruzijskog porekla) Georgija Gongadzea pre pet godina uzburkalo je ukrajinsku i svetsku javnost, a nekoliko meseci nakon njegovog surovog ubistva tadašnji lider opozicije Oleksandar Moroz obelodanio je pred parlamentom snimke koji ukazuju na dirketnu umešanost u ubistvo novinara Gongadzea kijevske "vrhuške" iz okruženja Leonida Kučme. U medijima je tada ministar Jurij Kravčenko bio optužen kao nalogodavac za ubistvo Gongadzea. Bivšeg predsednika je, navodno, tajno snimio šef njegovog obezbeđenja major Mikola Meljničenko, koji je ubrzo nakon "skandala sa kasetom" napustio zemlju i dobio politički azil u Sjedinjenim Državama. Na trakama, čija ekspertiza za autentičnost još uvek traje, snimljene su stotine sati razgovora Leonida Kučme i ljudi iz vlasti, a na nekim mestima uočljive su pripreme za pritisak na novinara Gongadzea. Glas sličan Kravčenkovom na trakama govori da je "spreman da reši probleme sa novinarom". Georgij Gongadze bio je urednik internet izdanja "Ukrajinska pravda" i poznat je kao novinar oštrog pera i kritičar režima Leonida Kučme. Slučaj prisluškivanja ukrajinskog predsednika nazvan je tada u svetskim medijima kao "Kučma gejt", po uzoru na poznati američki Votergejt. Tokom prethodnih pet godina istraga nije dala očekivane rezultate o ubistvu novinara. Posle narandžastog prevrata u Kijevu, novoizabrani predsednik Viktor Juščenko izjavio je da "zna ko su ubice Georgija Gongadzea i da su nove vlasti obavezne da pronađu odgovorne". Kako je pokazala stručna medicinska ekspertiza, na Viktora Juščenka takođe je pokušan atentat navodnim trovanjem hranom neposredno pre predsedničkih izbora prošle jeseni. Smrt Georgija Gongadzea izazvala je na neki način ujedinjenje opozicije i početak studentskih demonstracija u Ukrajini 2001. godine.\nDVA HICA: Bivši ministar unutrašnjih poslova Jurij Kravčenko bio je ključna osoba u istrazi ubistva Georgija Gongadzea. Posle njegove tragične smrti, od "krunskih svedoka" kijevskih intriga ostao je samo bivši šef obezbeđenja predsednika Kučme, major Mikola Meljničenko, koji je "odgovoran" za snimanje čitave afere. To što je, navodno, ministar Kravčenko ispalio hice sebi u glavu kod mnogih je izazvalo nedvosmislenu reakciju, ali ukrajinski medicinski stručnjaci tvrde da su takva samoubistva moguća... Na sahrani Kravčenka primećen je mali broj političara, među kojima je bio i bivši predsednik Leonid Kučma. Kučma se odmah nakon navodnog samoubistva ministra Kravčenka vratio u Kijev sa dvomesečnog odmora u Karlovim Varima da bi, kako kaže, "bio na raspolaganju ukrajinskom tužilaštvu". On je odbacio bilo kakvu umešanost u smrt eksministra unutrašnjih poslova.\nAdvokat supruge pokojnog novinara Gongadzea Andrij Fedur ne veruje da je Kravčenko izvršio samoubistvo jer, kako on kaže, "jednostavno nije imao povoda za to". Advokat porodice Gongadze tvrdi da je to "ubistvo inscenirano kao samoubistvo". Fedur tvrdi da je za tragičnu Kravčenkovu smrt direktno odgovoran glavni državni tužilac Ukrajine koji nije u dovoljnoj meri brinuo o bezbednosti toliko važnog svedoka.\nPredsednik Ukrajine Viktor Juščenko zamolio je javnost da ne zloupotrebljava tragičnu smrt političara i novinara u predizborne i senzacionalističke svrhe. Juščenko je pristalica onih koji tvrde da se Kravčenko ubio, te da je – kako kaže Juščenko – "on imao izbor da prepusti slučaj istrazi ili da sam sebi presudi". Analitičari su podeljeni u tvrdnjama oko dalje istrage ubistva Georgija Gongadzea: jedni kažu da je istraga ubistva novinara posle Kravčenkove smrti znatno otežana, dok drugi smatraju da će ubice Gongadzea i bez iskaza ministra unutrašnjih poslova biti izvedene pred lice pravde u najskorije vreme.\nJurij Kravčenko je stradao dan pre svog 54. rođendana. On je bio ministar unutrašnjih poslova u vladi u kojoj je premijer 1999. godine bio sadašnji predsednik Viktor Juščenko. Premijer Juščenko je tada Jurija Kravčenka smatrao jednim od "najmanje kriminalizovanih ministara" i pored toga što su mediji tvrdili suprotno. Kravčenko su oduvek smatrali "Kučminim čovekom". On je bio na čelu Hersonske oblasti i državne poreske uprave. Nikad nije dao nijedan intervju.\nMisteriozna smrt nezavisnih i opozicionih novinara, kao i reformskih političara česta je pojava na prostorima bivšeg Sovjetskog Saveza. U Gruziji je pre mesec dana od trovanja gasom stradao premejer Zuraba Žvaniju, dok je početkom marta u Azerbejdžanu ubijen urednik časopisa "Monitor" Elmar Gusejinov, koji je bio oštar kritičar vlasti i predsednika Azerbejdžana Iljhama Alijeva.


