Press Online :: Politika :: SRBIJA PRED NOVOM MIGRANTSKOM KRIZOM Evropa zabrinuta zbog novog talasa izbeglica, sve zavisi od jednog čoveka, a evo ŠTA TO ZNAČI ZA NAS / print=true\nSRBIJA PRED NOVOM MIGRANTSKOM KRIZOM Evropa zabrinuta zbog novog talasa izbeglica, sve zavisi od jednog čoveka, a evo ŠTA TO ZNAČI ZA NAS\n- Turska bi u tzv. tampon zonama da se razračuna sa Kurdima između ostalog i naseljavanjem drugih naroda i takve političke mere izazivaju potrese kod tih ljudi i to je glavni razlog zašto još očajnije počinju da migriraju ka Evropi. Ovo je prvi put da su nakon velike migrantske krize 2015. svi indikatori povećani i ujedno i zabrinjavajući. U prilog tome govori i podatak da je u Grčku ove godine stiglo preko 45.000 ljudi a da je samo u septembru zabeleženo 10.000 onih koji su došli sa Bliskog istoka. To je samo jedan od značajnih indikatora da dolazi do pogoršanja - objašnjava nam Đurović.\n- Sada opet imamo pune parkove migranata u Beogradu, što doskora nije bio slučaj, a slična je situacija na granicama duž Bosne, Hrvatske i Mađarske. To je dokaz da se suočavamo sa novim problemom - smatra Đurović.\n- Siguran sam da Turska ipak ne želi destabilizaciju i nekontrolisani razvoj događaja u regionu. Turci pomno prate situaciju u EU i smatram da ne nameravaju da potroše svoj migrantski ucenjivački potencijal koji imaju prema Evropi, pa zato mislim da ne može da nam se ponovi 2015. godina, kada je kroz našu zemlju ka Evropi prošlo više od milion ljudi. Ali, sada i Evropa ima svoje barijere koje su spremne da se aktiviraju, što nas dovodi u najosetljiviji položaj jer postajemo jedna vrsta čistilišta u predvorju EU. To je ujedno i znak da moramo užurbano da se pripremimo za sve scenarije. Ne možemo samo da čekamo i da se nadamo da će ovaj problem da nas zaobiđe. Moramo da imamo jasno razvijene strategije za sve izazove koji nas mogu očekivati kako bismo mogli kontrolisati migraciju - poručuje Đurović.\nERDOGAN KAO KLJUČAR\nPredsednik Foruma za strateške studije IDN dr Neven Cvetićanin smatra da će diplomatski razgovori na relaciji Turska - Rusija i Turska - EU najviše uticati na to da li će Turska pustiti novi talas migranata, a da je nakon razgovora predsednika Rusije Vladimira Putina i Erdogana u Sočiju, gde je definisana situacija u Siriji, lopta definitivno prebačena na evropski teren.\n- Da li će migranti krenuti iz Sirije preko Turske u Evropu zavisi mnogo od toga da li će se svi držati postignutih dogovora vezanih za situaciju na Bliskom istoku. Erdogan je trenutno gospodar situacije sa migrantima i on je dobio svojevrsnu ulogu ključara evropskog kontinenta. On ima jak argument za pregovore sa EU i sada je u mogućnosti da postavlja nove uslove - smatra Cvetićanin.\n- Turska je još pre par godina zaključila ugovor sa EU o readmisiji migranata i za to je dobila neke ekonomske benefite, a sada bi mogla da insistira i na nekim drugim stvarima kao što je recimo poboljšanje položaja turske manjine u pojedinim zemljama EU i slično - priča nam Cvetićanin.\n- Najnovija istraživanja pokazuju da je pitanje migranata postalo važnije od pitanja ekonomije, organizovanog kriminala ili klimatskih promena u pojedinim zemljama Evrope, što dosta govori o tome koliki je značaj tog problema. Zato Evropa mora da zna šta želi da postigne i kako bi to nadoknadila zemljama tranzita i konačno kako bismo i mi mogli da znamo šta se od nas očekuje. Za nas je svakako najbolje da Turska i EU postignu dogovor oko migranata koji će se poštovati - ocenjuje Cvetićanin uz napomenu da i uz najmračnije scenarije ne očekuje veliki priliv migranata kao što je to bilo 2015. godine, već da očekuje da se oni na mahove puštaju u procesu pregovora.\nPodsetimo, Grčka je još pre mesec dana zatražila pomoć od EU u rešavanju migrantske krize nastale u toj zemlji, gde tamošnji kampovi ne mogu više da prime ljudi, pa dolazi do sukoba oko hrane, upotrebe kupatila...\nKorist ako se uklope u ekonomski proces\nCvetićanin kaže da ljudi moraju znati da migranti za Evropu nisu samo opasnost već i korist ako se uklope u ekonomski proces.\n- Migranti koji su došli u Francusku koštali su je oko osam milijardi evra. Međutim, kada su ušli u ekonomski proces doneli su državi benefit od 10 milijardi evra. Dakle, mora se znati da države mogu da imaju i koristi od migranata, što mnogi ne žele ili neće da shvate - smatra Cvetićanin.


Mnogi se i dalje sjećaju obveznica, redova u bankama, medijske kampanje i obećanja da će novcem građana i dijaspore oživjeti srpska privreda\nMnogi se i dalje sjećaju obveznica, redova u bankama, medijske kampanje i obećanja da će novcem građana i dijaspore oživjeti srpska privreda.\n– Dobro veče poštovani gledaoci, danas su u istočnoj Srbiji pali prvi snopovi ovogodišnje letine, a simbolično i prvi snopovi novčanica počeli su da se slivaju u fond zajma za privredni preporod Srbije.\nJedan Beograđanin kaže da je tada žiieo u inostranstvu i da je tim povodom poslao 200 dolara, dok drugi sugrađnini tvrdi da je 1989. dao samo što se moralo. Stariji gospodin dodaje da je dao oko 2.000 dinara, a na pitanje da li mu se to nekada vratilo, odgovara odrično i napominje da je celog života samo davao, a ništa zauzvrat nije dobio.\nPredhodna vest RUSI OTKRILI MRAČNU AMERIČKU TAJNU: SAD nisu osigurale „sarkofag“ nuklearnog otpada u Pacifičkom regionu, ovo su posledice (VIDEO)\nSledeća vest (INTERVJU) VELJKO PETRANOVIĆ: Ako verujete da je stvarnost čudnija od fikcije, onda je ova knjiga za vas


Dugo je trajao pravi rat dvojice popularnih jutjubera, a nakon prve borbe koja je održana u Mančesteru 2018. i koja je završena bez pobednika, KSI je tesnom odlukom sudija, izašao kao pobednik meča u Los Anđelesu. Za razliku od prve borbe koja je održana u amaterskim uslovima, revanš u Americi je imao profesionalne uslove.\nObojica na svojim društvenim mrežama imaju milione fanova. KSI je britanski jutjuber, reper, od nedavno i bokser, veoma je popularan na ostrvu, ali i u celom svetu. Slična je situacija i kod Logana Pola, a razlika je što je on Amerikanac.\nU pitanju su amateri, ali je ova borba izazvala veliku pažnju celog sveta. Armije fanova dvojice superzvezda imale su veliku želju da uživo isprate ovaj meč. A to su mogli, isključivo ako plate, ili kartu za "Stejples centar" u kojem se održala borba, ili da se preplate na neki od prenosa koji su omogoćeni navijačima širom sveta. Čitava stvar je toliko daleko otišla, da je stigla i do popularne televizije "Skaj sport" koja je svim zainteresovanim nudila TV prenos.\nKada se u obzir uzmu sve zarade koje su imala dvojica boraca, došlo se do nekoliko različitih proračuna. TV prava, ulaznice, sponzori, ugovori sa raznim brendovima, sve se to nagomilalo, pa je bilo onih koji su izračunali da su obojica od jedne večeri zaradili čak po 75 miliona funti. Neki su ipak došli do cifre od 30 miliona funti. Ipak, obojica su priznali da jesu zaradili veliku svotu novca, ali da je ona niža od 20 miliona.


Produžen konkurs za subvencionisanje poljoprivrede | RTK\nObjavljeno: ponedeljak, 26. novembar 2012.\nGrad Kruševac produžio je konkurs za dodelu sredstava iz Budžetskog fonda za podsticanje razvoja poljoprivrede do kraja novembra. Pravo na korišćenje sredstava imaju nosioci registrovanog poljoprivrednog gazdinstva sa teritorije grada Kruševca, a dokumentacija se dostavlja preko pisarnice Gradske uprave ili poštom.\nZa subvencionisanje višegodišnjih zasada voća i očuvanje priplodnog i tovnog materijala u svinjarstvu u Kruševcu je opredeljeno pet i po miliona dinara. Gradskoj upravi do sada je dostavljeno 19 zahteva, koji konkurišu za oko milion dinara, ali se jedan broj korisnika javio po isteku konkursa, kaže pomoćnik gradonačelnika za poljoprivredu Marko Milojević. Konkurs je produžen za sedam dana, a iz Gradske uprave pozivaju poljoprivrednike koji ispunjavaju uslove za subvencionisanje da do kraja nedelje dostave dokumntaciju.\nU oblasti unapređenja poljoprivrede, predstavnici grada Kruševca su u petak u Valjevu potpisali protokol o poslovno tehničkoj saradnji sa deset gradova Srbije, a za ovu nedelju planirano je edukativno predavanje i obilazak poljoprivrednih gazdinstava u našem kraju, stručnjaka iz oblasti poljiprivrede i delegacije Ambasade Kraljevine Holandije.\nOznake:fond za podsticaj poljoprivredeselosubvencija\nPrethodno : Gripa nema, vakcina ima\nSledeće : Čistiji grad


Ivana Dukčević: Širaz, grad vina i pesnika u centralnom Iranu | Sito&Rešeto\nNaslovna Život Putovanja Ivana Dukčević: Širaz, grad vina i pesnika u centralnom Iranu\nU centralnom delu zemlje, na nadmorskoj visini od oko 1500 metara Iranskog platoa, nalazi se Širaz.\nNa južnom prilazu gradu, brežuljci prepuni zasada vinove loze podsećaju na istorijsku činjenicu da je sorta vina širaz nastala na ovim područjima konzumirana još u vreme ahemenidskih careva. Originalnu sortu Shiraz na engleskom nazivaju i “Soul Wine“, “vinom za dušu”.\nKult vina i nesrećnih ljubavi, najbolje je opisan u pesmama Hafiza, jednog od najčuvenijih persijskih pesnika i velikog uzora čuvenom Geteu, rođenog u Širazu u XIII veku. Osim njega, iz Širaza potiču i drugi čuveni pesnici (Saadi, na primer), te sam grad i danas nosi epitet „grad pesnika“.\nMauzoleji Hafiza i Saadija okruženi mirisnim baštama limuna i ruža, mesto su svakodnevne posete mnogih Iranaca koji ovde dolaze da čitaju stihove, ili da se osame (parovi koji ašikuju u parku su česta pojava, s obzirom da bilo kakvo intimiziranje na javnom mestu u Iranu nije prihvatljivo).\nShiraz vinogradi drevne sorte vina širaz nedaleko od grada\nKažu da svaka iranska porodica u svom domu poseduje dve knjige: Kuran i „Divan“ – zbirku Hafizovih pesama.\nNa dan persijske Nove godine (Nowruz – 21. mart), kada se porodica okupi na večeri, nasumično se otvaraju stranice „Divana“ i čita stih koji je prvi ugledan. Taj stih, navodno će odrediti sudbinu čitaoca za narednu godinu.\nShiraz tvrdjava Arg-e Karim khan\nOsim za Novu godinu, mladi Iranci a naročito Iranke stranice Hafizovog „Divana“ nasumično otvaraju i radi rešavanja ljubavnih problema (nalik „gledanju u šolju“). Uz iranski crni čaj i širine u čajdžinici bazara, jedna mlada poznanica iz Širaza ispričala mi je svoj „slučaj“.\nSvojevremeno, zbog ljubavnih problema koji su je pritiskalii, sa prijateljicom je nasumično otvorila „Divan“ i nezadovoljna odgovorom ponovila čin još tri puta u roku od mesec dana.\nShiraz selfie u palati Narandjestan\nKada je poslednji, četvrti put otvorila stranice „Divana“, naišla je na stihove koji su, kaže otprilike glasili: „Ti si izgleda mnogo besposlena, ne prihvataš odgovor i stalno otvaraš ispočetka“. Hafiz joj je, kaže, na kraju lepo odgovorio!\nShiraz persijski tepisi u Bazaru-e Vakil\nIako su nakon Islamske revolucije 1979. godine, vino i alkohol uopšte u Iranu zabranjeni, mnogi će vam ispričati da ako znate gde da tražite – bićete u prilici da probate originalnu sortu širaza.\nMnogi strani turisti prepričavali su priče o rumenim mladim stanovnicima Širaza koji se četvrtkom uveče (četvrtak i petak su u Iranu dani njihovog, muslimanskog vikenda), veseli vraćaju ili iz noćne šetnje, ili sa privatne žurke, proslave rođendana na kojima se vino navodno često konzumira.\nShiraz Palata Narandzestan\nS tim u vezi, preporuka je da ukoliko u Iranu upoznate veselo lokalno društvo, nemojte odbiti eventualni poziv na iransku žurku – bićete veoma iznenađeni.\nZvanično, vino je u Iranu dozvoljeno samo verskim zajednicama kojima je neophodno prilikom obavljanja njihovih verskih obreda (hrišćani i zoroastrijci), što praktično znači da negde mora i da se pravi.\nShiraz Mauzolej pesnika Hafiza\nOsim kao grad pesnika (i vina), Širaz je poznat i po tome što je u drugoj polovini XVIII veka, za vreme dinastije Zand (poreklom iz manjinskog naroda Luri) jedno vreme bio prestonica Persije.\nNjen osnivač – Karim kan, izgradio je tvrđavu usred grada (Arg-e Karim khan), a potonji guverneri grada i velelepne palate sa baštama koje i danas možete posetiti – Narandžestan i Kan-e Zinat ol-Molk (Naranjestan i Khan-e Zinat ol-Molk).\nSistem i koncept persijske bašte, u kojoj tekuća voda deli površinu na četiri dela, nastao je u Persiji, u starom veku. Kada su u prolazeći Persijom, u sred pustinje, antički Grci ugledali bujnu vegetaciju sa drvećem, cvećem i tekućom vodom, navodno su upitali Persijance kako nazivaju to čudo koje su stvorili.\nShiraz Masjed-e Nasir-e Molk\nOdgovor je bio – „pairidaeza“ („ograđena bašta“). Ovim putem, persijska reč je sa donekle pogrešnim značenjem (ali u pravom smislu) ušla u mnoge evropske jezike – „paradise“, opisujući persijske bašte kao Raj koji su Grci videli.\nU Iranu, UNESCO je stavio pod zaštitu 9 persijskih bašti, i označio ih kao primer izvornog koncepta istih. Jedna od njih, sa palatnim kompleksom – Bašta Eram (Bagh-e Eram), nalazi se na zapadu Širaza.\nOsim bašti, u Širazu treba obići čuveni širaski, pokriveni Bazar-e Vakil, jedan od četiri najbolja u Iranu, čiji se glavni ulaz smestio kraj džamije Masđed-e Vakil (Masjed-e Vakil), a u neposrednoj okolini jednog od tri najlepša stara hamama u Iranu Hamam-e Vakil (Hammam-e Vakil).\nShiraz Hammam-e Vakil\nDanas se na mestu hamama nalazi svojevrsni mali muzej voštanih figura ljudi u javnom kupatilu, koji su odeveni shodno njihovim zanimanjima, i prikazan „život“ u hamamu u XVII i XVIII veku. Osim masaže i kupanja, muškarci iz Širaza u hamamu su nekada obavljali operacije vađenja zuba, koristili usluge brice, itd.\nShiraz dvorisni deo dzamije Masjed-e Vakil\nNedaleko od bazara nalazi se najfotografisanija džamija Irana – Masđed-e Nasir-e Molk (Masjed-e Nasir-e Molk), koju je ne tako davno, u XIX veku izgradio isti guverner koji je živeo u Palati Narandžestan.\nU rano jutro, kada zraci sunca probijaju kroz raznobojne geometrijske vitraže na prozorima (tipični detalj persijskih vila i džamija), boja sa vitraža ogleda se u šarenim persijskim tepisima na podu i stvara fantastične, blistave šare. Naravno, ako imate sreće da tokom posete Širazu imate sunčano vreme.\nShiraz devojcice u skolskoj poseti Palati Narandzestan u skolskim uniformama\nU centru Širaza nalazi se svojevrsno svetilište, mauzolej sina jednog od 12 šiitskih imama – Aramga-e Šah-e Čerag (Aramgah-e Shah-e Cheragh). Ovakva svetilišta na persijskom nazivaju „imamzade“ (imamzadeh) i smatraju ih najsvetijim mestima u zemlji.\nUnutar svetilišta Aramga-e Šah-e Čerag nije dozvoljeno fotografisanje, a žene su u obavezi da na ulazu pozajme čador (u ovom slučaju – veliki šareni komad tkanine) kako bi se kompletno pokrile prilikom obilaska svetog mesta (sve, osim lica).\nShiraz Bazar-e Vakil\nImali smo priliku da nam na odličnom engleskom, o svetilištu, ali i svom shvatanju islama ponešto objasni Zara (Zahra), mlada studentkinja komunikacionih tehnologija koja prema sopstvenom priznanju jednom nedeljno volontira unutar svetilišta pomažući posetiocima.\nNa uzvišici iznad severnog prilaza Širazu, put prolazi kraj istorijske Kapije Kurana (Qur’an Gate, ili Darvazeh Qor’an), kraj koje se nalazi parkić sa vodopadom i mesto za piknik.\nShiraz Basta Eram UNESCO\nSa ovog mesta pružaju se neki od najlepših panoramskih pogleda na grad. Ako ovim putem prođete kraj Kapije Kurana i izađete iz Širaza, nakon 60 km vožnje autoputem dospećete do odvajanja za najčuvenije arheološko nalazište Irana i jedno od najpoznatijih na čitavom svetu – Persepolisa, dela UNESCO-ve svetske kulturne baštine.\nfirst minute ponude za putovanja\nPrethodni članakAstrologija: Retrogradni Jupiter u Strelcu, od 10. aprila do 11. avgusta 2019. godine\nSledeći članakSveže sa modnih pista: Šik okrugle tašne za tekuću sezonu


