Puna pažnja sutra - Da li Van Dajk nastavlja "Modrić" tradiciju?! - Sportske.net\nPuna pažnja sutra - Da li Van Dajk nastavlja "Modrić" tradiciju?!\nČetvrtak veoma intersantan dan za fudbalske sladokusce.\nNervoza u Liverpulu, napadač optužio klub za zlostavljanje!?Kod "tobdžija" ništa novo, Arsenal gubi vunderkinda?Barsa šokirana, spremili novac, igrači i menadžeri se odlično zabavljaju!Juventus boli glava, Mandžukić ima ponude, ali mu se ne žuri...Pjanićev klinac otkrio novi klub Juventusovog pleja?\nSutra je toliko iščekivani žreb za Ligu šampionu koja će pobrati svu pažnju u tekućoj sezoni. Pored žrebanja za grupnu fazu gde očekujemo da saznamo imena evropskih velikana koji će gostovati u Beogradu i Crvenoj Zvezdi dobićemo i novog lauerata najboljeg igrača prethodne sezone u odabiru UEFA-e.\nProšle godine Luka Modrić je prekinuo vladavinu dinamičnog dua Ronaldo - Mesi, ali Hrvata nema na listi ove sezone. Pomenuti dvojac je među top tri kandidata za prestižnu nagradu, ali je tu i ime Virdžila Van Dajka koje se dobro kotira i koji bi Mesija i Ronalda mogao ostaviti kratkih rukava drugu sezonu zaredom kada je u pitanju nagrada za najboljeg fudbalera.\nGlasanje se zatvara sutra u 17 časova, dok je proglašenje pobednika sat vremena kasnije tako da i dalje možete glasati na UEFA oficijalnom sajtu za svog favorita.


NA IBC 2019 SAJMU PREKO 1.700 IZLAGAČA IZ 150 DRŽAVA ŠIROM SVIJETA | Hayat.ba\nNA IBC 2019 SAJMU PREKO 1.700 IZLAGAČA IZ 150 DRŽAVA ŠIROM SVIJETA\nEkipa Hayat.ba već drugi dan boravi u Amsterdamu na najvećem sajmu tehnologije IBC 2019.\nSamo u 2018. godini ovaj sajam posjetilo je 55.000 gostiju iz više od 150 država širom svijeta.\nSajam IBC 2019 obuhvata petnaest dvorana širom RAI-a gdje ugosti preko 1.700 izlagača koji se bave medijskom, zabavnom i tehnološkom industrijom.\nKombinirajući izložbu svjetske klase s posebno odabranim područjima i događajima, IBC izložba pruža savršenu platformu za umrežavanje i izgradnju odnosa s dobavljačima i kupcima, otkrivanje najnovijih trendova i tehnologija te pokretanje vlastitih inovacija i strategija.\nU okviru IBC 2019 osim izložbi održavaju se i konferencije, u ovogodišnjem programu govorit će 400 inspirativnih govornika.\nJedno sjajno mjesto za sve razgovore, o tome šta nam sljedeće dolazi od tehnologije i naravno da saznamo na koji način to radi- kaže Yoav Schreiber, marketing menadžer kompanije Cisco Systems.\nŠta je to naša ekipa zabilježila kod ovogodišnjih izlagača pogledajte u nastavku.