Gasi se kolektivni centar u Goraždu\nU Goraždu je danas svečano označen početak radova na izgradnji stambenog objekta sa 25 stambenih jedinica. Objekat u ulici Salih-bega Kuljuha gradi se u okviru Projekta CEB II "Zatvaranje kolektivnih centara i alternativnih smještaja pružanjem javnih stambenih rješenja".\nMuhamed Terović jedan je od stanara baraka u neposrednoj blizini, koje su služile kao kolektivni centar, a koje će, izgradnjom nove zgrade, biti porušene.\n"Živio sam 25 godina u ovom kolektivnom centru. Znači mi mnogo, jer dugo sam bio u barakama. Ovo su bile špere, a sad će biti zid. Bar da se nečem čovjek može nadati. Živilo se, moralo se živjeti, nemaš druge solucije. Dok ložiš dobro je, čim prestaneš hladno, znaš i sam kakva je špera", rekao je Terović.\nSvečanosti su prisustvovali i ministar za ljudska prava i izbjeglice BiH Miloš Lučić, predstavnici Ministarstva izbjeglica FBiH, zvaničnici BPK i gradonačelnik Goražda Muhamed Ramović.\nDržavni ministar navodi da se CEB projekat finansira iz sredstava Razvojne banke Savjeta Evrope od 60 miliona eura, dok 44 miliona eura izdvajaju lokalne zajednice kroz obezbjeđenje infrastrukture - puteva, zemljišta, projekata ...\n"Cilj nam je da zatvorimo sve kolektivne centre u BiH i nadam se da ćemo to uspjeti do 2022. godine. Na području Grada Goražda još će biti aktivno sedam potprojekata kroz koje ćemo izgraditi 163 stambene jedinice i obnoviti još 30 kuća. Mislim da ćemo, ne mogu reći u potpunosti, ali djelimično obezbijediti bolje uslove za život trenutnim stanarima u tim kolektivnim centrima i ostalim", dodaje Lučić.\nNa području Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, u okviru Projekta CEB II realizira se ukupno devet potprojekata, od čega u Gradu Goraždu sedam te po jedan u opštinama Pale u FBiH i Foča u FBiH.\nPlanirana je sanacija i izgradnja ukupno 218 stambenih jedinica ukupne vrijednosti 8,5 miliona eura, od čega je kreditno zaduženje pet miliona eura, a ostatak sredstava učešće grada i opština.\nGradonačelnik Goražda Muhamed Ramović kaže da na području Goražda postoje još četiri kolektivna centra u kojima živi 176 porodica. Osim objekta za kojeg je danas položen kamen temeljac, on je najavio da će narednih dana početi izgradnja još tri zgrade u naseljima Splavište i Rasadnik, u kojima će stanove dobiti stanari kolektivnih centara Balkan 1 i Belvedere. Biće utopljeni i potkrovni stanovi u Titovoj ulici, kao i zgrade Balkan 2. Ramović smatra da će planirana dinamika biti ispoštovana.\n"Mislim da će 2021. do decembra ili januar 2022. da će sve biti završeno. Nema više nikakvih prepreka, sredstva su obezbijeđena, raspisani javni pozivi i ja očekujem da ćemo te ljude usrećiti", naglasio je Ramović.\nU okviru Regionalnog stambenog programa CEB II, na području FBiH planirana je realizacija ukupno 49 potprojekata u 29 opština, kroz koje će biti izgrađeno ili sanirano 1.450 stambenih jedinica za 4.350 korisnika iz kategorije raseljenih ili osoba u stanju socijalne potrebe.\nVodeća institucija projekta je Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH, a provode ga resorna entitetska i kantonalna ministarstva, gradske i opštinske vlasti.