Junajted čeka odgovor oko štopera! - Sportske.net\nJunajted čeka odgovor oko štopera!\nIzbor pao na Portugalca, kako će se završiti jučerašnja misija na "Sent Mesiju"?\nMurinjo nije imao pojma da Pogba ne može da igra na startu PL!Najava Premijer lige - Prvak se zove "crveno"?Junajted bez Pogbe u prvoj utakmici Premijer ligeZVANIČNO - Januzaj u novom klubu!Nema dalje, Pogba dao Zlatanu BOGOVSKI nadimak!\nMurinjo je identifikovao iskusnog Fontea kao metu u odbrani. Štoper Sautemptona je odigrao sjajno EP, nije ni previše skup, ali je problem novi menadžer "Svetaca" Klod Puel.\nFrancuz ne pomišlja da se odrekne standardnog defanzivca, mada je Junajtedova delegacija bila juče u Sautemptonu i probala da završi posao za desetak miliona evra.\nMurinjoiv imenjak Fonte ima 32 godine, od početka decenije je u Sautemptonu, veruje se da bi klub mogao da ga nagradi dozvolom da zaigra na najvećoj sceni.\nSuma je primamljiva imajući u vidu njegove godine, ovaj fudbaler je deceniju u Engleskoj, igrao je i za Kristal Palas, nikada nije dobio šansu u velikim portugalskim klubovima Sportingu i Benfiki.\nVidećemo kako će se rasplesti ali sa ostrva stižu informacije da su razgovori počeli i da bi trebalo da se završe pozitivno, odnosno da Murinjo dobije štopera koga će kombinovati sa mlađim igračima Baijem i Krisom Smolingom koji zbog suspenzije propušta početak sezone i današnji meč protiv "Trešnjica" kojim "Đavoli" u Burmautu otvaraju sezonu u PL.


Новоизграђена школа у Лештанима најмодернија у Београду - Градска општина Гроцка\nYou are at:Home»Novosti»Vesti»Novoizgrađena škola u Leštanima najmodernija u Beogradu\nBy Info Služba on\t 20. avgusta 2020. Vesti\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić sa odbornicima u SO Grocka, Draganom Pantelićem i Milenkom Bukvićem obišli su danas novoizgrađenu školu u Leštanima. Vesić je podsetio da se na toj lokaciji nalazila stara, oronula škola iz 1934. godine, kao i montažni objekat napravljen pre tri decenije i namenjen deci do četvrtog razreda, koji je trebalo da bude privremen. O tome koliko su uslovi za nastavu ovde bili loši govori i činjenica da je škola imala poljski toalet, što je bila sramota za Beograd.\n– Posle pet stotina dana, sjajnog rada i uloženih skoro šest miliona evra, imamo novu i najmoderniju školu, koja je rezultat saradnje Republike i Grada. Školu može da pohađa 1.440 đaka, odnosno 720 u jednoj smeni ukoliko je nastava odeljenska, kao što sada resorno ministarstvo traži, a ukoliko je kabinetska oko hiljadu đaka. U Leštanima imamo oko 1.300 dece uzrasta od sedam do 15 godina, što znači da će ova škola biti puna – rekao je Vesić, precizirajući da pojedina deca, koja pohađaju nastavu u Vinči, trenutno ne žele da se razdvajaju od svojih drugara, zbog čega će se započeti sa šeststo đaka, ali će se zasigurno narednih godina formirati nova odeljenja.\nObaveza Grada Beograda, istakao je Vesić, jeste da do 1. septembra opremi školu. On je izneo i predlog da škola ponese ime Milutina Garašanina, nakadašnjeg predsednika srpske vlade, Kraljevske akademije, Narodne skuštine, ministra koji je, kao i njegov otac Ilija, bio iz Grocke.\n– Tako bismo i kroz školu čuvali sećanje na znamenite Srbe koji su stvarali istoriju Srbije, a u ovom slučaju sećanje na čoveka koji ima veze sa Grockom – kazao je Vesić.\nNajavio je i nove projekte u ovom neselju – dom zdravlja i groblje, a pri kraju je i rekonstrukcija vodovodne mreže, naglašavajući da je sve to primer da ljudi u svim delovima Beograda treba da imaju iste uslove.\nDirektor škole „Nikola Tesla” u Vinči Dragoljub Gačić izrazio je zahvalnost Gradu i Republici, kao i Sekretarijatu za obrazovanje i Opštini Grocka, jer se zajedničkim trudom došlo do cilja.


UEFA odlučila: Odgođeno Evropsko prvenstvo u fudbalu\nEvropsko prvenstvo u fudbalu bit će organizirano u ljeto 2021. godine, odnosno od 11. juna do 11. jula 2021. godine. To je zvanična odluka UEFA-e koja je donesena na današnjem sastanku.\nEvropsko prvenstvo trebalo je biti održano od 12. juna do 12. jula u 12 gradova širom Starog kontinenta povodom proslave 60 godina UEFA-e, no zbog pandemije koronavirusa moralo je biti odgođeno.\nČelnici UEFA-e su danas na videokonferenciji razgovarali sa čelnicima svih 55 saveza na kojoj su razmijenili mišljenja oko aktuelne situacije.\nSvi su se složili kako je odigravanje Eura ovog ljeta bilo nemoguće za izvesti s obzirom na to i da su skoro sve lige u Evropi prekinute zbog straha od koronavirusa, te je novi termin Eura bio neizbježan.\nEvropska fudbalska federacija planira da se početkom maja nastave nacionalna ligaška takmičenja, ako to dozvoli situacija. UEFA insistira da se lige završe na terenu i da ne bude proglašavanja prvaka i prekidanja prvenstva , pa se očekuje da se igra i tokom ljeta ako to dozvole uvjeti u vezi sa pandemijom koronavirusa. Konačnu odluku o prisustvu publike na stadionima donijet će savezi.\nNakon toga UEFA će pronaći najbolje rješenje za nastavak Lige prvaka i Evropske lige, odnosno da li će oni biti nastavljeni po prvobirtno utvrđenom sistemu takmičenja ili će se u četvrtfinalnim utakmicama igrati samo jedna utakmica, pa čak i "Final-Four" u Istanbulu (Liga prvaka) i Gdanjsku (Evropa liga).\npogledano 167 puta\nOdgođeno odigravanje utakmica Premijer lige BiH\nPrvenstvo u Drugoj ligi FBiH grupa Jug: NK Branitelj odustao od takmičenja


Sastanak AT mreže\nSećate li se kada ste poslednji put u medijima videli vest o prevenciji trgovine ljudima? Verovatno mislite „ko na to obraća pažnju kad se takvi problemi dešavaju nekim marginalizovanim grupama ili strancima“.\nOd nacionalne studije do nacionalne strategije za prevenciju seksualnog zlostavljanja dece\nU Nišu, u utorak, 06. oktobra 2015, u velikoj sali Skupštine grada, Centar za devojke je organizovao konferenciju pod nazivom: Javna rasprava “Od nacionalne studije do nacionalne strategije za prevenciju seksualnog zlostavljanja dece u oblasti obrazovanja”.\nSpot Feminističke likovne kolonije\nAktivistkinje Centra za devojke potrudile su se da utiske sa ovogodišnje prve Feminističke likovne kolonije, održane u Sićevu od 23. do 29 juna, predstave i kroz video-zapis.\nSpot festivala ArtFemine II\nAktivistkinje centra za devojke potrudile su se da zabeleže najinteresantnije momente ovogodišnjeg ArtFemine festivala i zaokruže ih video-spotom.\nPovodom Svetskog dana borbe protiv trgovine ljudima 30. jula u 20h ispred poslovnog centra Kalča, između Telenor poslovnice i ulaza u Kazandžijsko sokače, aktivistkinje Centra za devojke su organizovale uličnu akciju.


Aleksandar Vučić i Aleksander Van der Belen (Foto Tanjug)\nAleksandar Vučić je, na zajedničkoj pres-konferenciji, posle razgovora sa predsednikom Austrije Aleksanderom van der Belenom, rekao da Austrija može da pomogne otvorenim pristupom i podržavanjem svakog rešenja do kojeg mogu da dođu Srbi i Albanci, dve, kako je rekao, najveće nacije na Zapadnom Balkanu, koje će to biti i u narednih 100 godina.\nVučić je rekao da Austrija treba da podrži poziciju da ne smeju postojati rešenja o kojima se ne sme govoriti, i da ne sme biti onako kako je neko propisao, već treba da se poštuje svaki dogovor koji bi postigli Srbi i Albanci, jer je samo to garant za budućnost i bezbednost na Zapadnom Balkanu.\nPredsednik Austrije veruje da je moguće pronaći rešenje ako postoji dobra volja na obe strane.\nUkazao je na to da postoji velika uzdržanost u EU kada je reč o nerešenim pitanjima, jer je Unija već imala negativno iskustvo sa problemom Slovenije i Hrvatske, kao i za druga otvorena pitanja, koja je "uvezla" prijemom novih članica.\n"Zbog toga EU nerado prima nove članice sa nerešenim graničnim pitanjima", poručio je austrijski predsednik.\nVan der Belen je rekao da veruje da će kroz stalni dijalog Beograda i Prištine biti moguće pronaći rešenje.