Mogerini: Vučić i Tači su jasno za dijalog, optimista sam\nŠefica diplomatije Federika Mogerini u Sofiji, 16. februara 2018.\nJasna je rešenost predsednika Srbije i Kosova, Aleksandra Vučića i Hašima Tačija, za nastavak dijaloga i oni su počeli razgovore o sklapanju pravno-obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa, ocenila je u Sofiji visoka predstavnica Evropske unije Federika Mogerini, prenosi Beta.\nVisoka predstavnica EU je ocenila da danas postignuti sporazum Prištine i Podgorice o rešenju graničnog spora između Kosova i Crne Gore "pokazuje da i zamršena pitanja mogu biti rešena".\nEkaterina Zaharijeva, ministrica inostranih poslova Bugarske, predsedavajućeg EU, je na zajedničkoj konferenciji za štampu s Federikom Mogerini rekla da su "pitanja vezana za odnose Beograda i Prištine veoma važna i evropska pespektiva za sve znači da članice EU i Unija svakako ne žele da se bilateralna pitanja i nerešeni problemi unose u EU".\n"Ulazak Srbije u EU 2025. je ostvarljiva perspektiva".\nŠefovi diplomatija Evropske unije su na sastanku u Sofiji podržali Strategiju Evropske komisije za Zapadni Balkan, izjavila je Mogerini koja je podvukla da je navedeni datum 2025. za ulazak Srbije i Crne Gore u Uniju "moguća, ostvarljiva perspektiva, a ne cilj".\n"Strategija obuhvata ceo region, ne stvara različite kategorije", među zemljama regiona, podvukla je visoka predstavnica EU, rekavši da su oko svega toga saglasne sve članice Unije.\nEkaterina Zaharijeva, šefica diplomatije Bugarske, predsedavajuće EU, je na zajedničkoj konferenciji za medije je po završetku zasijedanja šefova diplomatija Unije i njihovih kolega sa Zapadnog Balkana, rekla da je presudno da li će zemlje regiona "bez kompromisa sprovesti sve nužne reforme", a ne sam nagovešteni datum o mogućem ulasku u članstvo.


TRAGEDIJA Dečak (12) ostavio oproštajno pismo i ubio se očevim pištoljem – www.radiobalkanfox.com\nDečak N. M. (12) iz sela Negosavlje kod Medveđe izvršio je večeras samoubistvo pucajući sebi u usta očevim pištoljem, a pored njegovog beživotnog tela pronađeno je oproštajno pismo upućeno roditeljima, potvrđeno je nezvanično “Jugmediji”.\nOva nezapamćena tragedija u opštini Medveđa dogodila se oko 18 sati u porodičnoj kući, kada je poziv u pomoć stigao u Dom zdravlja Medveđa, ali lekari nisu ništa mogli da učine jer dečak nije davao znakove života.\nDečak je bio učenik 6. razreda OŠ “Radovan Kovačević” u Medveđi\nDetalji oproštajnog pisma poznati su redakciji “Jugmedije”, ali oni neće biti objavljeni zbog porodice i eventualnog uznemirenja javnosti.\nTakođe, prema potvrđenim informacijama, dečak je očev pištolj izvukao iz zaključane ladice, koju je obio.\nOva porodica ima još jedno dete, mlađu devojčicu, a majka dečaka koji je digao ruku na sebe je trudna. Meštani kažu da je reč o dobroj porodici i da nikada ništa nije ukazivalo na moguću tragediju.\nUviđaj na licu mesta obavili su nadležni iz Višeg tužilaštva u Leskovcu.\nIzvor: Blic, Jugmedija / Foto: DailyPakistanGlobal\nNežni Dalibor ima novi singl i spot NE MISLIM