Tri pitanja za Mihajlović: Da li ste izdali upotrebnu dozvolu za TE Kostolac, da li ste odgovorni za trovanje građana Srbije?! – Otvoreno\nPočetna Vesti Tri pitanja za Mihajlović: Da li ste izdali upotrebnu dozvolu za TE...\nPoštovana gospođo Mihajlović, obraćam se Vama lično, pošto je Vaš kolega Antić, ministar energetike, potpuno neinformisan i ne zna da li je sistem za odsumporavanje u TE Kostolac uključen od kako je sagrađen pre tri godine ili nije. Direktor Grčić je otišao korak dalje i slagao javnost informacijom da je taj sistem u eksploataciji sve ovo vreme – kaže u otvorenom pismu ministarki za građevinarstvo Zorani Mihajlović, potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinike Tepić\n– Ja sam probala u sredu, 14. oktobra, da uđem u TE Kostolac i da pokažem ministru Antiću i direktoru Grčiću da je sistem isključen sve ove godine i da se građani nepotrebno truju, ali sam bila sprečena u toj nameri. Neznanje ministra Antića i nesposobnost direktora Grčića me ne iznenađuju. Ali, da bi postrojenje za odsumporavanje uopšte moglo da bude u eksploataciji, ministarstvo kojim Vi upravljate je pre tri godine moralo da izda upotrebnu dozvolu za to novosagrađeno postrojenje.\nZato Vas sada pitam javno:\nDa li je Vaše ministarstvo izdalo upotrebnu dozvolu za novo postrojenje za odsumporavanje u TE Kostolac?\nKada ste tačno tu dozvolu oficijalno izdali?\nDragan Grčić, direktor EPS, i Marinika Tepić, potpredsednica SSP\nA ako još niste izdali upotrebnu dozvolu, da li ćete preuzeti odgovornost za Vaše saučesništvo u trovanju građana Srbije zajedno sa direktorom Grčićem?\nU očekivanju odgovora, Marinika Tepić, potpredsednica Stranke slobode i pravde\nsreda, 18. novembra 2020 : 17:23\nSindikati prosvetnih radnika saopštili su da se podaci, koje je premijerka Srbije Ana Brnabić pre dva dana saopštila o broju zaraženih učenika, ne poklapaju...


Rasprodaja u Barsi, londonski klubovi u klinču, "Tobdžije" imaju prednost! - Sportske.net\nFinalisti evropskih takmičenja će imati pune ruke posla predstojećeg leta.\nPovratak Zidana u Real obradovao i Arsenal, ovo je razlog!Odlične vesti za Liverpul, veliki povratak pred meč sezone!Mihtarijanov izostanak sa finala - Šta UEFA ima da kaže u svoju odbranu?Arsenal doneo odluku oko Mihtarjana!Emerijeva lista, desetorica za snažan Arsenal!\nRanije danas je stigla vest, trener Totenhema Maurisio Poketino je na pragu dogovora sa italijanskim Juventusom, naime čeka se samo završetak finalne utakmice Lige šampiona kako bi se ozvaničilo.\nPored Argentinca timu iz Londona preti i odlazak najkreativnijeg igrača u redove madridskog Reala, a to nije kraj loših vesti iz Španije.\nPrema pisanju španskih Don Balona i Sporta, Arsenal je na pragu "krađe" dvojice igrača za koje su Levi i kompanija itekako zainteresovani.\nRadi se o igračima Barselone koji su maltene otpisani sa "Nou Kampa", Malkomu i Andre Gomešu. Bivši igrač Bordoa nije opravdao svoju veliku cenu, dok se Portugalac odlično snašao na pozajmici u Evertonu, smeši mu se nastavak karijere u Premijer ligi.\nVeliku ulogu igra i sama Liga šampiona, Arsenal bez plasmana u istu može komotno da odustane od pomenutih pojačanja, više će se znati posle utakmice u Bakuu.\nLista želja "Tobdžija" je dobro poznato, više o tome možete pročitati OVDE.