AMBASADOR FABRICI I REKTORKA POPOVIĆ NA DEBATI EVROPSKOG POKRETA U SRBIJI ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/Vesti/AMBASADOR FABRICI I REKTORKA POPOVIĆ NA DEBATI EVROPSKOG POKRETA U SRBIJI\nŠef Delegacije Evropske unije u Srbiji Sem Fabrici i rektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović razgovarali su 23. novembra sa studentima, profesorima, predstavnicima istraživačke zajednice i nevladinog sektora o aktuelnim dešavanjima u EU i njenim odnosima sa Srbijom.\nDebatu „Razgovarajmo o Evropskoj uniji“ u Rektoratu Univerziteta u Beogradu organizovao je Evropski pokret u Srbiji i ona je označila završetak projekta „Evropa za mene“, koji je EPuS tokom prethodnih godinu i po dana sprovodio u saradnji sa beogradskim Fakultetom političkih nauka, Evropskim pokretom u Srbiji – Sremska Mitrovica i Evropskim pokretom u Srbiji – Kraljevo.\nAmbasador Fabrici govorio je tom prilikom o politici proširenja, kao jednoj od najuspešnijih politika Evropske unije, reformama koje je je Srbija sprovela ili sprovodi na tom putu, a naročitu pažnju posvetio je ulozi koju mladi imaju u evrointegrativnom procesu.\nUoči debate okupljenima je predstavljena zbirka termina i pojmova o Evropskoj uniji i svim aspektima evropskih integracija – „EU pojmovnik“, u čijoj je izradi učestvovalo 14 autora iz Srbije.\nReč je o prvom glosarijumu te vrste na srpskom jeziku, čiji su autori domaći stručnjaci i koji je namenjen akademskoj i istraživačkoj zajednici, kao i građanima koji žele da budu informisani.\nPojmovnik se oslanja na zvaničnu terminologiju Ministarstva za evropske integracije, kao i na već odomaćene izraze u srpskom jeziku. Sadrži 251 termin i svi oni su podeljeni u dve sekcije – „EU i države članice“ i „EU i Srbija“, a one, pak, u po pet tematskih oblasti – onu koja se tiče istorijata EU, institucija EU, politika EU, trendova EU i opšte pojmove.\nProfesor Univerziteta Privredna akademija u Novom Sadu Vladimir Medović, koji je urednik izdanja, kazao je da ono zamišljeno kao „sveobuhvatan rečnik pojmova Evropske unije“ koji treba da doprinese boljem razumevanju EU – tome šta je ona danas, kako funkcioniše, kako se u njoj donose odluke, ali i da doprinese boljem razumevanju procesa pristupanja Srbije Evropskoj uniji.\nAmbasador Fabrici je primerak Pojmovnika uručio rektorki Univerziteta u Beogradu Ivanki Popović, a dekanu Fakulteta političkih nauka Draganu Simiću i 50 akademskih izdanja o evropskim politikama na engleskom jeziku, koje će biti na raspolaganju studentima i profesorima u biblioteci tog fakulteta.\nAmbasador Fabrici je kazao da je tokom poslednjih 16 godina EU predano radila sa vlastima u Srbiji na unapredjenju obrazovnog sektora.\n„To je oblast u koje je EU uložila skoro 80 miliona evra“, rekao je Fabrici, preciziravši da je taj novac uložen u treninge, podršku socijalnoj inkluziji, srednjestručnom i visokom obrazovanju, kao i nekim značajnijim infrastrukturnim radovima.\nŠef Delegacije EU je kazao i da je u periodu od 2001. do 2018. EU uložila skoro 100 miliona evra u Erazmus program razmene studenata i da je tokom tog perioda oko 5.000 studenata iz Srbije u okviru programa boravilo u Evropi, ali je i oko 3.000 studenata došlo iz Evrope da studira u Srbiju.\nRektorka Popović je u obraćanju podsetila da ta institucija ove godine obeležava 210 godina postojanja i da danas “ima snagu oko 100.000 studenata i 5.000 profesora i saradnika”.\n“Pred nama je ogromna odgovornost da obezbedimo razvoj naše zemlje i da imamo sva prava i mogućnosti kao i svi delovi Evrope. Na vašoj je generaciji je da pomognete da svi zajedno dođemo do tog cilja. Nadam se da ćete iskoristiti priliku da pročitate ovaj Pojmovnik i steknete uvid kako funkcioniše EU, da bi na najbolji mogući način i mi ovde mogli da funkcionišemo”, rekla je Popović.\nDekan FPN Simić zahvalio je ambasadoru Fabriciju na donaciji knjiga.\n„Čini mi veliku čast što sam danas u prilici da dobijem ovako značajnu donaciju u knjigama koje se bave upravo tematikom EU, kao i „EU pojmovnik“. I knjiga i Pojmovnik će biti veoma dragocena i korisna literatura za studente, saradnike, nastavnike i profesore. EU se temeljno izučava ne samo na našem fakultetu, već i na svim srodnim fakultetima društveno-humanističke grupacije na Univezitetu“, kazao je Simić.\nBy premins| 2018-11-27T21:43:38+01:00\tNovember 27th, 2018|Categories: Vesti|Tags: Aktivni projekti, EU2Me, Evropske integracije|Comments Off on AMBASADOR FABRICI I REKTORKA POPOVIĆ NA DEBATI EVROPSKOG POKRETA U SRBIJI


Egipat: 14 stradalo, 100 povređeno\nNajmanje 14 osoba je poginulo, a više od 100 je povređeno snažnoj eksploziji kod policijske stanice u gradu Mansuri, 120 kilometara severno od Kaira.Ranjen je načelnik gradske policije, dok je šef njegovog kabineta poginuo. Za sada se ne zna ko je aktivirao eksploziv, javile su danas agencije, pozivajući se na bolničke i bezbednosne izvore.\nPrema podacima policije, kod zgrade policijske uprave je eksplodirao je minirani automobil a istovremeno aktivirana je i naprava kućne izrade, prenosi Itar-Tas s. Eksplozija je bila toliko snažna da se obrušio deo četvorospratnice. Velika šteta je načinjena i na okolnim zgradama. Na mestu eksplozije su desetine vozila "hitne pomoći" i spasilačke ekipe.\nPrivremena egipatska vlada je za taj napad optužila Muslimansku braću, koju je premijer te zemlje Hazem Beblavi jutros proglasio "terorističkom organizacijom". Portparol egipatske vlade Šerif Šavki je izjavio da su Muslimanska braća pokazala "svoje ružno lice terorističke organizacije time što su prolili krv i ugrozili bezbednost Egipta", prenela je egipatska agencija MENA.


Air Serbia uvela dodatne letove za Tivat\nZbog velikog interesovanja putnika, Air Serbia će tokom avgusta povećati broj letova između Niša i Tivta, tako da će do kraja letnje sezone nacionalna avio-kompanija leteti iz Niša do crnogorskog primorja 3 puta nedeljno. Na taj način, putnici će na raspolaganju imati 420 sedišta nedeljno avionima Airbus A319\nFoto: M.Schultz, Air Serbia\nSrpska nacionalna avio-kompanija 16. jula uvela direktne letove između Niša i Tivta, koji će se od danas do početka zimske sezone obavljati tri puta nedeljno. Ova kompanija će tokom avgusta između svojih baza u Beogradu i Nišu i Tivta obaviti čak 123 povratna leta. Zahvaljujući obimu letova do Tivta, srpska avio-kompanija nudi jednu od najboljih i najkraćih veza mnogih evropskih zemalja sa crnogorskim primorjem.\nGeneralni direktor kompanije Dankan Nejsmit, izjavio je da je kompanija posvećena razvoju saobraćaja sa Crnom Gorom kao izuzetno važnim tržištem za Air Serbiju. Tivat jedna od ubedljivo najfrekventnijih destinacije iz Srbije sa 216 povratnih letova uključujući polaske iz Beograda i Niša. On je takodje izjavio da će kompanija pojačati intenzitet letova ka Tivtu tokom avgusta, imajući u vidu da je u pitanju popularno turističko odredište u čijoj blizini se nalazi veliki broj omiljenih destinacija za odmor naših putnika.\nAir Serbia će tokom avgusta povećati broj letova između Niša i Tivta, tako da će do kraja letnje sezone leteti iz Niša do crnogorskog primorja 3 puta nedeljno\nFoto: Aerodrom Tivat\nDa je tržište Crne Gore zaista važno potvrđuje i izvršni direktor Aerodroma Crne Gore Danilo Orlandić.\nAir Serbia je za Aerodrome Crne Gore jako važan partner, s obzirom da su prošle godine ka i iz naše zemlje prevezli preko 245 hiljada putnika. Ove godine rast je još veći, što nas izuzetno raduje a posebno uvođenje linije Niš-Tivat koja je dodatno ojačala našu saradnju. Takav promet govori o velikom interesovanju za Crnu Goru kao turističku destinaciju i doprinosi jačanju naše privrede. Očekujemo da će do kraja ove godine Aerodromi Crne Gore opslužiti 2,6 miliona putnika, a našem rastu snažan zamajac daju partneri kao što je Er Srbija - izjavio je Danilo Orlandić, izvršni direktor Aerodroma Crne Gore.


Konsolidacija bankarskog tržišta Srbije - Glas Podrinja\n11. novembar 2018.11. nov 2018.\nBEOGRAD, 11. novembra 2018. (Beta) - Talas preuzimanja koji je zapljusnuo bankarsko tržište Srbije s jedne strane je sasvim očekivan, a sa druge potpuno neočekivan.\nOčekivan je zato što eksperti tvrde da je 29 banaka previše za zemlju čiji je bruto domaći proizvod prošle godine bio manji od 37 milijardi evra. A neočekivan je zato što su ranije uglavnom postojeće domaće banke kupovali stranci, a u poslednje vreme banke sa stranim kapitalom kupuju domaći biznismeni.\nPrvi je potez povukao Miodrag Kostić, koji je u medjuvremenu postao stopostotni vlasnik AIK banke, da bi ona potom preuzela Alfa banku.\nProšle godine AIK banka je bila prva u Srbiji po neto profitu od 118 miliona evra, četvrta po kapitalu od pola milijarde evra i šesta po ukupno odobrenim kreditima od skoro 1,8 milijardi evra.\nNovi igrači na ovom tržištu su Andrej Jovanović i Bojan Milovanović, koji su najpre kupili srbijanski ogranak Nove kreditne banke Maribor, promenili joj ime u Direktna banka, a potom "dokupili" Pireus i Findomestik banku.\nPre pripajanja Pireusa, Direktna banka je na kraju 2017. bila deseta po profitu od 16 miliona evra, a na 19. mestu po učešću u ukupnoj aktivi od 0,8 odsto (udeo Pireus banke bio je 1,5 odsto) i po visini kapitala od 33 miliona evra, s tim što je kapital Pireus banke tri puta veći, 108 miliona evra.\nMnogi se verovatno više i ne sećaju da je pre dve decenije u Srbiji poslovalo više od 80 banaka, od kojih su skoro sve bile sa domaćim kapitalom. Već u 2004. njihov broj pao je na 47, a taj trend se nastavio, iako su u medjuvremenu na srpsko tržište stigli i novi "igrači", poput Bank of Čajna ili Mira bank iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nU stručnim krugovima skoro da postoji konsenzus da tek predstoji ukrupnjavanje na bankarskom tržištu Srbije, jer banke sa tržišnim udelom manjim od jedan-dva odsto teško da mogu da opstanu u sve žešćoj utakmici.\nTrenutno ima čak 14 banaka sa tržišnim učešćem manjim od 1,5 odsto. Sve one zajedno odobrile su samo 7,5 odsto ukupnih kredita, dok je udeo šest najvećih banaka, Inteze, Komercijalne, Unikredit, Sosijete ženeral, Rajfajzen i AIK banke osam puta veći - 62,2 odsto.\nSkoro svako iz velike šestorke ima veći udeo od 14 malih banaka zajedno. Zato ekonomskog novinara Mišu Brkića odnos snaga na srpskom bankarskom tržištu podseća na šest "Gulivera" i "Liliputance".\n"Nisam siguran da će još dugo moći samostalno da opstane deset patuljastih banaka sa tržišnim udelom manjim od 0,4 odsto, od kojih je čak šest prošlu godinu završilo sa neto gubicima. Pitanje je koliko će njihovi akcionari imati još strpljenja da pokrivaju te minuse. Zbog svega toga me ne bi iznenadilo ako bi se u dogledno vreme odnos snaga u bankarskom sektoru dramatično promenio. Tim pre što se nešto slično dešava i u drugim zemljama", ocenio je Brkić.\nU prilog te teze govori i nizak stepen koncentracije na srpskom tržištu. U Hrvatskoj četiri najveće banke imaju skoro 70 odsto ukupne aktive, a u Srbiji su četiri najveće banke odobrile oko 47 odsto svih kredita. Zato Ivan Nikolić, član Saveta guvernera Narodne banke Srbije, smatra da je ukrupnjavanje ne samo očekivano, već i poželjno.\n"To je pozitivan proces jer će podići performanse i pojačati konkurenciju medju bankama, a to će doneti dobrobit i klijentima, jer će pojeftiniti kredite", smatra Nikolić, koji je nedavno agenciji Beta rekao da ne vidi problem u tome što banke kupuju domaći investitori. Tim pre, kaže član Saveta NBS, što je "iskustvo pokazalo da strani vlasnici nisu uvek uspešni".\nAko se pogledaju rezultati poslovanja za 2017. najviše novca za kupovinu novih banaka ima AIK banka, koja je lane iskazala neto dobit od 118 miliona evra. Uz to, Miodrag Kostić je već pokazao jasne namere za dalje širenje i u Srbiji, i u regionu.\nOn je praktično jedini biznismen iz Srbije koji je, na neki način, već ušao u EU, kao suvlasnik Gorenjske banke. Zato sada klijentima AIK banke može da ponudi dodatne pogodnosti i olakša im poslovanje sa partnerima iz EU i preko banke u Sloveniji.\nSaglasnost Evropske i Slovenačke centralne banke za kupovinu većinskog paketa akcija Gorenjske banke za Kostića su potvrda sa najvišeg mesta da je njegova AIK banka kapitalno jaka, stabilna i likvidna, a to su osobine o kojima i štediše vode sve više računa, posebno od kako su kamatne stope na istorijski najnižem nivou.


Bizarno: Kinez bi u Sarajevu prodavao pseće meso – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nOn živi u sarajevskom naselju Buća Potok, a u BiH želi da nastavi prehrambenu tradiciju svoje zemlje.\n“Moram od nečega da živim, do sada sam držao jednu prodavnicu na Alipašinom Polju gdje je moglo da se kupi sve i svašta po niskoj cijeni, ali prodaja loše ide pa sam odlučio da promijenim biznis”, rekao je za Sarajevo365.com.\nNa pitanje kako misli da sprovede svoj plan u gradu u kojem su psi zaštićeni, Ksijao je rekao da ga to ne zanima jer u Sarajevu uvijek ima dovoljno turista.\n“U Kini je sasvim normalno jesti dobro pripremljene pse, kao što je slučaj i sa supom od morskog psa ili mesom zmije, a turista uvijek ima dovoljno, koji i kod mene u Kini idu da jedu ovakve vrste jela”, napominje on.\nDodao je da još uvijek nije dobio sve potrebne dozvole za otvaranje restorana brze hrane, ali očekivao je da će sve biti gotovo početkom sljedeće godine, prenosi ATV.\nNakon objave njegovih planova, reakcija javnosti bila je oštra. Ksijao je “otišao na odmor” u Sjenicu, najvjerovatnije da bi se sklonio od velikog broja upućenih prijetnji od, kako tvrdi, zaštitnika životinja te da bi se “prašina malo slegla”.\nNjegov prijatelj i poslovni saradnik potvrdio je za da ovaj Kinez prima prijetnje i da se ne boji, ali i da nailazi na poteškoće u svojoj namjeri da dobije dozvolu za rad te da su šanse da otvori “fast food” sa takvom vrstom mesa izuzetno male, skoro i ne postoje.