Zašto su loyalty kartice uspešna marketing strategija?\nDanašnji potrošači se mogu pohvaliti širokim izborom potencijalnih mesta za kupovinu – zapravo možda većim neko ikada pre. Intenzivna konkurencija i borba za tržišno učešće jesu stvarnost većine kompanija koje posluju u našem vremenu. Zato i ne čudi činjenica da danas trgovci i proizvođači rade veoma intenzivno na tome da povećaju procenat ponovne kupovine kod već postojećih mušterija. To postižu kreiranjem širokog dijapazona loyalty programa koje nude kupcima. Premda se različiti loyalty programi, zavisno od vrste proizvoda ili usluga koje se nude, mogu integrisati na različite načine njihov krajnji cilj je uvek isti – kroz različite beneficije i povlastice se stiče lojalnost kupaca, čime se na duge staze ujedno uvećava i profitabilnost date kompanije. Loyalty programi šalju jasnu poruku kupcima o tome koliko su dragoceni za vašu kompaniju, stvarajući trajan odnos poverenja između potrošača i proizvođača.\nPrikupljanje vrednih informacija\nMeđutim, ništa manje značajno za kompaniju nije ni tzv. „praćenje kupaca“ – još jedna od bitnih beneficija loyalty programa kao marketing strategije. Naime, putem sistema loyalty kartica kompanije su sada u mogućnosti da prate ponašanje i navike u kupovini svojih korisnika, kao i promene u njihovim preferencijama tokom vremena. Ovako sakupljene informacije su od neprocenjive vrednosti. Na osnovu sakupljenih podataka se može kasnije vršiti individualni marketing usmeren prema svakom pojedinačnom kupcu, što može biti od nemerljivog značaja za kompaniju. Informacije o promenama preferencija kupaca tokom vremena su od nemerljivog značaja prilikom predviđanja nadolazećih trendova na tržištu, što nam dalje omogućava da u skladu sa tim preduzmemo odgovarajuće proaktivne mere radi očuvanja našeg tržišnog učešća i konkurentske prednosti. Možete otići i korak dalje i kontaktirati vaše potrošače putem e-maila, sms-a ili telefonom radi obaveštenja o eventualnim rasprodajama, sezonskim popustima, promocijama i sličnim dešavanjima za koje ste procenili da su im potencijalno privlačna. Kupci će ceniti vašu brigu o njihovim potrebama, a mogućnost dodatnog prihoda je vrlo lako uočljiva.\nVišestruka isplativost loyalty pograma\nBrojne studije su nepobitno pokazale uzajamnu povezanost između programa loyalty kartica, vernih potrošača i godišnjeg povećanja prihoda. Pa se tako procenjuje da dobro osmišljen i implementiran loyalty program u proseku povećava godišnji prihod za 5-10%. Takođe je i dobro poznata činjenica da lojalni potrošači troše i do 20% više novca nego obični potrošači, kao i da kupuju češće. Koliko je to značajno za ukupnu profitabilnost govori činjenica da trošak privlačenja novih kupaca može biti i do pet puta veći od troška zadržavanja postojećih. Odgovor se sam nameće – loyalty programi su apsolutno nezamenjiv aspekt svake uspešne marketing strategije, a oni se, opet, najbolje ostvaruju kroz sistem loyalty kartica.\nNažalost, zabluda koja je i dalje uveliko prisutna u poslovanju mnogih kompanija jeste da su loyalty programi skupi za implementaciju. Međutim, zahvaljujući rapidnom razvoju i širenju novih tehnologija, kao i dostupnosti određenih informacija zahvaljujući internetu, to jednostavno više nije slučaj. Konkretno, štampači za loyalty kartice su danas veoma isplativi i priuštivi skoro svakom biznisu, a umnogome olakšavaju proces implementacije loyalty programa. Dolaze u različitim verzijama i kapacitetima, ali svima je zajedničko brzo i efikasno kreiranje loyalty kartica po želji i preferencijama proizvođača.\nPremda komuniciranje loyalty programa kupcima može biti distribuirano preko različitih platformi kao što su e-mail ili namenski kreirane aplikacije, loyalty kartice i dalje predstavljaju najmasovnije sredstvo integrisanja loyalty programa. Neke od njihovih brojnih prednosti su već spomenute u tekstu, kao što su mogućnost evidentiranja svake kupovine i praćenja ponašanja vaših potrošača. Njihova osnovna funkcija jeste svakako da nagrađuju lojalne kupce putem različitih popusta ili individulnih akcija, obračunavaju dodatne poene za kupovinu određenih artikala iz prodajnog asortimana i sl.