Teška borba za finansijsku stabilnost evro zone | EurActiv Srbija\nTeška borba za finansijsku stabilnost evro zone\nObjavljeno : 13.04.2011.\t Tweet\nČlanice zone evra i dalje naporno rade da bi očuvale finansijsku stabilnost. Dok španski zvaničnici, ohrabreni spremnošću Kine za kupovinu duga te zemlje i brojnim ugovorima sklopljenim u Pekingu, najavljuju da neće biti dodatnih mera štednje, u Portugaliji se vode razgovori o visini međunarodne pomoći. Strateg revolucije u Portugaliji kojom je zbačena diktatura 1974. godine kazao je da ne bi dizao revoluciju da je znao koliko će se teško živeti u njegovoj zemlji skoro tri decenije kasnije. Političke stranke će teško sklopiti sporazum nepuna dva meseca uoči izbora, a dospevanje jedne rate duga na naplatu ističe.\nEksperti Evropske komisije, Evropske centralne banke i Međunarodnog monetarnog fonda započeli su 12. aprila "tehničku procenu" neoophodnu za pregovore o iznosu i uslovima međunarodne pomoći Portugaliji.\nEvropski i međunarodni zajmodavci će Portugaliji pomoći samo uz striktne uslove štednje i politiku promovisanja rasta i konkurentnosti privrede, što obuhvata i strukturne reforme i privatizaciju.\nPostavlja se pitanje, međutim, da li je moguće postići zadovoljavajući sporazum u trenutku političke krize. Premijer te zemlje Žoze Sokrateš (Jose Socrates) je, naime, 23. marta podneo ostavku kada plan štednje koji je vlada predložila nije usvojen u parlamentu. Prema sadašnjim prognozama, favorit za pobedu na izbore je opoziciona socijaldemokratska stranka PSD. U takvim okolnostima nijedna stranka nije spremna za kompromis, koji zajmodavci traže kako bi se garantovalo da će mere biti primenjen nezavisno od ishoda izbora.\nPortugalija ne može da čeka izbore, pa da o pomoći pregovara nova vlada - 15. juna joj stiže na naplatu pet milijardi evra duga, što bi teško mogla da otplati bez pomoći jer investitori traže izuzetno visoku kamatu za zaduživanje Portugalije čak i kada je reč o kratkoročnim zajmovima. Prema prvoj proceni komesara za ekonomska pitanja Olija Rena (Olli Rehn), Portugaliji je potreban iznos od oko 80 milijardi evra.\nDolazak evropskih stručnjaka, a posebno MMF-a, 28 godina nakon prethodne intervencije te institucije u Portugaliji, zaokupio je naslovnice u novinama i udarne termine u dnevnicima, uglavnom u negativom kontekstu. Većina uvodničara i komentatora to je ocenila kao poniženje zemlje.\n"Tim MMF-a, Evropske centralne banke i Evropske komisije koji danas dolazi u Lisabon, dolazi da potvrdi naš neuspeh. Svaki korak nakon silaska iz aviona predstavljaće udar za naš ponos, autonomiju, samoopredeljenje", napisao je direktor ekonomskog dnevnika Žornal de negosios (Jornal de Negocios) u izdanju od 12. aprila. U listu Dijario de notisijas (Diario de Noticias), kolumna bivšeg predsednika Portugalije Marija Soareša (Soares) objavljena je pod naslovom "Portugalija na kolenima".\nSituacijom u Portugaliji ogorčen je i strateg takozvane "karanfil revolucije", koja je, za razliku od većine pučeva, nakon zbacivanja diktuture zaista otvorila put stvaranju demokratije. Jedan od vojnih stratega te revolucije sprovedene bez ispaljivanja ijednog metka Otelo Saraiva de Karvaljo (Carvalho) kazao je da je to što dva miliona Portugalaca živi u bedi dokaz da ciljevi revolucije nisu ostvareni i ukazao da nije u redu da postoje ogromne razlike u platama između običnih ljudi i onih na visokim pozicijama.