Ubrzano raditi na digitalizaciji i unapređenju zdravstvenog sistema - Knjaževačke novine\nUbrzano raditi na digitalizaciji i unapređenju zdravstvenog sistema\nDobro došli » Ubrzano raditi na digitalizaciji i unapređenju zdravstvenog sistema\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić ocenila danas, predsedavajući prvoj sednici Koordinacionog tela za digitalizaciju u zdravstvenom sistemu Republike Srbije, da se mora ubrzano raditi na digitalizaciji i unapređenju zdravstvenog sistema, koji je prepoznat kao jedan od najkompleksnijih i najvažnijih sistema.\nBrnabić je istakla da će zadatak ovog tela u narednom periodu biti unapređenje zdravstvenog sistema, kako bi se postigla veća efikasnost, povezanost i veći kvalitet zdravstvene zaštite građana, obezbedila bolja kontrola troškova i postigao bolje povezan zdravstveni sistem, uključujući i državni i privatni sektor.\nNa sednici je najavljeno uvođenje i povezivanje modernih informacionih sistema u zdravstvu, koji će obezbediti razmenu svih relevantnih podataka. Građanima će biti omogućeno da poseduju jedinstveni elektronski zdravstveni karton u kojem će se nalaziti svi relevantni podaci iz svih zdravstvenih ustanova, dostupni građanima i njihovim lekarima u svakom trenutku.\nNa ovaj način, kako je objašnjeno, uštedeće se vreme i troškovi, a lekarima i medicinskim radnicima omogućiti više vremena za posvećenost u lečenju pacijenata.\nOna je, navodeći primer sistema E-recept, koji se već uveliko primenjuje, kao i Chatbot sistema Covid 19 Info Srbija, kojim su građani do sada razmenili preko sedam miliona poruka, najavila uvođenje i drugih digitalnih sistema koji su u pripremi, kao što su: telefonska konsultacija pacijenata i lekara, E-bolovanje i E-prijava smrti.\nPredsednica Vlade je najavila da će uvođenjem sistema E-uput početkom marta stari sistem papirnih uputa za pacijente u potpunosti biti isključen iz upotrebe.\nNa sednici je najavljeno da će ovo telo, kojim predsedava premijerka Brnabić, a čiji je potpredsednik ministar zdravlja Zlatibor Lončar, održavati redovne sastanke, a stručnu pomoć će mu pružati Kancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Srbije, kao i sve relevantne institucije i poslovne asocijacije.\nAna Brnabić, e uput, Vlada Srbije, zdravstveni sistem\nPrevPrethodnaUkupan broj zaraženih u svetu prešao 100.170.000\nSledećaOdluka o naknadama za porodilje biće ispravljenaСледећи


Od ponedeljka učenici 7 I 8 razreda na kombinovanom modelu nastave | VAmedia - info portal\n24/09/2021 24/09/2021 Нема коментара на Od ponedeljka učenici 7 I 8 razreda na kombinovanom modelu nastave\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije saopštilo je danas da će se, na osnovu odluke Tima za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola, drugi model organizacije nastave promenjivati od 27. septembra u 7. i 8. razredu osnovnih škola na teritoriji Ivanjice, Lajkovca, Valjeva i Kragujevca.\nOvaj model nastave primenjivaće se od 27. septembra i u srednjim školama na teritoriji 18 lokalnih samouprava ukjučujući I grad Beograd.\nPre donošenja odluke, za svaku lokalnu samoupravu razmatrani su opšta epidemiološka situacija, podaci iz nadzora o obolevanju od COVID-19 kod učenika i nastavnika, kao i podaci o utvrđenim klasterima obolelih, odnosno broju odeljenja koja su prešla na treći model nastave usled obolevanja učenika, navodi se na sajtu ministarstva.\nUkoliko su u pojedinim školama školska uprava, kao i stručni organi, uz konsultacije sa Savetom roditelja i institutima/zavodima za javno zdravlje, procenili da epidemiološka situacija dozvoljava nastavak neposrednog obrazovno-vaspitnog rada, te škole mogu, uz pojačanu primenu svih epidemioloških mera, organizovati neposredni rad kao najbolje rešenje za učenike, navodi se u saopštenju.\nGrad, Naslovne vesti kombinovani, ministarstvo prosvete, model nastave za 7i 8 razred, Tim za škole


Otvorena redovna linija Beograd - Budimpešta - Minsk :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 18.05.2021 05:58:05\nOtvorena redovna linija Beograd - Budimpešta - Minsk\nBeloruska avikompanija “Belavija” uspostavila je danas redovnu liniju Minsk – Budimpešta - Beograd.\nBeloruski avion su na na prvom letu iz Minska za Beograd na Aerodromu "Nikola Tesla" dočekali ministar saobraćaja Vlade Republike Srbije Aleksandar Antić, v.d. direktora Direktorata civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije Milan Živanović, predsednik Izvršnog odbora Aerodroma “Nikola Tesla” Velimir Radosavljević i ambasador Belorusije u Srbiji Vladimir Čušev.\nMinistar saobraćaja Aleksandar Antić rekao je da će otvaranje redovne linije doprineti boljoj političkoj i ekonomskoj saradnji dve prijateljske zemlje. On je kazao da je saobraćaj privredna grana koja ima privilegiju da povezuje zemlje i ljude. Saobraćaj je uslov za bolje povezivanje i ostalih privrednih grana između dve zemlje, rekao je ministar. Otvaranje avio-linije Beograd-Budimpešta-Minsk povećaće prisustvo beloruskih kompanija u Srbiji ali i srpskih u Belorusiji. Siguran sam da će ova linija doprineti unapređenju odnosa dveju zemalja i na drugim nivoima, ne samo kada je reč o privrednoj saradnji, naglasio je ministar Antić.\nAmbasadori dveju zemalja, Srbije u Belorusiji Stojan Jevtić i Belorusije u Srbiji Vladimir Čušev istakli su da će na ovaj način u najvećoj meri biti unapređena privredna saradnja između Srbije i Belorusije. Cilj je da se u idućoj godini dostigne ukupna robna razmena od 500 miliona dolara.\nV.D. direktora Direktorata civilnog vazduhoplovstva RS Milan Živanović, podsetio je da je zahtev „Belavije“ pedviđao i sletanje u Budimpeštu i prevoz putnika između Budimpešte i Beograda, što je podrazumevalo korišćenje prava pete vazduhoplovne slobode.\nOvo pravo nije bilo predviđeno odredbama Sporazuma o vazdušnom saobraćaju Srbije i Belorusije, ali je činjenica da je sporazum ostavio mogućnost nadležnim organima za vazdušni saobraćaj da se o tome naknadno dogovore. S tim u vezi, Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije i Departman za vazduhoplovstvo Ministarstva saobraćaja Republike Belorusije zaključili su Memorandum o razumevanju kojim su otklonjene formalne prepreke za uspostavljanje saobraćaja i korišćenje prava pete slobode, rekao je Živanović.\nNakon zaključivanja Memoranduma, Direktorat je po sprovođenju zakonske procedure, odobrio zahtev „Belaviji“, a Republika Srbija joj otvorila svoje nebo.\nZamenik generalnog direktora Belavije Igor Čerginec je rekao da u toj kompaniji očekuju da će nova linija, koja će povezati tri evropske prestonice, imati poslovni i turistički karakter. On je uveren da će ova avio-linija izazvati veliko interesovanje kod beloruskih, srpskih i mađarskih turističkih agencija.\nPredsednik Izvršnog odbora Aerodroma "Nikola Tesla" Velimir Radosavljević je istakao da su uspostavljanju avio-saobraćaja između Beograda i Minska značajan doprinos dali najviši državni funkcioneri Belorusije i Srbije. Oni su prepoznali značaj uspostavljanja ove avio linije, a srpske i beloruske vazduhoplovne vlasti stvorile su i uslove za to.\n“Belavija” će na toj liniji leteti dva puta sedmično, ponedeljkom i četvrtkom, avionom tipa CRJ-100/200.


Rekordan broj posetilaca na četvrtom festivalu „Uskršnje jaje“ | ZR KLIK\nRekordan broj posetilaca na četvrtom festivalu „Uskršnje jaje“\nU organizaciji zrenjaninske igraonice „Moj mali svet“ i dečijeg dućana „Ogi“ na Trgu slobode u Zrenjaninu održan je četvrti po redu festival za decu pod nazivom „Uskršnje jaje“. Generalni pokrovitelj je, kao i prethodnih godina, bila kompanija GOMEX.\nIzuzetan odziv dece i roditelja gotovo pola sata pre početka bio je dobar pokazatelj da će „Uskršnje jaje 4“ biti događaj o kojem će se pričati. Za male drugare organizatori su pripremili niz zanimljivih igrica, pažljivo biranih u skladu sa starosnom dobi takmičara. Bilo je tu trke u džakovima, sakupljanja šargarepa… Svaki učesnik igara bio je nagrađen prigodnim paketima GOMEX-a i drugih partnera koji su učestvovali u organizaciji ovog dešavanja. Naravno, plasmani su bili u potpuno drugom planu, jer je cilj pre svega bilo druženje, igra i zabava.\nMali umetnici imali su prilike da pokažu svoja crtačka umeća u likovnoj radionici, a naša kompanija potrudila se da njihovi radovi budu izloženi na specijalno kreiranom, velikom Uskršnjem jajetu u svojevrsnoj Uskršnjoj šumi. Podršku ovom događaju pružili su i članovi zrenjaninskih sportskih i plesnih klubova, koji su prisutnim mališanima i njihovim roditeljima pokazali čime se bave na treninzima i probama. Posetioci su bili u prilici i da se bolje upoznaju sa aktivnostima Udruženja „Čep za hendikep“ i kroz donaciju plastičnih čepova na štandu samog udruženja pomognu rad ove organizacije.\nRaduje podatak da je ove godine dosta posetilaca došlo iz okolnih gradova, pa je tako na Trgu Slobode u Zrenjaninu bilo dece iz Kikinde, Vršca, Pančeva…\nNa kraju, organizatori i predstavnici kompanije GOMEX sa zadovoljstvom su konstatovali da je ovako dobar odziv dece i njihovih roditelja na festivalu „Uskršnje jaje 4“ motiv više da sledeće godine ovaj događaj bude još bolji i sadržajniji.


NAŠA PRIČA: Uslovi tendera koji je raspisao RZZO krajem 2009. išli naruku Jugohemiji\nVakcina protiv gripa plaćena duplo više\nREAGOVANJE: Dr Tomica Milosavljević - Doktori protiv doktora\nBeograd - Srbija je krajem 2009. platila skoro duplo skuplje vakcinu protiv gripa nego što je morala, pošto je britanska farmaceutska kompanija Glakso Smit Klajn (GSK) nudila 4,5 evra po dozi, a Republički zavod za zdravstveno osiguranje (RZZO) sklopio ugovor sa Jugohemijom od osam evra po vakcini, saznaje Danas. Kako objašnjava naš sagovornik, GSK je vodila pregovore sa Ministarstvom zdravlja i dostavila im ovu ponudu, uz uslov da se potpiše ugovor o poverljivosti. Reč je o uobičajenom dokumentu u farmaceutskoj industriji u kome se tokom pregovora od učesnika traži da neće objaviti nijednu informaciju bez prethodne saglasnosti kompanije.\nSagovornik Danasa ističe da je Ministarstvo zdravlja potpisalo ugovor o poverljivosti i da su se dalji razgovori između Ministarstva i ove farmaceutske kompanije odnosili na pitanja procedure, da li je potrebno da vakcina bude registrovana u zemlji, itd. Ministar zdravlja u to vreme bio je Tomica Milosavljević.\nPreokret je nastao kada je početkom novembra 2009. doneta odluka da umesto Ministarstva zdravlja, Republički zavod za zdravstveno osiguranje (RZZO) spovede kupovinu vakcina za potrebe osiguranika. RZZO je objavio tender i faksom obavestio predstavništva kompanija.\nPrema uslovima tendera, proizvođač nije mogao direktno da učestvuje, nego preko lokalnog distributera (veledrogerije). Kako je prema pravilima korporacije GSK jedino njihova kompanija u inostranstvu-predstavništvo ovlašćeno da daje ponude i zaključuje ugovore, ta kuća je pokušala da „uđe u tender“, i zatražila da i RZZO potpiše ugovor o poverljivosti, kao i Ministarstvo zdravlja. Taj zahtev je odbijen, a Glakso Smit Klajn odustaje od učešća na tenderu.\n„Sve se svodi na to kako se pišu uslovi tendera. Uslovi su bili takvi da nijedna ozbiljna kompanija ne učestvuje“, navodi sagovornik Danasa. I ostali ponuđači diskvalifikovani su iz formalnih razloga. Eliminisana je i ponuda beogradskog Torlaka. Uvoznik Novartisove vakcine bila je Jugohemija Miroslava Miškovića koja je, prema tvrdnjama zvaničnika, jedina ispunila uslove tendera. Kasnije se ispostavilo da je bilo više posrednika.\nCena vakcine dogovorena na tenderu bila je gotovo duplo viša u odnosu na cenu koju je, bez posrednika, nudio britanski proizvođač. Da je kupovinom vakcine protiv pandemijskog gripa po ceni od 799 dinara krajem 2009. država oštećena najmanje za 1,5 miliona evra - ustanovila je Služba za borbu protiv organizovanog kriminala. Namerni ili nenamerni, tek očigledni propusti omogućili su učesnicima u ovom poslu zaradu na razlici u ceni.\nU veoma šturom ugovoru između kupca - RZZO i prodavca - Jugohemije navodi se da „ugovorne strane saglasno konstatuju da je kupac sproveo pregovarački postupak bez objavljivanja javnog poziva na osnovu člana 24. stav 1, tačka 4, Zakona o javnim nabavkama i zaključka Vlade od 2. novembra 2009“, a odmah zatim „da je u sprovedenom postupku javne nabavke izabrana kao najpovoljnija ponuda prodavca (Jugohemije)“. Apsurdno je i što ugovor „težak“ 2,4 milijarde dinara ima samo tri stranice, što naš sagovornik tumači naknadnim pravljenjem papira.\n„Doktori protiv doktora“\nPoštovani gospodine glavni i odgovorni uredniče „Danasa“,\nObjavili ste juče „Pokušali smo da tokom jučerašnjeg dana dobijemo odgovor Tomice Milosavljevića, ali su mu telefoni sve vreme bili isključeni“ (Danas, 22. jun 2011, str. 4).\nUzgred, kakav je kredibilitet ljudi koji se oglašavaju kao „Doktori protiv korupcije“?\nTi ljudi su uvek bili protiv svega što je rađeno prethodnih godina u Ministarstvu zdravlja i pokušavali da sve, ali baš sve i svaku stvar i aktivnost osporavaju na razne načine: elektronskim nasiljem, napisima, saopštenjima... povremeno i nastupima na zdravstvenim odborima nekih stranaka (jednom i kod Pokreta snaga Srbije).\nOni nisu „Doktori protiv korupcije“, oni su „Doktori protiv doktora“, „Doktori protiv ministra zdravlja“ (dok je bio TM), a sada pokušavaju da budu „Doktori protiv ranijeg ministra TM“. Pritom ne biraju sredstva i očigledno vole da budu i policajci, i tužioci, i sudije... Ja mislim da ne bi trebalo da budu ni jedno od ova tri.\nIzmanipulisani ste, nije vam istina najvažnija... Nisam više siguran, na moju veliku žalost, šta vam je uopšte najvažnije! Morala bi da bude istina!