\nImplementacija jedinstvenih, namenski kreiranih loyalty kartica u vaše poslovanje omogućiće bitnu prepoznatljivost vašeg biznisa na tržištu – putem njih ćete moći da istaknete koje su to beneficije koje nudite isključivo vi, po čemu se razlikujete od ostalih konkurenata na tržištu i sl. Najnovija istraživanja u svetu ukazala su na još jednu iznenađujuću prednost koju loyalty kartice imaju za kompanije, pogotovo u odnosu na druga sredstva distribucije loyalty programa. Naime, pokazalo se da kupci znatno preferiraju fizički aspekt koji im nudi posedovanje loyalty kartica. Komuniciranje kupcima putem aplikacija ili e-maila nije naišlo na isti odjek upravo zato što određen broj kupaca pokazuje sklonost za posedovanjem konkretnog objekta kao dokaza lojalnosti. Suvišno je reći da je izgradnja dugotrajnih i bliskih veza sa vašom klijentelom ključ uspeha u današnjem poslovnom okruženju, a loyalty kartice su se svakako pokazale kao izuzetno uspešna marketing strategija čiji se dalji rast očekuje u budućnosti.\nloyalty karticeloyalty program\nKoje su prednosti inhouse personalizacije kartica?5 koraka da osmislite uspešan loyalty program


Visoka predstavnica EU, Ketrin Ešton sa žaljenjem konstatuje da je vlada u Beogradu odbacila prijedlog sporazuma, tražeći od nje da uloži posljednji napor kako bi se sporazum ipak postigao,\nVisoka predstavnica ističe da bi eventualni sporazum bio i u korist stanovnika Srbije.\nKetrin Ešton podsjeća kako se sa dvojicom premijera u posljednjih šest mjeseci susrela osam puta, da su razgovori bili dugi i konstruktivni, samo posljednji je trajao punih trinaest sati. Na samom početku dijaloga su zajedno postavili vremenski okvir za postizanje sporazuma, da bi se Evropsko savjetu dala prilika da i Srbiju i Kosovo dovede u novu fazu odnosa sa EU prije ovog ljeta.\nOna naglašava da je imala utisak da su tokom razgovora postavljeni elementi za sporazum o zajednici srpskih opština na Kosovu, sporazum iza kojega bi stajale obje strane i koji ne bi bio nametnut od strane EU.\nKonačno, u prvoj reakciji na odluku beograda, Ešton iskazuje nadu da Srbija i Kosovo neće ipak propustiti priliku da iza sebe ostave prošlost i okrenu se prema budućnosti. Što se evropske strane tiče, ona najavljuje da će tokom narednih dana lično pokrenuti diskusiju unutar evropskih članica i institucija kako bi se i Srbiji i Kosovu pomoglo da načine korak napijed prema evropskoj budućnosti.


NAJAVA: Ministar Tarzan Milošević primiće delegaciju eminentnih stručnjaka iz oblasti vinogradarstva i vinarstva regije La Rioha-Španija.\nDatum objave: 11.05.2011 12:18 | Autor: Deniz Frljučkić\nMinistar Milošević će, 12. maja 2011. godine, primiti delegaciju eminentnih stručnjaka iz oblasti vinogradarstva i vinarstva regije La Rioha-Španija i tom prilikom razgovarati o mogućnostima uspostavljanja saradnje.\nŠpansku delegaciju čine profesori Univerziteta, naučni radnici, predstavnici Ministarstva poljoprivrede, koji su učestvovali u realizaciji Twinning projekata u zemljama u okruženju – Srbija, Makedonija, Hrvatska. Ova vrlo renomirana delegacija je relevanta za saradnju i za razmjenu iskustava u svim segmentima vinogradarsko vinarskog sektora.\nU višednevnom boravku u Crnoj Gori, gosti iz Španije posjetiće kompaniju „13 jul Plantaže“ i Biotehnički fakultet, od kojih se očekuje da daju predloge programa naučno tehničke saradnje sa regijom La Rioha-Španija. Ministar Milošević će, takođe, predložiti teme za eventualnu realizaciju twinning projekata iz oblasti vinogradarstva.