\n"Zapanjen sam. A ostali? Oni koji ustaju u pet ujutru da bi išli u fabriku i na polje, a na kraju meseca dobijaju bednu zaradu?", zapitao je on. Najniža bruto zarada u Portugaliji je 475 evra, a po predviđanju MMF-a, ta zemlja će ove godine zabeležiti pad privrede od 1,5% BDP-a, a 0,5% u 2012 , dok će nezaposlenost nastaviti da raste i dostići 12,4% naredne godine.\nZemlje evro zone u krizi mogu da zatraže pomoć iz privremenog mehanizma pomoći, čiji kapacitet je 440 milijardi evra. Lideri EU su se 25. marta dogovorili o uspostavljanju stalnog mehanizma pomoći koji će imati kapacitet 500 milijardi evra. Zemlje koje zatraže pomoć prihvataju i obaveze u pogledu štednje i boljeg uređivanja javnih finansija. Strogi uslovi pozajmica mogu da izazovu nezadovoljstvo određenih slojeva naroda, pa i političke krize, što se i do sada pokazalo u slučajevima zemalja koje su bile prinuđene na traženje pomoći.\nPomoć EU i međunarodnih zajmodavaca do sada su dobile Grčka i Irska. Portugalija je pomoć nedavno zatražila.\nLideri EU su na sastanku u martu, pored mera pomoći, odobrili i stvaranje mera za jačanje budžetske discipline u EU. Glavni promoter izvesnog usklađivanja politika u EU je Nemačka, koje želi da predupredi krizu i ubedi svoje građane da neće plaćati za neodgovorno ponašanje drugih zemalja članica.\n"Ne bih izveo 25 april da sam znao da ćemo doći u sadašnju situaciju", kazao je on i dodao da bi se umesto toga odlučio za ono što "rade mladi danas" - otišao u inostranstvo.\nŠpanija odahnula zahvaljujući pomoći Kine\nOd kada je Portugalija početkom aprila zatražila međunarodnu pomoć, pod lupom aktera na finansijskom tržištu našla se i Španija, koja se tradicionalno smatra slabom karikom zone evra.\nStrepnja za finansijsku stabilnost te zemlje, koja je sprovela mere štednje, smanjena je, a dodatni optimizam ove sedmice unela je najava povećanja saradnje sa drugom svetskom ekonomskom silom - Kinom. Premijer Španije Hoze Luis Sapatero (Jose Zapatero) kazao je da nisu planirane nove mere za smanjenje budžetskog deficita, napomenuvši ipak da ne treba usporiti sa reformama i da vlada planira da odobri nove mere za podsticanje rasta.\nKako je Sapatero obznanio, španske firme su tokom njegove posete Pekingu dobile ugovore u vrednosti od jedne milijarde evra.\nVeliki deo novca odnosi se na dva ugovora između španskog lidera u domenu obnovljivih izvora Gamesa i kineskih firmi Čajna risorsiz pauer (China Ressources Power) i Čajna Datang korporejšen (China Datang Corporation) za po 150 vetrenjača ukupne snage 600 megavata. Potpisani su i drugi ugovori - najveća finansijska kompanija Španije Banko Santander sklopila je ugovor za finansiranje izvoza telekomunikacione opreme sa kineskim proizvođačem ZTE, a španska kompanija Inra u Kinu će izvesti simulator leta i u njemu obučavati pilote helikoptera. Proizvođači automobilske opreme Grupo Antolin, Maksam (Maxam) i Ringo Valvulas otvoriće predstavništva u Kini.\nPremijer Kine kazao je svom gostu da je ta zemlja spremna da nastavi da kupuje državni dug Španije. Kina, prema zvaničnim podacima, poseduje 12 % javnog duga Španije, dok je na početku finansijske krize u toj zemlji imala 4%. "Povećanje (ulaganja) u španski dug predstavljalo je značajan faktor za postizanje stabilnosti, likvidnosti i ulivanje poverenja tržištu", istakao je Sapatero. On je naglasio da je Kina od ključnog značaja za ekonomsku diplomatiju, koja predstavlja značajan deo spoljne politike u današnjem svetu.\nSapatero će nastaviti azijsku turneju posetom Singapuru, a onda će se vratiti u Kinu, na tropsko ostrvo Hainan, da bi učestvovao da forumu Boao, takozvanom azijskom Davosu.