Demonstranti su gađali policiju Molotovljevim koktelima\nVlada Severne Irske poziva na mir posle sukoba demonstranata i policije zbog trgovinskih barijera utvrđenih Bregzitom.\nUprkos apelima, u oblastima u koijima žive nacionalisti izbili su žestoki sukobi - demonstranti su policiju gađali kamenjem i Molotovljevim koktelima, a policija je uzvratila vodenim topovima. Bela kuća i vlade Britanije i Irske pozivaju na mir.\nStotine mladih ljudi u Belfastu zapalilo je autobus i napalo policiju koja je žestoko uzvratila, što je mnoge podsetilo na decenije verskih i političkih sukoba okončanih 1998, u kojima je stradalo 3.600 ljudi.\nZa nedelju dana nemira povređeno je 55 policajaca, a najmlađi uhapšeni izgrednici imaju 13 i 14 godina.\nTreća noć nereda u Severnoj Irskoj zbog tenzija posle Bregzita\n"Veoma smo zabrinuti zbog scena koje vidimo na ulicama", saopštila je koalicija koju predvode suprotstavljeni pro-irski katolici i pro-britanski protestanti. "Iako su naše političke pozicije po mnogim pitanjima različite, svi smo ujedinjeni u poštovanju reda i zakona".\nBritanski i irski premijeri su razgovarali, a portparolka Bele kuće Džen Psaki je rekla da je Bajdenova administracija zabrinuta. Stejt departnemt je pozvao da mirovni sporazum iz 1998. ne postane "žrtva Bregzita".\nPošto je London napustio EU početkom ove godine, na neku robu je uvedena carina jer se Severna Irska graniči sa Republikom Irskom koja je ostala deo EU.\nPremijer Boris Džonson je obećao da neće biti "čvrste granice" između Severe Irske i Irske posle Bregzita, ali se unionisti osećaju kao da ih je London izdao, jer tvrde da granica postoji u Irskom moru.\nVeliki deo Irske i dalje je podeljen 23 godine posle mirovnog sporazuma. Mnogi nacionalisti teže ujedinjenju sa Irskom, dok unionisti žele ostanak u Ujedinjenom kraljevstvu.


PSG predlaže izmene izbora narodnih poslanika i predsednika Republike\nVesti Autor:FoNet26. jun. 202120:57 > 20:583 komentara\nMi predlažemo dokument koji sadrži mehanizme koji bi doveli do toga da ljudi koji dođu na funkcije, imaju odgovornost prema toj funkciji, imaju strah od građana koji su ga na tu funkciju izabrali i sistem menjivosti svakoga ko svoj posao ne radi kako treba, izjavio je Pavle Grbović, predsednik Pokreta slobodnih građana na tribini danas u Nišu.\nOvaj dokument nije sveto pismo, već od vas očekujemo da kroz zajedničku debatu dođemo do rešenja koji bi bili najbolji za Srbiju, rekao je Grbović na tribini na kojoj je predstavljen programski dokument Reforme političkog sistema Srbije.\nGrbović je istakao dva predloga kao ključna, izmene izbora narodnih poslanika, i izmenu izbora\npredsednika Republike, saopšteno je iz PSG.\n„Poslanici ne osećaju nikakvu odgovornost prema građanima niti strah da bi mogli biti smenjeni, već je samo bitna njihova pozicija u stranci i lični odnos sa donosiocem odluka. To moramo da promenimo“, naglasio je on.\nPrema njegovim rečima, ljudi u svim gradovima Srbije moraju imenom i prezimenom birati svoje poslanike.\nS druge strane, PSG smagra da predsedednika Republike više ne treba birati na neposrednim izborima, već u parlamentu.\n„Praksa u Srbiji pokazuje da svako ko osvoji dva miliona glasova na izborima, gubi osećaj za ustavna ovlašćenja i za podelu vlasti. Parlament tretira kao mašinu za glasanje, a vladu kao svoj izvršni odbor. Zato predsednika treba birati u parlamentu, a Vladi i pre svega Skupštini vratiti snagu i moć da mogu upravljati državom“, rekao je Grbović.\nPavle GrbovićPokret slobodnih građanaPSG


Užice - Stranica 177 od 183 - Dnevni list Danas\nPočetna » Novo » Užice » Page 177\nMaloletnik pisao grafite mržnje\nNa trafo-stanici u Ulici Župana Brajana, u užičkom naselju Carina, juče ujutro osvanuo je grafit sa antiromskom porukom „Stop Ciganima“ i kukastim krstom. Užička policija veoma brzo je reagovala i ustanovila da je autor grafita i kukastog krsta maloletno lice protiv koga je najavila podnošenje zahteva za pokretanje prekršajnog postupka.\nVelika istorijska promaja u Užicu\nAntifašistički pokret u Srbiji 1941. godine – naziv je postavke koja će zameniti staru izložbu Muzeja ustanka naroda Jugoslavije 1941. godine koja je u Narodnom muzeju u Užicu postojala proteklih četrdeset pet godina. Umesto samo jednog, javnosti će biti ponuđena istorija dva pokreta – partizanskog i ravnogorskog.\nPiše: Nenad Kovačević 29. 3. 2007.\nObdukcija potvrdila samoubistvo vodnika\nObdukcija je potvrdila da je vodnik sanitetske službe Vojske Srbije M.K. (27), čije je beživotno telo prekjuče pronađeno u njegovoj kancelariji u garnizonskoj ambulanti u užičkoj kasarni Četvrti puk, izvršio je samoubistvo, saopštio je Danasu Zoran Milinković, istražni sudija Okružnog suda u Užicu.\nVodnik nađen mrtav u užičkoj kasarni\nBeživotno telo vodnika sanitetske službe Vojske Srbije M. K. (26) iz Užica pronađeno je juče oko 7,30 časova u njegovoj kancelariji u garnizonskoj ambulanti, u užičkoj kasarni „Četvrti puk“.\nPored tela pronađen je pištolj s jednim ispaljenim hicem, pa se pretpostavlja da je u pitanju samoubistvo.\nBriga o starima je moralna i zakonska obaveza\nPrema istraživanju beogradske Socijalno-humanitarne organizacije Snaga prijateljstva – Amity, koje je u saradnji sa Užičkim centrom za ljudska prava i demokratiju nedavno predstavljeno u Užicu, petina starih ljudi u Srbiji živi u zoni dubokog siromaštva. Uprkos činjenici da su preduzeti koraci u cilju unapređenja vaninstitucionalne socijalne zaštite starijih lica u Srbiji, u praksi ona nije dovoljno razvijena.\nPortiri predali fabričke ključeve predsedniku samostalnog sindikata\nŠestorica portira užičkog preduzeća Koža, koji duže od godine nisu primili plate, napustili su svoja radna mesta, a ključeve od fabrike predali predsedniku Veća Samostalnog sindikata za Zlatiborski okrug. Osim njih, niko nije radio u fabrici, jer su zaposleni napustili radna mesta prošle godine.\nUčiteljski fakultet u Užicu obeležio 14 godina postojanja\nDodelom diploma svršenim studentima, javnim časom besedništva, takmičenjem recitatora, promocijom knjiga nastavnika i naučnim skupom sa međunarodnim učešćem na temu obrazovanja i usavršavanja nastavnika, prigodnom izložbom, užički Učiteljski fakultet obeležio je četrnaest godina od osnivanja.\nObnavljaju se Ponikve, sanirana Mrkonjića bara\nNa današnji dan pre osam godina, NATO avijacija prvi put je granatirala aerodrom Ponikve, dvadesetak kilometara od Užica. Ovaj aerodrom je pretrpeo najveći broj granatiranja i bio potpuno uništen.\nZa 78 ratnih dana na ovaj aerodrom izvršeno je ukupno 36 vazušnih napada i bačeno više od 800 projektila.\nTuže državu međunarodnom sudu\nMilijan Kostić iz Požege, predsednik udruženja Roditelji u crnom, čiji je sin Dragan, avgusta 2004. godine izgubio život za vreme vojnog roka u kasarni u Leskovcu, najavio je da će sa rodtiteljima ostlih vojnka stradalih tokom služenja vojnog roka, podneti tužbu međunarodnom sudu u Strazburu protiv države Srbije.\nDragan Vranić, koordinator Lige za Užice i član Opštinskog veća zadužen za investicije, najavio je izgradnju bazena u prizemnom delu Tehničke škole Radoje Ljubičić, koji bi prvenstveno bio namenjen užičkim osnovcima i srednjoškolcima.\nDirektor užičkog preduzeća Jedinstvo Mića Mićić najavio je da će tokom narednog meseca početi izgradnja gasovodne mreže u pet opština užičkog regiona.\nNema ko da raspiše lokalne izbore\nMandat Privremenom organu u Užicu prema zakonu trebalo je da traje do 17. februara, ali kako izbori za odbornike nisu raspisani do tog dana, jer je starom sazivu republičkog parlamenta istekao mandat, a novi još uvek nije u potpunosti konstituisan, ovaj organ i dalje obavlja poslove iz nadležnosti lokalne skupštine.\nIzgradnja vodovoda na Beloj Zemlji, naselju u okolini Užica, počela je juče. Vrednost te investicije je oko 58,3 miliona dinara, a radovi bi trebalo da budu završeni do kraja ove godine, čime će meštani ove i još tri mesne zajednice Zabučje, Ljubanje i Mačkat, posle dugogodišnjeg čekanja i obećanja, konačno dobiti vodu.\nStanovi za privremeni smeštaj raseljenih sa Kosova\nŠef misije nemačke humanitarne organizacije Help za Srbiju Timo Stegelmann i predsednik opštine Tihomir Petković potpisali su ugovor o izgradnji stambene zgrade u Sevojnu za privremeni smeštaj interno raseljenih lica sa Kosova i Metohije.\nTa lica trenutno su smeštena u Kolektivnom centru na Zabučju, koji će, poput ostalih u zemlji, uskoro biti zatvoren i poslužiće za druge namene.\nTri dana vozio auto sa bombom\nTri dana je penzioner Miodrag Ćitić iz sela Ljubanje kod Užica vozio svoj automobil, ne znajući da mu je na prednjem točku podmetnuta eksplozivna naprava! On tvrdi da je eksploziv podmetnut u nedelju uveče, a to je otkrio sasvim slučajno, dok je vozilo pripremao za put u Čačak.\nEksplozivna naprava bila je postavljena na sponi prednjeg levog točka, a upaljač je bio vezan kanapom.\n1 … 176 177 178 … 183


Nike Waffle One su dečije patike za mališane.\nOvaj model odaje počast originalnim Waffle patikama koje su lansirale Nike ka ogromnom uspehu. Njihov dizajner Bil Boverman početkom 70-ih kreira Waffle đon koji omogućava odlično prianjanje na podlogu. Ovakav đon je korišćen kod trkačkih modela patika, da bi kasnije postao zaštitni znak brenda. Nove Waffle One patike su prilagođene dečijim stopalima i imaju gornjište od mrežastog materijala sa dodatnim slojevima od antilopa. Srednji đon je ispunjen laganom penom koja ublažava svaki korak, dok legendarni gumeni đon pruža izdržljivu trakciju.\nDečije patike za malu decu\nGornjište: tekstilni materijal, antilop\nPenasti ispuni za udobnost\nGumeni đon alu