Stiže državna pomoć i za MLADE: Prijava za 100 EVRA počinje sledećeg meseca\nLokalne vesti - Četvrtak 30.12.2021 - 13:25\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je tokom predstavljanja planova za 2022. godinu rekao da će 15. januara početi prijava za 100 evra državne pomoći za lica od 16 do 29 godina, kao i da će tog dana svim zdravstvenim radnicima biti isplaćena novčana pomoć od 10.000 dinara.\nVučić je najavio da će sva lica od 16 do 29 godina imati priliku da se prijave za novčani iznos od 100 evra.\nPrijava će trajati od 15. do 20. januara, a novac će leći oko 1. februara, kako on tvrdi.\n- Svi zdravstveni radnici će dobiti 15. januara podršku od 10.000 dinara - rekao je Vučić i dodao da će 10. februara uslediti i pomoć penzionerima od 20.000 dinara.\nOd 1. januara od države Srbije biće 300.000 dinara dobijaće se jednokratna pomoć za rođenje prvog deteta.\nOno što je novo, od danas, to je da ćemo imati jednokratno davanje od po 100.000 dinara za drugo i treće dete - saopštio je Vučić.\nOsim jednokratne pomoći od 100.000 dinara za drugo dete, prema Vučićevoj najavi, naredne dve godine će dobijati i po 10.000 dinara mesečno, dok će za treće dete, pored 100.000 dinara jednokratne pomoći, narednih deset godina dobijati po 100 evra mesečno.\nOn je najavio da će Vlada Srbije 5. januara doneti uredbu kojom će biti regulisano da majke imaju pravo poklona od države 10 do 50 odsto za kupovinu stambene jedinice.\n- Zakon se vezuje za majku zato što su one odgovornije i žele najbolje za dete - obrazložio je Vučić.\nPrema njegovim rečima, uvode se izmene krivičnog zakona kojima će se uvesti strože preventivne mere za nasilje nad ženama, a razmatra se i na koji način da se izvrši prevencija vršnjačkog nasilja.


Grad Novi Pazar sa okolinom ima jedinstven turistički potencijal – In Medija\nGrad Novi Pazar sa okolinom ima jedinstven turistički potencijal\nDatum objave: 17.12.2021.\nNovi Pazar 17.12.2021. Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija u Vladi Republike Srbije Tatjana Matić posetila je Novi Pazar i tom prilikom se sastala sa gradonačelnikom ovog grada Nihatom Biševcem i prisustvovala svečanoj akademiji povodom obeležavanja 100 godina postojanja Narodne biblioteke “Dositej Obradović”.\nMatić je navela da je sastanak sa gradonačelnikom Novog Pazara o predstojećim projektima koje je resorno Ministarstvo za turizam podržalo bio izuzetno konstruktivan i istakla da je veoma zadovoljna tempom i načinom na koji lokalna uprava grada i Turistička organizacija Novog Pazara radi na implementaciji svih projekata.\nOna je ukazala na to da Novi Pazar ima jedinstven turistički potencijal čija je ključna prednost u razvoju omladinskog i sportskog turizma, ali i da su od izuzetnog značaja ulaganja i unapređenje uslova za razvoj banjskog turizma.\nMinistarka je takođe prisustvovala svečanoj akademiji povodom obeležavanja 100 godina postojanja Narodne biblioteke “Dositej Obradović” i tom prilikom joj je uručena plaketa Narodne biblioteke za doprinos kulturnom razvoju novopazarskog kraja.\nVažan jubilej koji danas obeležavamo podseća nas na ogroman značaj materijalne kulture i prisustva pisane reči u novopazarskom kraju, gde je i nastao najstariji pisani spomenik i neprocenjivi izvor srpske pismenosti “Vukovo jevanđelje”, davne 1202. godine u Starom Rasu. Takođe, ovaj jubilej je još jedan dokaz brige građana o svom duhovnom životu i negovanju kulturnog života, poručila je ministarka.