\nSa problemima se i dalje bori i Grčka, prva zemlja evro zone koja je prošle godine zatražila evropsku pomoć zbog krize.\nU Atini je 12. aprila boravio predsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej (Rompuy), koji je skoro godinu dana od kada je Grčka dobila međunarodnu pozajmicu od 110 milijardi evra ukazao da je za oporavak privrede potrebno vreme i da Grčka treba da nastavi reforme koje je započela i "odvažni plan privatizacija". On je nakon sastanka sa premijerom Grčke Jorgosom Papandreuom kazao da su ti napori u dugoročnom interesu Grčke i istakao je da je potrebno poboljšati konkurenciju i postaviti osnove za rast i zapošljavanje.\nVan Rompej je u Grčkoj fondaciji za evropsku politiku (Eliamep), koja je i organizovala posetu, kazao da će Grčka morati da ulaže napore i u narednim godinama.\nU privatnom sektoru se, kako je naveo, već pojavljuju pozitivni znaci, poput povećanja izvoza, ali još toga treba poboljšati, posebno u javnoj administraciji, poreskoj politici i statističkom sistemu. "Od ključnog značaja je ponovo uspostaviti socijalnu pravdu", dodao je on i naglasio da zbog toga treba poboljšati borbu protiv utaje poreza, privilegija i korupcije.\nOn je Papanderuu čestitao na "odlučnosti i hrabrosti" i najavio da će EU nastaviti ada pomažeGrčkoj.\n"To može da potraje - kao Odisej prilikom povratka - ali uspećete", poručio je Van Rompej, predsednik Evropskog saveta.\n: Još jedna zemlja evro zone zatražila pomoć\n: Veliki napredak u antikriznim merama u EU\n: Ostavka premijera Portugalije uoči samita EU\n: EU izdala više od 4 milijarde evra obveznica\n: Veći fondovi za pomoć članicama EU u krizi\n: Španija ima potencijal da prebrodi krizu\n: Plan pomoći ugrozio irsku vladu


Arno Gujon: Srbi na Kosovu već 20 godina u samoizolaciji (VIDEO) - Naši u svetu\nObjavljeno 05/04/20 u 12:00\nFOTO TANJUG / ZORAN ZESTC\nHumanitarac Arno Gujon rekao je za RTS da se nada da će posle epidemije, kada smo razumeli šta znači živeti izolovano, biti više razumevnja za Srbe na Kosovu i Metohiji. Ne možemo da zaboravimo Srbe na KiM jer sada im je pomoć preko potrebna, istakao je Gujon.\nArno Gujon kaže da dane u vreme epidemije provodi u četiri zida sa porodicom, u selu kod Malog Zvornika.\n“Došli smo ovde i pobegli iz stana. Napravio sam ovde malu kancelariju odakle mogu da radim”, kaže Gujon.\nPodsetio je da Srbi u enklavama na Kosovu i Metohiji žive u nekoj vrsti izolacije već 20 godina.\nGujon je napomenuo da monahinje u Đakovici žive između četiri zida 24 sata tokom cele godine, odnosno godinama.\n“Kada sam govorio ranije o enklavama, pitali su me šta to znači, mislim da sada svi razumeju šta to znači – kada ne možete da izađete iz kuće, svog sela – to je podsećanje za sve nas i opomena za one koji su napravili tu situaciji ili je ćutanjem odobravali”, ukazao je Gujon.\nNada se da će posle epidemije kada smo razumeli šta znači živeti izolovano biti više razumevnja prema Srbina na KiM i da će im ljudi više pomagati.\nGujon kaže da je razumljivo da kada je i nama teško prvo pomislimo na naše najbliže, ljude koji su možda u problemu ili su možda zaraženi.\n“Mnogi naši donatori su zaraženi i i izolovani i ne mogu da šlju donaciju za humanitarnu organizaciju”, rekao je Gujon.\n“Ne možemo da zaboravimo Srbe na KiM jer sada im je pomoć preko potrebna, ako ne šaljemo pomoć sada onada će za nekoliko meseci biti i dalje u izolaciji sa manje sredstava za preživljavanje. Prebacili smo pre nekoliko dana 35.000 evra, za manje od deset dana, koje smo sakupili preko interneta za narodne kuhinje na KiM, kao bi se kupili plastenci da bi imali hranu za zimu”, rekao je Gujon.\n“Ne smemo da zaboravimo našu braću na KiM jer oni imaju samo nas”, zaključio je Gujon.\nArno GujonIzolacijaKosovo i Metohija\n“Od juna ćemo živeti normalno”, epidemiolog Tiodorović otkriva kada će se situacija smiriti