Dodatni sadržaj - Kosmajski Vrtovi\nUživajte u tenisu na čistom vazduhu od ranog jutra, a zahvaljujući neposrednoj blizini kuća, imaćete vremena za jedan brzi set čak i ujutru, pre odlaska na posao. Teren je opremljen reflektorima koji omogućavaju igranje i u večernjim satima, a podloga je tvrda guma, što eliminiše mogućnost povreda i jednako je pogodna za sve nivoe veštine.\nSport koji može da okupi još više komšija u isto vreme je basket, a teren je, kao i teniski, u centru Kosmajskih vrtova, tako da iz svoje kuće možete videti da li je neki komšija već na terenu, i odmah mu se pridružiti. Jedna od velikih prednosti gume kao podloge je to što vođenje lopte ne proizvodi snažan zvuk koji bi smetao komšijama, kao na betonu. O korišćenju terena stanari se sami dogovaraju, a kada ga ne koriste odrasli, deca će ga sigurno koristiti, jer se nalazi pored igrališta, podloga je meka i vedrih boja.\nPark sadrži sve na što deca vole: poligon za penjanje, tobogan, ljuljaške i klackalice. Za razliku od parkova u gradovima, podloga je prirodna trava, a odmah do parka su i sportski tereni, koja deca mogu koristiti samostalno ili zajedno sa roditeljima.\nKosmajski vrtovi ne bi zaslužili svoj naziv da ne pružaju mogućnost stanarima da imaju i sopstveni vrt, u kome mogu zasaditi, negovati i ubirati plodove biljaka po svom izboru. Svako domaćinstvo dobija navodnjavanu zelenu baštu površine 1-1.5 ari, što je sasvim dovoljno za dobar povrtnjak ili mini voćnjak. Vlasnici mogu spajati parcele, a oni koji žele ozbiljnije da se upuste u povrtarstvo, voćarastvo ili vinogradarstvo, mogu kupiti ili uzeti u zakup i veću parcelu u okolini.\nO zelenim površinama brinu se svakog dana zaposleni u Kosmajskim vrtovima, kako o zajedničkim površinama u okviru kompleksa, tako i o segmentima koji pripadaju svakom domaćinstvu.\nStalno otvorena recepcija\nKosmajski vrtovi posedovaće diskretnu spoljnu ogradu, koja neće narušavati izgled kompleksa niti ometati pogled, a dodatni metod obezbeđivanja imovine stanara biće sistem sigurnosnih kamera. Osoblje na recepciji je stalno prisutno u kompleksu, i konstantno će kontrolisati ulaz u Kosmajske vrtove. Zaposleni na recepciji rado će vam pomoći u svako doba dana, bilo da želite da pojačate grejanje, da ostavite ključ, ili vam je potrebna asistencija druge vrste.\nKuće u Kosmajskim vrtovima projektovane su tako da svi sistemi startuju čim vlasnik uđe u objekat, bez obzira na doba godine. Objekti se greju veoma brzo, a kvalitet elektromreže i vodovodne mreže kao i brzina interneta, su na istom nivou na koji ste navikli u centru Beograda. Odnošenje smeća organizuju naše službe, a stanari koji u dvorištima izgrade bazene mogu prepustiti tehničkoj službi i brigu o bazenu. Naši zaposleni redovno proveravaju sistem grejanja, tako da vlasnik ne mora ni o čemu da brine. Čišćenje snega ispred kuća je takođe naša briga.\nZimska služba i parking za goste\nIako okolina Kosmaja ne spada u predele u kojima se beleže veći snežni nanosi, a lokalni putevi su uvek prohodni, Kosmajski vrtovi brinu da parking u kompleksu, put za vozila unutar kompleksa, kao i trasa od lokalnog puta do ulaza u kompleks budu uvek očišćeni od snega. U slučaju problema sa paljenjem, leđenjem brava i drugih zimskih teškoća, naši zaposleni pomoći će vam da startujete vozilo, a, ako je potrebno, i da očistite vozilo od snega. Kada je parking u pitanju, pored nekoliko mesta za stanare koji pripadaju svakom domaćinstvu, tu su i posebna mesta za vaše goste.


Picula: Pitanje proširenja ponovo vraćeno na dnevni red — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n1. Decembra. 2019. Izdvojeno, Region\nPicula: Pitanje proširenja ponovo vraćeno na dnevni red\nSamit u Zagrebu tokom hrvatskog predsjedavanja EU je šansa da se stvari u regionu odblokiraju i da se pitanje proširenja učini jednim od prioriteta, izjavio je hrvatski evroparlamentarac Tonino Picula koji je imenovan za izvjestioca Evropskog parlamenta za preporuke Zapadnom Balkanu uoči Samita u maju naredne godine.\n„Lično, ja sam stalni izvestlac EP za Crnu Goru, ali ću voditi i radnu grupu za cijeli Zapadni Balkan. Mislim da će mi to dati pogled na novu finansijsku pomoć tim zemljama koji je po predlogu težak 15 milijardi evra kao deo novog višegodišnjeg finansijskog okvira od 2021. do 2027. Mislim da je novac vrlo rečita stvar kada govorimo o nekoj politici. Dakle, ako se ovi kamenčići slože u mozaik, Evropska unija će izaći iz jedne dugogodišnje pasivnosti prema politici proširenja koja, po meni, ostaje pitanje ne samo njene verodostojnost već i interesa“, kaže Picula.\nU intervjuu za Radiosarajevo Picula je rekao da se očekivalo da će Evropski savet dati jednu polupodršku početku pregovora Severnoj Makedoniji i Albaniji, jer su te zemlje ispunile sve što se od njih tražilo kao pretpostavke za početak pregovora.\n„Od Severne Makedonije se tražilo da promeni ime države i to još uvek ostavlja političke posledice u toj zemlji. Ipak odlukom francuskog predsednika Makrona da se suzdrži, odluka Evropskog saveta je blokirana, kao što se to događalo u proteklih desetak godina. Prema tome, to je pitanje poremećenog sistema, rekao je on i dodaje da je ipak dobro što je takva odluka politiku proširenja ponovno vratila u fokus EU.\nPrema njegovim rečima, Emanuel Makron je kritikovan i zato što nije ponudio jasnu alternativu postojećem sistemu pregovaranja.\n„On je to nedavno uradio u predlogu koji je prilična alternativa onome kroz što sada prolaze zemlje koje pregovaraju. Treba videti koliko se, zapravo, delovi toga mogu koristiti“, objašnjava bivši hrvatski ministar spoljnih poslova.\nZa razliku od postojećeg sistema koji obuhvata 35 pregovaračkih poglavlja koje se pregovaraju i posle kojih zemlja postaje članica EU, po Makronovom predlogu radilo bi se o, kako kaže Picula, „nekom stepenovano ulasku u EU“.\n„Dakle kroz sedam krugova pregovaranja, što, naravno, nije ista stvar. Crna Gora je otvorila 33 poglavlja i da li sada da se vraća na početak ili prebacuje na novi sistem? Jednako se može reći za Srbiju koja je otvorila 17 – 18 poglavlja“, naveo je Picula.\nOn ocenjuje i da će morati dugo unutar evropskih institucija da se razgovara o tome kako dati zamah politici proširenja, a da se postojeći nivo frustriranosti i nezadovoljstva na svim stranama ne pojača.\nDodaje da veruje da će pomake napraviti komisija na čelu s Ursulom fon der Lajen.\n„Ona je uoči glasanja otvorenost prema Zapadnom Balkanu stavila čak i ispred transatlantskih odnosa, odnosa sa SAD-om. Moram priznati da je većinu nas koji jesmo za proširenje to iznenadilo i to vrlo pozitivno“, kaže Picula, dodajući kako se nada konkretnim merama koje će dati toj politici jednu vrstu zamaha.\nOn veruje da će hrvatska vlada iskoristiti šest meseci predsedavanja EU da sada intrigantno pitanje proširenja učini jednim od prioriteta.\n„Ako treba malo pameti upotrebiti da se iz nedavne prošlosti i aktuelnih problema izvuku neke pouke onda je to da ta vrsta napetosti ili guranja problema pod tepih nikome ne čini korist. Prema tome, verujem da će šest meseci biti prava prilika da se stvari poprave. Hoće li biti iskorištene, to ćemo još videti“, zaključio je Tonino Picula.


The Social Dilemma (2020) - The Filmske Recenzije\nSagovornici korišćenje društvenih mreža porede sa slot aparatima iz kazina – u oba slučaja povučemo na dole (skrolujemo) i čekamo da li će stići neki dobitak (objava ili notifikacija). Ta objava ili notifikacija stvara kratak, ali veoma intenzivan osećaj zadovoljstva, pa sve veća potreba za tim osećajem tera korisnika da nastavi da skroluje. Na hiljade inženjera koriste psihologiju kako bi otkrili i iskoristili ljudske slabosti, pa se pravi začarani krug u kome je konačan rezultat zavisnost.\nThe Social Dilemma objašnjava da tvorci društvenih mreža sigurno nisu imali loše namere i da je sve stvoreno sa pozitivnim ciljevima. Međutim, tada se nije razmišljalo o drugoj strani medalje, u kojoj ljudi svoju pažnju i vreme troše na svojim telefonima umesto da ih iskoriste kvalitetnije. Film pored toga što upozorava na ove probleme predstavlja i na koji način funkcionišu algoritmi na društvenim mrežama, kao i posledice neadekvatnog ili zlonamernog korišćenja. Takođe, vidimo kako društvene mreže povećavaju razdor među ljudima jer algoritmima ne ostavljaju mogućnost da do određenog korisnika stigne sadržaj sa kojim se on ne slaže.\nNeću razglabati o tome kako je ljude sve manje briga za privatnost i moje druge impresije vezano za ovu temu. Što se tiče samog dokumentarca, mišljenja sam da je dramatizacija nepotrebna, naročito zbog toga jer je malo prenaglašena. Recimo, scena u kojoj devojčica ustaje sa večere kako bi čekićem slomila činiju u kojoj joj stoji telefon mi je više posledica lošeg vaspitanja, a ne zavisnosti od telefona (ili sam samo ja previše naivan). Očigledno je da kompanije neće promeniti svoju poslovnu politiku, a sagovornici ne nude neka adekvatna rešenja već optimistično navode da treba da ugasimo naloge na društvenim mrežama ili da preskačemo algoritme kako bismo sami birali šta ćemo gledati.


Nišlija među najboljim streličarima Srbije\nPočetak/Sport/Nišlija među najboljim streličarima Srbije\nTakmičar SK Niš Mihajlo Stefanović učestvovao je na izbornom turniru za odlazak na Evropsko prvenstvo u Antaliji koje će se održati od 31. maja do 6. juna i ujedno će biti poslednja prilika za osvajanje kvota za predstojeću Olimpijadu u Japanu.\nOvo je bio pozivni turnir i učestvovalo je 10 najboljih takmičara iz Srbije. Domaćin turnira je bio SK Castle Archery iz Temerina.\nMihajlo iako po godinama junior je stao na crtu takmičarima koji imaju daleko više iskustva od njega i nije nimalo razočarao. Sa 620 krugova koliko je Mihajlo ispucao plasirao se kao drugi i to sa svega 7 krugova zaostatka iza Velimirović Jovice iz SK Velos, i sa čak 16 krugova prednosti ispred trećeplasiranog Beatović Aleksandra koji takođe dolazi iz SK Velos.\n„Ovo je odličan rezultat, Mihajlo je tako puno napredovao u proteklih godinu dana i to u režimu smanjenog broja treninga zbog trenutne situacije. Ovakav rezultat je ulaznica među najbolje ne samo kod nas, već i šire. A kada se uzme u obzir da je Mihajlo veoma mlad takmičar koji je tek na početku svoje karijere, ne sumnjamo da će uz dalji rad njegovi rezultati biti sve bolji“ kažu u niškom streličarskom klubu.\nNa žalost Mihajlo nije uspeo da se ovoga puta nađe na spisku onih koji odlaze u Antaliju jer Streličarski savez nema finansijskih sredstava da pošalje više od jednog takmičara te će nas na EP predstavljati Velimirović iz Novog Sada.\n„Žao nam je što se naš aktuelni državni prvak u dvorani nije upisao na spisak reprezentativaca i pridružio se brojnim klupskim kolegama koji su ranijih godina bili članovi naše reprezentacije, ali kako je Mihajlo tek na početku svoje streličarske karijere njegova evropska i svetska prvenstva tek dolaze“, saopštio je SK „Niš“.\nMihajlo Stefanović SK Niš streličari\nDobar početak nove streličarske sezone za Nišlije\nTri medalje za niške streličare na seniorskom državnom prvenstvu


Novi protesti radnika Agencije Poslovnost, i dalje ne mogu do svojih radnih mjesta – Fokus.ba\nPodsjetili su da agonija radnika Agencije Poslovnost traje u kontinuitetu od 11. augusta ove godine\nRadnici Agencije Poslovnost iz Sarajeva održali su danas pred Opštinskim sudom proteste zbog nezadovoljstva radom suda koji već dvadeset dana ne izvršava vlastito rješenje, zbog čega radnici duže od mjesec onemogućeni da dođu do svojih radnih mjesta.\nOni su podsjetili da je sudskim rješenjem donesena privremena mjera kojom je kompaniji Brend d.o.o naloženo da povuče zaštitare agencije Gama AA koji fizičkim prijetnjama zabranjuju prolaz radnicima Agencije Poslovnost do njihovih radnih mjesta.\n– Radnici Agencije Poslovnost će u svim narednim danima nastaviti s održavanjem protesta sve dok se sudska mjera ne sprovede i dok im institucije ne osiguraju neometan i dostojanstven pristup radnim prostorijama. Protesti će se u narednim danima održavati s izmijenjenim satnicama pred Opštinskim sudom, Opštinom Centar, Tužilaštvom i Vladom KS – istakli su radnici.\nPodsjetili su da agonija radnika Agencije Poslovnost traje u kontinuitetu od 11. augusta ove godine i da će, kako su naveli “zbog nerada institucija uputili i otvoreno pismo premijeru KS Mariju Nenandiću, te zahtijevati njegovo aktivno uključivanje u ovaj slučaj.”