\nPrilikom posete, Matić je obišla i manastir Đurđevi Stupovi čije je radove na izgradnji novog konaka za posetioce Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija podržalo ulaganjem od 5 miliona dinara.\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija je za projekte razvoja turizma u Novom Pazaru od 2015. do 2021. godine ukupno opredelilo 314 miliona dinara.\nizvor i foto:srbija.gov.rs


U Sarajevu održana prva Digital Divas by Avon konferencija - FBL\nImajući u vidu sve veći značaj blogova koji tretiraju teme vezane za modu i ljepotu, odnosno imajući u vidu broj blogova koji se bave modom i ljepotom kao i njihovu brojnu publiku, Avon se odlučio za organizaciju konferencije Digital Divas by Avon, koja je nakon niza uspješnica u nekim evropskim zemljama dočekala i bosanskohercegovačko izdanje.\n– Glavni cilj konferencije bio je, okupljanje domaćih blogera kako bi na licu mjesta razmijenili svoja iskustva ali i kako bi kroz zanimljiva predavanja i praktične radionice spoznali nove tehnike rada i korisne informacije. Kao kompanija smo uočili potrebu da napravimo upravo jednu ovakvu konferenciju na kojoj ćemo blogerima, koji su za nas veoma bitni partneri, omogućili da nauče nešto novo i naravno ta znanja primjene na svojim blogovima, istaknula je Šejla Korjenić, PR specijalista kompanije Avon.\nJedna od trenutno najprepoznatljivijih i najpopularnijih blogerica iz Bosne i Hercegovine Jasmina Perić sa bloga MakeUp Arena, sa svojim kolegicama i kolegama podijelila je svoju zamiljivu priču:\n– Svi koji misle da će uspjeh doći preko noći varaju se i neće uspeti u ovom svjetu. Potrebno je mnogo truda i strpljenja da bi rezultati došli. Ali ukoliko vas rad na blogu upotpunjava i osećate se bolje kada pišete, nastavite tako a uspjeh će doći.\nJasmina Perić / MakeUp Arena\nVladan Gavrić sa bloga Lonely robot in a wasteland, jedan od najprominentnijih modnih blogera u našoj zemlji i modni urednik FBL portala pričao je o blogerskoj perspektivi iz muškog ugla te o svom radu u sklopu Fashion.Beauty.Love Street Style projekta.\n– Mnogima je čudno da vide muškarca u ovom svijetu, ali to je sasvim normalna stvar i moram istaći da je na Zapadu to sasvim uobičajena praksa i gdje su muškarci jako zastupljeni u svijetu modnih blogova.\nJelena Joksimović / Ljepoza & Zdravlje\nFotograf Mirza Subašić je kroz radionicu demonstrirao tehnike fotografije koje olakšavaju rad i poboljšavaju kvalitet fotografija i pojasnio kako da se one primjene.\nOrganizatori su u ime i ispred svih učesnika konferencije, uručili i ček sa simboličnim iznosom predstavnici Udruženja Srce za djecu koja boluju od raka u FBIH, kako bi i na ovaj dan koji je bio posvećen blogericama učinili jedno malo dobro djelo u ime svih okupljenih.\nNa konferenciji je učestvovalo 40 blogera iz cijele Bosne i Herecegovine koji su nakon održane konferencije otišli puni novih znanja, sa novim iskustvima i prijateljstvima.\nKao dio svog poslovanja kompanija Avon će i dalje nastaviti svoju uspješnu saradnju da blogerskom zajednicom Bosne i Hercegovine te će nastaviti s organizacijom posebnih događaja namjenjenih upravo blogerima s ciljem jačanja blogerske scene na teritoriji naše države.