Kompanija iz Srbije jedan od pobednika regionalnog digitalnog takmičenja Balkathon - Radio Sto Plus\nKompanija iz Srbije jedan od pobednika regionalnog digitalnog takmičenja Balkathon\nSrpska kompanija "Biofrost" jedan je od pobednika regionalnog tamičenja u oblasti digitalnih inovacija "Balkathon 2.0" u Podgorici, koje organizuje Regionalni savet za saradnju (RCC).\nRešenja svih šest pobednika predstavljena su danas na Digitalnom samitu Zapadnog Balkana, a Nenad Jovanovski iz "Biofrosta" rekao je za...\n„Bili smo inspirisani time što smo tokom početka kovid pandemije krenuli da štampamo zaštitne vizire za medicinske radnike i jako smo se dobro osećali jer radimo nešto dobro za zajednicu“, rekao je Jovanovski.\nPrema njegovim rečima, u „Biofrostu“ su počeli da razmišljaju gde ta plastika završava i započeli rad na pronalasku materijala koji bi imao iste karakteristike kao plastika, ali koji ne bi imao štetan uticaj po životnu sredinu.\n„Kroz jedno istraživanje smo došli do toga da konoplja ima jako slične karakteristike kada se vezuje sa nekim plastičnim polimerima i krenuli smo da istražujemo kako možemo da dodjemo do toga da koristimo konoplju, a da ne koristimo plastične polimere“, kazao je Jovanovski.\nIstakao je da su došli do materijala koji je otporan, a u isto vreme brzo razgradiv i dodao da će im glavno tržište biti proizvodjači predmeta za jednokratnu upotrebu napravljenih od plastike.\nŠef programskog odeljenja RCC Maja Handijska Trendafilova rekla je da se na ovogodišnjem konkursu našlo mnoštvo ideja, za koja se nada da bi uskoro mogle da se pojave na tržištu i koje bi doprinele unapredjenju u brojnim digitalnim sferama.\n„Rešenja koja smo danas čuli opremaju nas alatima u oblastima elektronske trgovine, ekologije, zdravstva, transporta i mnogim drugim. Balkathon je važan element digitalne agende RCC-a, koji teži da se sa konkretnim uticajem nadoveže na suštinsku regionalnu politiku i regulatorne reforme“, rekla je Handijska Trendafilova.\nOna je istakla da je Balkathon doprinos RCC-a preduzetništvu, digitalizaciji, inovacijama, agendama i usavršavanju mladih Zapadnog Balkana.\nHandijska Trendafilova je pozvala sve mlade ljude, start-ap kompanije, preduzetnike, studente, habove za digitalne inovacije, naučne parkove, univerzitete i ostale zainteresovane sa Zapadnog Balkana da se prijave na sledeće Balkathon takmičenje.\nMedju ostalim pobedničkim idejama našle su se i aplikacija „Pokupi.me“ čiji je cilj da okupi sve taksi kompanije u Crnoj Gori na jednom mestu, dok je albanska kompanija predstavila projekat „Farmers to homes“, onlajn platformu za prodaju organske hrane direktno sa farmi.\nKosovo i Bosna i Hercegovina predstavili su platforme „e-Health Clinic“ i „E-Klinika“, koje bi trebalo da povežu doktore i pacijente, kao i da omoguće lakše zakazivanje pregleda u svim klinikama, dok je iz Severne Makedonije predstavljena platforma „Accelera“, namenjena razvijanju malih biznisa i start-ap kompanija.\n„Balkathon“ je godišnje regionalno takmičenje koje organizuje RCC, a finansira Evropska unija, čiji je cilj da podstakne razvoj novih digitalnih rešenja kao odgovor na svakodnevne izazove u životima gradjana regiona.