Budva prinudno naplaćuje dugove od Kneževića, Dedića... - Vijesti.me\nKOMPANIJE SE OGLUŠILE O OBAVEZU\nBudva prinudno naplaćuje dugove od Kneževića, Dedića...\nOpština tražila blokade računa za novih 20 kompanija koje nijesu na vrijeme platile porez Edit\n5809 pregleda 1 komentar(a)\nVuk Lajović 12. avgust 2019, 08:15\nUprava lokalnih javnih prihoda Opštine Budva tražila je od Centralne banke da blokira račune oko 20 kompanija, koje duguju po više stotina hiljada eura na ime poreza na nepokretnost.\nRješenja o prinudnoj naplati Uprava lokalnih javnih prihoda, na čijem je čelu Petar Odžić (SDP), donijela je nakon što su se kompanije oglušile o obavezu da dug izmire u zakonskom roku.\nOd Centralne banke zatraženo je da blokira račun firme „Atlas invest“, biznismena Duška Kneževića. U maju je Opština blokirala na ime poreskog duga od 120 hiljada račune dviju firmi koje kontroliše Knežević - Expo Budva i Expo invest.\nBlokada računa zatražena je i za firmu „Mediterantours“, biznismena Blaža Dedića. Dedić je nekadašnji vlasnik bečićkog hotela „Mediteran“, koga je stečajna uprava zbog milionskog duga prodala za 8,5 miliona eura košarkašu Nikoli Pekoviću. Dedića su mediji povezivali sa Pljevljakom Darkom Šarićem, koji je nepravosnažno osuđen u Srbiji na 15 godina zatvora zbog šverca 5,7 tona kokaina.\nPrinudno će biti naplaćen i poreski dug firme „Montenegroflight“, koju kontroliše porodica biznismena Milana Mrvaljevića. Firma je vlasnik atraktivne nekretnine - stare Žute kuće koja se nalazi tik uz hotel „Mogren“. Mrvaljevićeva firma Merkur gazduju i Autobuskom stanicom u Budvi, ali se zbog poreskog duga Ministarstvo finansija uknjižilo na taj objekat.\nRačun će biti blokiran i firmi „Gold rivijera“, ruskih državljana koji su vlasnici atraktivne zemljišne parcele od nekih 2.500 kvadrata na lokalitetu Pasja jama kod Svetog Stefana.\nNa spisku je i „stari” dužnik, ofšor firma „MS invest INC“, registrovana u državi Belize. Opština je još u januaru blokirala 20 luksuznih apartmana u kompleksu “Harmonija bilding“ na Zavali, koji su u vlasništvu ove kompanije. Hipoteka na atraktivnu imovinu upisana je na ime poreskog duga od 22 hiljade eura, kao garancija da će firma čije je sjedište u poreskom raju Srednje Amerike to uplatiti.\nOva firma se prije osam godina u Centralnom registru vodila kao jedan od osnivača, sa 50 odsto akcijskog kapitala budvanske kompanije „Old town invest group“ koja je gradila višespratnu građevinu na samom rtu. Među partnerima u ovoj firmi bila je i Andrea Mićunović, kćerka nikšićkog biznismena Branislava Mićunovića.\nNakon toga, došlo je do podjele kapitala, i na osnovu sudskog poravnanja “MS invest INC” su pripali apartmani u „ Harmoniji“. Ostatak apartmana se vodi na „Old town invest group“ u kojoj Mićunovićeva sa poslovnim partnerima i dalje ima vlasništvo.\nPrinudna naplata zatražena je i za poreskog dužnika, budvansku firmu „Ibograd“. Po nalogu Specijalnog tužilaštva u septembru prošle godine u akciji „Vardar“ zbog sumnji u utaju poreza od 1,2 miliona eura, uhapšeno je devet osoba, izvršnih direktora i ovlašćenih zastupnika više firmi, među kojima se našla i „Ibograd“.\nDužnici su, između ostalih, i firme „Mega - invest“, vlasnik placa od 3.400 kvadrata u selu Kuljače, beogradska kompanija “New quest BGD” - „Blizi invest company“, koja gazduje parcelom od pet hiljada kvadrata u Blizikućama, te firma „Markovići residence“. Porez duguje i „MSC - YU“ vlasnik dvije hiljade kvadrata zemlje u Reževićima...\nBlokirane stotine hiljada kvadrata\n„Vijestima“ je rečeno u Opštini da se godišnje prinudnim putem naplati oko pet miliona eura na ime poreskog duga.\nOsim blokade računa, Opština sprovodi i zakonom dozvoljenu mjeru upisa hipoteke na imovinu poreskih dužnika, kako bi se osigurala da će dug biti naplaćen. Blokiranje imovine poreskih dužnika, Upravi lokalnih javnih prihoda Opštine Budva omogućava Zakon o lokalnoj administraciji.\nSamo tokom prošle godine, kako su „Vijesti“ objavile, na više od stotinu nepokretnosti, stanova, zemljišta, kuća, vila... poreskih dužnika, upisane su hipoteke Opštine Budva, kao garancija da će se izmiriti obaveze.\nOpština je tokom prošle godine blokirala gotovo stotinu hiljada kvadrata zemlje od Petrovca do Budve, vlasništvo nekoliko firmi, koje duguju milione eura na ime poreza, a hipoteke su upisivane i građanima koji godinama ne izmiruju porez na nepokretnost.\nSvakodnevno na adresu budvanske filijale Uprave za nekretnine dostavljaju rješenja o upisu hipoteka.


Praznik nacionalizma, a ne fudbala\nSukobi navijača dve reprezentacije, povređeni gledaoci, skandiranje uvredljivih slogana, transparenti koji glorifikuju ratne zločine, samo su deo ikonografije koja se prošle srede mogla videti na stadionu Crvene zvezde u Beogradu, tokom utakmice fudbalskih reprezentacija SCG – BiH. Bilans mučnih slika koje su obišle svet je 17 povređenih gledalaca, 10 privedenih navijača SCG i 2000 slomljnih stolica na stadionu Crvene zvezde. Slobodan Vukolić, zamenik načelnika Uprave beogadske policije:\n"Na samom početku utakmice navijači koji su bili smešteni u posebnom odeljku iz Federacije Bosne i Hercegovine, počeli su da gađaju stolicama i drugim predmetima navijače koji su bili na istočnoj tribini, pa je usledio, znači, revanš ovih navijača. Efikasnom intervencijom pripadnika policije sprečeni su sukobi većih razmera."\nKolege novinari iz BIH, izvestili su međutim da su sukob započeli navijači SCG, dok su ovdašnji reporteri javili da su tuču započele pristalice selekcije BiH. Ono što, međutim posebno zabrinjava jesu nekontrolisani izlivi nacionalističke mržnje. Navijači SCG razvili su transparent na kome je pisalo "Nož, žica, Srebrenica", sa jasnom željom da se glorifikuje užasni zločin koji je počinjen nad srebreničkim Bošnjacima. Sve to uprkos uveravanjima iz beogradske policije datim uoči utakmice. Još jednom Slobodan Vukolić:\n"Neće biti dozvoljeno unošenje na stadion transparenata koji podstiču versku, rasnu i drugu netrpeljivost."\nSocijalni psiholog Jelena Vlajković ističe da događaji na beogradskom stadionu nisu poslednji izlivi šovinizma i refleksije ratnih vremena. Ona naglašava da zbivanja na utakmici SCG - BiH jasno pokazuju koliko je lako izazvati sukob i koliko je teško doći do pomirenja, te da se u Srbiji veoma malo čini na suočavanju s prošlošću:\n"Suočavanje i prihvatanje da zaista postoje masovne grobnice, da smo zaista ubijali ljude u Srebrenici, da smo zaista godinama vršili teror nad Albancima, dok to ljudi ne shvate da je to tačno, i da su to u naše ime radili neki drugi ljudi koji treba da se nađu na optuženičkoj klupi, mi ne možemo ni da krenemo put pomirenja. Transparent koji je bio zaista pokazuje koliko smo još daleko od toga da uočimo i shvatimo šta su neki ljudi iz naših redova radili drugim ljudima."\nDirektora Uprave za sport u Vladi Srbije Aleksandra Šoštara pitali smo da li ovdašnje vlasti čine dovoljno na suočavanju sa prošlošću:\n"Mislim da svi dobro znaju, ako hoće da znaju. Prema tome da li neko treba da vas obučava ili ne obučava, to je pitanje da li vi hoćete to da spoznate i tako da prihvatite ili ne. Naravno da je bitno da se tačno kaže šta je i kako je urađeno, međutim mislim da to svaki građanin u Srbiji zna ukoliko želi to da zna."\nA kako se uopšte moglo dogoditi da se transparent ovakve sadržine nađe na tribinama stadiona Crvene zvezde. Slobodan Vukolić iz beogradske policije:\n"Kako se desilo? Bio nam je cilj da sprečimo masovnu tuču da ne dođe do konflikta navijača, a u onolikom broju ljudi ako je promakao neki transparent, ne opravdavamo to, ali u tom trenutku nam je bilo preče da uspostavimo javni red i mir da ne dođe do veće eskalacije tuče među navijačima."\nAleksandar Šoštar, istovremeno, izražava nadu da su ovo poslednji incidenti ove vrste na sportskim terenima:\n"Ne znam kome je to moglo da nešto pomogne. Govorim što se tiče samih igrača i siguran sam da niko od igrača jednostavno nije mogao to ni da vidi a ne da mu pomognu u nekoj njihovoj motivaciji. Zbog toga, nadam se da toga na utakmica koje će slediti neće biti."\nA da je bilo do samih sportista stvari bi svakako izgledale drugačije. Centarfor reprezentacije SCG Mateja Kežman i selektor reprezentacije BIH Blaž Slišković:\n"Ipak je ovo samo fudbal, sport, ne politika, ne nešto što je iza nas."\n"Mi nismo političari niti ljudi koji kroje bilio šta drugo, mi smo ti koji treba da na sportskom terenu svoj posao dorađujemo fer, korektno, sportski, a ove ostale stvari ne bi nas trebale ni zanimati."\nNaposletku, socijalni psiholog Jelena Vlajković zaključuje da će sličnih incidenata sasvim izvesno biti još, ali i da u budućnost, ipak treba gledati sa određenim optimizmom:\n"Ono što ohrabruje to je da se ljudi sreću, da se razmenjuju posete, kulturna dešavanja tamo, ovde, tako da rekla bih da ipak ulazimo sporo, gegajući se, ali da ulazimo u jedan mirniji period.


Zimska depresija na pragu: Kako je savladati u vreme korone - 17.10.2020, Sputnik Srbija\nZimska depresija je sama po sebi vrlo teška, ali psiholozi širom sveta upozoravaju da bi pandemija virusa korona, karantin i stres mogli dodatno da... 17.10.2020, Sputnik Srbija\n14:43 17.10.2020 (Osveženo: 03:10 26.08.2021)\nZimska depresija je sama po sebi vrlo teška, ali psiholozi širom sveta upozoravaju da bi pandemija virusa korona, karantin i stres mogli dodatno da zakomplikuju situaciju. Ko je najugroženiji i kako se nositi sa ovim problemom?\n„Novo normalno“ donosi promene u svakodnevnim odnosima sa ljudima: manjak kontakta, više vremena u kući, usamljenost… Prema rečima stručnjaka, održavanje socijalne distance moglo bi dodatno da oteža problem sa kojim se bori veliki broj ljudi – sezonski afektivni poremećaj ili zimsku depresiju.\n„Zimska depresija se povezuje prvenstveno sa godišnjim dobom, odnosno manjom količinom sunčeve svetlosti i najčešće rezultira pospanošću i opštim neraspoloženjem. Karakteristični simptomi uključuju umor, gubitak interesovanja za uobičajene aktivnosti, promenu apetita i potrebu za pojačanim unosom ugljenih hidrata, što neretko utiče i na promenu težine, slabu koncentraciju i razdražljivost, duže spavanje i san koji ne odmara, potrebu za osamljivanjem…“, kaže psihološkinja Senka Čimpo, piše Klix.\nDodaje i da zbog nedostatka sunčeve svetlosti neurotransmiteri koji su odgovorni za lučenje hormona raspoloženja (melatonin i seratonin) luče u manjoj količini pa je ključno izlagati se dnevnoj sunčevoj svetlosti, prenosi portal „Kliks“.\n„U konktekstu pandemije i zaštitnih mera s jedne, zatim suočavanjem sa sezonskim afektivnim poremećajem s druge strane, najznačajniji su boravak u prirodi i na otvorenom, uz zdrave životne navike, pre svega spavanja i ishrane“, kaže naša sagovornica.\nOno što je takođe važno znati jeste da je sasvim normalno osećati se anksiozno, bezvoljno i razdraženo. Pandemija je kod mnogih izazvala pojavu depresije i pojačanu anksioznost, a mere fizičke distance i izolacije nisu zdrave za našu psihu.\nZato, redovno komunicirajte sa prijateljima i porodicom, ugodite sebi i ne libite se da razgovarate sa stručnjacima. Kad god imate priliku – prošetajte ili odite na izlet u prirodu.


Ponude za tvrđavu Besac do 7. septembra – Bankar.me\nPonude za tvrđavu Besac do 7. septembra\nAugust 20, 2020 CRNA GORA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI Leave a comment\nMinistarstvo kulture produžilo je javni oglas za davanje pod koncesiju tvrđave Besac u Virpazaru na period od 30 godina, a ponude se mogu dostavljati do 7. septembra kada će biti i otvorene. Prethodno je bilo planirano da se ponude dostavljaju do 5. avgusta.\nKoncesionar koji dobije na korišćenje tvrđavu na toj lokaciji gradiće objekat muzejskog karaktera s ugostiteljskim sadržajima i biće mu dozvoljeno i da izgradi privremene smještajne jedinice kategorije najmanje četiri zvjezdice.\nTvrđava Besac je kulturno-istorijski lokalitet od izuzetnog značaja i jedan od najatraktivnijih vidikovaca na Skadarskom jezeru. Zajedno s Virpazarom predstavlja “kapiju” vinskog kraja Crmnice i NP “Skadarsko jezero” kao izuzetne prirodne cjeline.\nPravo učešća na nadmetanju imaju domaća ili strana firma, konzorcijum ili neki drugi oblik poslovnog povezivanja koji posjeduje kvalifikacije kojima se dokazuje podobnost za učešće.\nDodjela koncesije podrazumijeva rekonstrukciju (adaptaciju), održavanje i korišćenje tvrđave koja obuhvata plato površine 1.200 metara kvadratnih i zaštićen je bedemima.\nJavnim oglasom su predviđeni tehnički i finansijski kriterijumi koje budući koncesionar mora da ispuni. Pod tehničkim kriterijumima se podrazumijeva da zainteresovani ponuđač mora dokazati da je u prethodnom periodu od najmanje pet godina upravljao najmanje jednim sličnim objektom koji se nalazi u zahvatu kulturnog dobra, a ako je ponuđač konzorcijum, on u svom sastavu mora imati člana koji ispunjava taj kriterijum. Drugi tehnički kriterijum je da ponuđač mora dostaviti idejno rješenje rekonstrukcije (adaptacije) objekata u cilju valorizacije kulturnog dobra, koje uključuje i predlog glamping kapaciteta, odnosno privremenih objekta za smještaj u dijelu zaštićene okoline.\n“Pod finansijskim kriterijumima se podrazumijeva da učesnik na javnom oglasu mora dokazati da je u posljednje dvije kalendarske godine ostvario pozitivan finansijski rezultat i da je u posljednjoj godini ostvario promet od najmanje pola miliona eura u oblasti ugostiteljstva. Minimalna ukupna vrijednost stalne imovine pod upravljanjem za posljednje tri fiskalne godine mora biti najmanje milion eura. Od učesnika se, između ostalog očekuje da dostavi investicioni program u kome se precizno navode struktura i dinamika investicija i planirani izvor potrebnog investicionog kapitala i investicioni program mora biti obezbijeđen prihvatljivom garancijom banke. Investicioni program predstavljaće jedan od kriterijuma za ocjenu ponude”, piše u oglasu Ministarstva kulture.\nPOJMOVIbesac tvršava besac\nPrevious Tech-milijarderi “za tren” zarade godišnje plate iz regiona (infografika)\nSljedeći Hodžić: Nema sezone niti interesovanja za putovanja