Ispiranje vodovodne mreže na Bagljašu -\nIspiranje vodovodne mreže na Bagljašu\nOd početka ove nedelje ekipe JKP „Vodovod i kanalizacija“ vrše plansko ispiranje vodovodne mreže u gradskom naselju Bagljaš, zbog čega je moguće da u prepodnevnim časovima, u ulicama gde se vrši ispiranje, dođe do manjeg pada pritiska u mreži. Pošto je u pitanju najveće gradsko naselje, radovi na ispiranju mreže na Bagljašu potrajaće sigurno tokom ove i naredne nedelje.\nInače, ekipe JKP „Vodovod i kanalizacija“ od marta meseca vrše plansko ispiranje vodovodne mreže i u gradu, i ta praksa će se nastaviti do novembra meseca, odnosno dok vremenske prilike budu povoljne. Do sada je završeno prvo ispiranje mreže u ulicama i naseljima u mesnim zajednicama Dositej Obradović, Berbersko - Bolnica, Zeleno polje, Dolja – Crni šor, Sava Kovačević, Gradnulica, Šumica i prigradskom naselju Mužlja.\nU proteklom vremenskom periodu ovo preduzeće uložilo je značajne napore i materijalna sredstva u održavanje i revitalizaciju hidranata preko kojih se vrši ispiranje vodovodne mreže pa je njihov broj, u odnosu na period od pre godinu dana, skoro udvostručen i trenutno raspolažemo sa oko 230 pojedinačnih hidranata i 40 hidranata u sklopu crpnih stanica.\nU jednom periodu izgradnje grada hidranti nisu unošeni u planove pa se za veliki broj istih ne zna tačna lokacija i iz tog razloga iz JKP "Vodovod i kanalizacija" pozivaju građane da ukoliko, u blizini svojih objekata i na drugim javnim površinama, uoče hidrante da o tome obaveste naše preduzeće na već pomenute brojeve telefona da bi ih revitalizovali i stavili u funkciju.\nNa taj način povećava se mogućnost još kvalitetnijeg ispiranja mreže ali i ukupna bezbednost jer se hidranti koriste i za gašenje požara. Ovom prilikom iz JKP "Vodovod i kanalizacija" se zahvaljuje građanima koji su se odazvali apelu i prijavili uočene hidrante o kojima je ovo preduzeće potom preuzelo brigu i stavilo ih u funkciju.\nRaspored ispiranja mreže može se pronaći na sajtu JKP „Vodovod i kanalizacija“ www.vikzr.rs i na fejsbuk stranici preduzeća.


Infantino višepoložajna multifunkcionalna hranilica 4u1, Grow with me :: 4Kids\nInfantino višepoložajna multifunkcionalna hranilica 4u1, Grow with me\nŠifra proizvoda: 115184\nInfantino muzička/edukativna igračka Ball drop\nSvetlo, zvuk, muzika, figure i loptice, veselih i jarkih boja, nalaze se u Infantinovom klaviru za bacanje loptica koji deci obezbeđuje pregršt zabave. Ovaj veseli klavir će veoma brzo postati jedna od omiljenih igračaka vašeg deteta.\nPostoje tri načina igranja:\nIgranje sa lopticama: Beba otkriva zabavne zvukove i pokretanje igračke aktiviranjem pet prekidača, usavršavajući fine motoričke sposobnosti. Vaše dete može da stavi loptu na prvu cevčicu, a zatim da pritisne obojeno dugne ispod. Kugla će se tada, uz prijatne zvukove i svetlosne efekte, otkotrljati u narednu cevčicu, sve dok ne dođe do poslednje cevčice, nakon koje se lopta oslobađa.\nMuzika: Beba može da aktivira zvučne efekte pritiskom, okretanjem ili povlačenjem prekidača u nizu.\nPraćenje svetlosnih efekata: Svetla na dnu svake cevi svetle kako bi ohrabrila bebu da aktivira odgovarajući prekidač\nInfantino luk za kolica


U PRIPREMI IZMENE ZAKONA O JAVNIM NABAVKAMA: Državni revizor da kontroliše tajne javne nabavke, ako njihov postupak može da otkrije važne informacije iz oblasti bezbednosti\nProgramski direktor organizacije Transparentnost Srbija, Nemanja Nenadić, zalaže se za to da državni revizor i skupštinski odbor vrše kontrolu javnih nabavki, koje moraju biti tajne, ako njihov postupak može da otkrije važne informacije iz oblasti bezbednosti, kako takve nabavke ne bi bile zloupotrebljene.\nNenadić kaže da je problem za postavljanje zakonskih ograničenja jeste to što neke nabavke zaista moraju biti tajne.