24.01.2019 u 19:14\nPredsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić razgovarala je s beogradskim nadbiskupom i mitropolitom Stanislavom Hočevarom o vraćanju imovine Beogradskoj nadbiskupiji Rimokatoličke crkve kroz proces restitucije. Kako se navodi u saopštenju iz njenog kabineta, Ana Brnabić rekla je da lično podržava rešavanje ovog problema, istakavši da je vraćanje imovine verskim zajednicama ne samo zakonska i moralna obaveza države već i važan proces za društvo u celini. U razgovoru je bilo reči i o mogućoj pomoći države u obnovi i saniranju verskih objekata Katoličke crkve u Srbiji, kao i o podršci države projektima nadbiskupije koji su značajni za očuvanje kulturnog i verskog nasleđa u Srbiji. Nadbiskup Hočevar istakao je da je podrška nadležnih institucija ključna za očuvanje nasleđa i\n06.01.2019 u 19:24\nLako do rehabilitacije, dug put do nekretnina\nŠabac – Trgovca iz Šapca Nikolu Despotovića (1893–1943) u logor su terali Nemci, ubili četnici, a komunisti su ga po dolasku na vlast proglasili za „narodnog neprijatelja” i oduzeli mu svu imovinu. Nikola je 2006. godine rehabilitovan – bila je to prva pravosnažna rehabilitacija u Srbiji, o kojoj je „Politika” izvestila na naslovnoj strani – ali nekretnine Despotovića u centru grada do danas nisu vraćene njegovom nasledniku. „Posle četnika – partizana, postali smo žrtve i demokrata, koji su obećavali da će istorijske nepravde biti ispravljene čim budu došli na vlast. ’Sve će vam biti vraćeno’, govorili su ovde, u Šapcu, dok su skupljali potpise protiv Miloševića. Od tada je skoro pa dve decenije, a ja se i dalje potežem po sudovima”, ogorčen je Nikolin sin, glumac Slobodan\nSporne rehabilitacije poslati Vrhovnom sudu\nAgencija za restituciju pokrenula je inicijativu da se obavi revizija postojećih sudskih rehabilitacija, a kako kaže njen direktor Strahinja Sekulić, povodom toga su naišli na veliko razumevanje u Ministarstvu pravde. On objašnjava da su u toku razgovori o tome na koji bi način to moglo procesno da bude urađeno kako bi Vrhovni sud, kao najviši sud u zemlji, mogao u skladu sa svojim ugledom i obavezama da poništi sporne rehabilitacije u kojima su građanska čast i ugled vraćeni pripadnicima okupacionih snaga. – Apelujemo da se obavi revizija rehabilitacija kako bi se iz našeg pravnog sistema otklonilo ono čega nema ni u jednoj evropskoj zemlji, a to je da u nekim slučajevima imate opis teških zločina\n24.12.2018 u 16:25\nSekulić: Okupatorima nećemo vraćati imovinu\nPripadnike okupacionih snaga niko ne može da rehabilituje, a pogotovo ne da im vraća imovinu konfiskovanu posle Drugog svetskog rata, poručuje direktor Agencije za restituciju Strahinja Sekulić i navodi da je Agencija do sada u tim slučajevima donela nekoliko desetina odluka kojim je odbila vraćanje imovine. „To ne radi niko, pa neće ni Srbija”, kaže za Tanjug Sekulić, ali naglašava da je Srbija jedina zemlja u Evropi koja vraća imovinu fojkdojčera koji nisu učestvovali u okupacionim snagama, niti su vršili ratne zločine. Naglasio je da Agencija primenjuje zakon koji je vrlo jasan po tom pitanju koji zabranjuje vraćanje imovine pripadnicima okupacionih snaga i njihovim potomcima. Kako je naveo, postoji nekoliko desetina najdrastičnijih slučajeva rehabilitacije pripadnika S S\n27.11.2018 u 16:30\nRok za isplatu obeštećenja vlasnicima oduzete imovine biće odložen za još tri godine, tako da će prvu ratu državnih obveznica stari vlasnici ili njihovi naslednici dobiti 15. decembra 2021. godine. To je predviđeno izmenama Zakona o vraćanju oduzete imovine, koje su na dnevnom redu sednice Skupštine Srbije koja je danas počela. Ovo je treće odlaganje roka za početak isplate obveznica, a u Agenciji za restituciju kažu da se pomeraju ranije utvrđeni rokovi za obeštećenje za oduzetu imovinu kako u pogledu isplate dospelosti obveznica, tako i u pogledu akontacije\n09.11.2018 u 07:00\nNaslednicima vraćeno 745 hektara šume na Zlataru\nOdlukom i datim rešenjem Agencije za restituciju na području opština Nova Varoš i Prijepolje potomcima porodice Borisavljević vraćena su velika područja koja su danas prevashodno pod šumom. Reč je o delovima ove lepe planine ka Vodenoj poljani i Golom brdu. „Postupajući po podnetim zahtevima, Agencija za restituciju – Područna jedinica Kragujevac vratila je zakonskim naslednicima bivših suvlasnika, pokojnih Njegoša, Vide i Strahinje Borisavljević, 320 hektara šumskog zemljišta u katastarskoj opštini Drmanovići. Zemljište je bilo u državnom vlasništvu, sa pravom korišćenja JP ’Srbijašume’, pa je kao takvo bilo podobno za vraćanje u naturalnom obliku. Zakonskim naslednicima bivšeg vlasnika, pokojnog Dušana Borisavljevića, vraćeni su njihovi nasledni udeli na šumskom zemljištu koje\nImovina stradalih Jevreja od sada pod kontrolom\nDve i po godine od donošenja Zakona o otklanjanju posledica oduzimanja imovine žrtvama Holokausta koje nemaju živih zakonskih naslednika, Vlada Srbije imenovala je svog člana u Odboru za nadzor, koji treba da nadgleda na koji način se troše znatne finansije koje jevrejske opštine dobijaju po ovom zakonu. Predstavnik vlade, koji je i predsednik Odbora za nadzor, jeste docent dr Haris Dajč, istoričar sa Filozofskog fakulteta u Beogradu, koji je bio uključen i u donošenje ovog zakona. Odbor kontroliše način na koji se troši 950.000 evra, koje Savez jevrejskih opština Srbije dobija iz budžeta svake godine, i prihodi stečeni od imovine koju Agencija za restituciju vraća jevrejskim opštinama po ovom zakonu. Osim predstavnika vlade, članovi odbora su i po dva predstavnika Svetske\n01.11.2017 u 10:39\n„Otvoreno srce” iza zaključanih vrata\nStolovi sa kariranim stolnjacima, prazne stolice, spuštene zavese, a na staklu zalepljeno obaveštenje „Zatvoreno zbog restitucije”. Ovako danas izgleda „Srpska kafana”, smeštena u Svetogorskoj ulici 25. Nekada je to bilo kultno mesto u kojem su se okupljali glumci, umetnici, novinari, pisci.... Danas je to još jedan zakatančeni ugostiteljski objekat. Ipak, sudbina „Srpske kafane” još je neizvesna. Aleksandar Milovanović, vlasnik dve trećine ovog prostora, nada se da će ponovo otvoriti vrata ovog objekta. U aprilu ove godine morao je da ugasi svetlo i raspusti osoblje zbog previsoke kirije.


Limož kaznio greške crno belih – ШУМАДИЈСКЕ НОВИНЕ\nLimož kaznio greške crno belih\n19 децембра, 2017 Redakcija VESTI 0\nKošarkaši Partizana dočekali su francuski Limož, u devetom kolu Evrokupa.\nRezultat: Partizan – Limož 98:101\nPriliku da u devetom kolu prekine seriju neuspeha imao je Petrik Miler, jedan od najboljih pojedinaca na meču, ali je nekoliko sekundi pre kraja promašio zicer koji bi verovatno značio pobedu.\nCrno-beli su u prethodnoj utakmici izgubili sve šanse za drugu fazu takmičenja, iako su u hali ’Aleksandar Nikolić’ vodili na poluvremenu, stare boljke su ih koštale pobede.\nNa taj način novi trener beogradskog kluba Nenad Čanak imao je neuspešan debi u evropskim takmičenjima.\nPred skoro praznom halom ’Aleksandar Nikolić’ Partizan je počeo dobro u napadu, ali je u odbrani škripalo, pa je Limož poenima iz reketa držao priključak.\nKada su igrači Nenada Čanka pojačali defanzivu, počela je da raste prednost – posle +9 na krilima Vilijams-Gosa, francuski klub je uzvratio serijom i prišao na posed razlike, ali je onda Petrik Miler preuzeo odgovornost i završio nekoliko važnih napada.\nU poslednjih desetak sekundi druge deonice viđeni su brzi poeni na obe strane, posle čega je Partizan na odmor otišao rezultatom 51:42.\nFener moćno protiv Zvezde\nSportski TV program 20. decembar 2017


Kantrimen: Kriza na Kosovu ne utiče na BiH\nZamenik pomoćnika američke državne sekretarke Tomas Kantrimen (Thomas Countryman) je danas ocenio da se kriza na Kosovu ne može odraziti na BiH, ali i da "ima onih koji žele da tu situaciju iskoriste kao politički argument".\nKantrimen je u intervjuu novinskim agencijama u BiH izrazio žaljenje zbog nasilja na Kosovu i dodao da "SAD, EU i KFOR pokušavaju da nadju privremeno rešenje za tu situaciju, radi omogućavanja nastavka dijaloga Prištine i Beograda".\nAmerički funkcioner, zadužen za Evropu i Evroaziju, ocenio je i da "BiH danas nije ništa bliža Evropskoj uniji nego što je to bila pre četiri ili pet godina", ali i rekao da "to ne znači da uopšte nema napretka".\n"Ekonomski i društveno, BiH je na putu razvoja, ali poboljšanje nije vidljivo na političkom planu, a uzrokje nedostatak političke spremnosti", rekao je američki zvaničnik.\nOn je ponovio da su SAD spremne da pomogne BiH na njenom putu ka EU i NATO.\n"SAD neprestano ističu važnost Dejtonskog mirovnog sporazuma, ali još ima onih koji ne prihvataju osnovne principe sporazuma. Naša je dužnost da zaštitimo osnovne principe Dejtonskog sporazuma: jedna država, dva jaka entiteta i tri konstitutivna naroda. Mi ćemo braniti te principe od onih koji bi da to ruše", kazao je Kantrimen.


Iako je 21. vek, u mnogim mestima u Srbiji carski rez još uvek predstavlja pravi herojski podvig. Porodilišta često nemaju specijalizovane sale za ovu vrstu operacije, pa se intervencije izvode ili na drugim spratovima bolnica ili čak u potpuno drugoj zgradi, čime se povećava rizik od komplikacija i za mamu i za bebu.\nTako je donedavno bilo u Vrbasu. Iako se na ovaj način rodi oko 30 odsto beba, Opšta bolnica u ovom vojvođanskom mestu, koja pruža zdravstvenu zaštitu za oko 220.000 pacijenata, od osnivanja nije imala salu za carski rez. Porodilje su morale da se da idu sprat niže u operacionu salu, u kojoj se obavljaju i sve druge hirurške intervencije. To svakako nije situacija koja bi mlade majke ostavila sa osećanjem sigurnosti i smirenosti pred jednim od najvažnijih doživljaja u njihovom životu.\nSrećom, zahvaljujući društveno-odgovornim kompanijama, danas to više nije slučaj. Zahvaljujući ogromnoj donaciji kompanije Carnex, članice MK Grupe, Opšta bolnica u Vrbasu sada ima jednu od trenutno najbolje opremljenih sala za izvođenje carskog reza.\nSvesni činjenice da je postoperativni tok ključan za oporavak posle porođaja i sa željom da se zdravstveni uslovi za porodilje tokom boravka u bolnici, gde je samo u toku prošle godine rođeno 580 beba, maksimalno unaprede, kompanija Carnex je obezbedila sredstva u vrednosti od 70.000 evra za izgradnju i opremanje operacione sale za carski rez na porodiljskom odeljenju.\nIzgradnja operacione sale obuhvatila je sve građevinsko-zanatske radove, dovod medicinskih gasova, kupovinu operacione lampe i aparata za anesteziju i pacijent monitora.\n- MK Group, sa kompanijama članicama, dugogodišnji je pouzdan partner lokalnim zajednicama u kojima posluje, naročito kada se radi o poboljšanju uslova života dece i mladih. Samo u poslednjih pet godina poslovanja, MK Group je izdvojila 4 miliona evra za humanitarne akcije - izjavio je Jovan Purar, direktor kompanije MK Group, naglašavajući da se kompanija MK Group rado odaziva kada su humanitarne akcije poput ove u pitanju.\nDirektor Opšte bolnice Vrbas dr Milan Popov zahvalio se kompaniji Carnex na donaciji i istakao da je adaptacijom prostora i nabavkom najsavremenije opreme za operacionu salu, bolnica dobila adekvatnu lokaciju za operacije.\n- Operaciona sala sada je smeštena pored porođajnih sala, dok je ranije bila na spratu niže, pa su majke i bebe morale da se premeštaju na porodiljsko odeljenje, posle carskog reza. Sada, zbog dobre lokacije operacione sale, svaki porođaj carskim rezom moći će se završi u narednih 10 minuta u samom porodilištu - rekao je on.\n- Stvaranjem povoljnijih i sigurnijih uslova, čemu je doprineo naš donator - kompanija Carnex, nadamo se da će 2019. godine biti još više porođaja u našoj bolnici i da će kompanija Carnex i predsednik MK Grupe, g. Miodrag Kostić, i u narednom periodu nastaviti da pomažu razvoju zdravstva, kao što su to činili više puta do sada, na čemu smo im neizmerno zahvalni – poručio je direktor Opšte bolnice Vrbas.