\n"Ako neko u službama bezbednosti ima nameru i podršku od pretpostavljenih da falsifikuje razloge za tajnost neke nabavke, mi ne možemo kao građani ili novinari da proverimo. Takve provere može da izvrši samo neko ko ima ovlašćenja za pristup tajnim podacima i ko može da ukaže da je određivanje tajnosti zloupotrebljeno", kaže Nenadić.\nTo su, kako dodaje, članovi skupštinskog odbora i Državna revizorska institucija.\n"Mi smo zato i predložili kao meru za dopunu Zakona o javnim nabavkama ("Sl. glasnik RS", br. 124/2012, 14/2015 i 68/2015) da skupštinski odbor i DRI obavezno vrše kontrolu ovih nabavki i da se o svakom slučaju takve nabavke, gde je bila u potpunosti isključena javnost, sačini poseban izveštaj koji bi mogao da bude razmatran", navodi Nenadić.\nIzmene zakona će, kako kaže, svakako biti na tragu nove direktive EU, što je dobro, i objašnjava da one donose obavezu sprovođenja kriterijuma ekonomski najpovoljnije ponude, otvaranje javnih nabavki za inovativna rešenja, pojednostavljivanje procedure u pogledu dostavljanja dokumentacije, podsticanje podele nabavki na partije...\n"Pošto se ove direktive već primenjuju u zemljama EU, bilo bi dobro da se one ne prenose nekritički u srpski zakon, već da se vidi kako su se rešenja pokazala u praksi", ističe Nenadić.\nObjašnjavajući pojam "ekonomski najpovoljnije ponude", ukazuje da takva ponuda ima prednost u odnosu na najnižu ponuđenu cenu onda kada postoje neki dodatni kvaliteti, preko minimalnog, koji su zaista korisni za naručioca.\n"Uprošćeno govoreći, ako će neki medicinski aparat imati duplo duži garantovani rok trajanja, onda ima smisla platiti ga gotovo duplo više".\nNa pitanje da li uvođenje "ekonomski najpovoljnije ponude" može da otvori prostor i za veću korupciju u javnim nabavkama, Nenadić kaže da "je ona oduvek bila tu".\n"Korupcija kod ekonomski najpovoljnije ponude najčešće je imala modalitete u davanju prevelikog značaja onom elementu koji zadovoljava samo jedna firma na tržištu. Na primer, kada se vrednuje sa na primer 30 posto poena brzi rok isporuke, pri čemu samo jedna firma ima robu na lageru, a pri svemu tome, naručilac ne sprovodi nabavku koja je hitna i gde mu je roba zaista potrebna odmah", ilustruje Nenadić.\nPovodom primedbe da je u Srbiji najniža cena najrelevantniji kriterijum u procesu javne nabavke, ističe da nabavke kod kojih se vrednuje još nešto osim cene lakše mogu da se obore, jer postoji mogućnost da se osporava relevantnost postavljenih kriterijuma.\n"Najzad, tu je i negativni publicitet - javnost će često osporavati to što je nešto plaćeno skuplje, a zahteva više vremena i znanja da se sagledaju i drugi aspekti nabavke, osim cene", zaključuje je Nenadić.\nIzvor: Vebsajt RTS, 20.06.2018.


Žuljević: Bradara ima priliku dokazati da je dosljedna u svom ponašanju - Klix.ba\n23.6.2018. u 07:57\nDelegat u Domu naroda Parlamenta Federacije BiH Aner Žuljević rekao je kako vjeruje da će predsjedavajuća Doma naroda Parlamenta Federacije BiH Lidija Bradara (HDZ BiH) sazvati sjednicu na kojoj će biti razmatran Prijedlog zakona o izbornim jedinicama i broju mandata Parlamenta FBiH.\nŽuljević nam je kazao kako nema informacije o tome da li je Bradari upućen zahtjev, ali da očekuje kako će predsjedavajuća u skladu s Poslovnikom o radu Doma naroda PFBiH zakazati sjednicu.\n"S obzirom na to da se radi o osobi koja je više puta istakla dosljednost u ponašanju kada je riječ o proceduri, ima odličnu priliku da to i dokaže", rekao je Žuljević.\nDodao je da ukoliko propusti tu priliku postoje poslovničke mogućnosti zakazivanja sjednice i na drugi način, gdje ključnu ulogu imaju potpredsjednici Doma naroda PFBiH.\n"Smatramo da se radi o vrlo ozbiljnom pitanju koje je u interesu svih građana BiH pa očekujemo da shodno toj činjenici svi pokažu punu odgovornost pozicija koje obnašaju", zaključio je Žuljević.\nPodsjećamo, prema Poslovniku o radu Doma naroda Parlamenta Federacije BiH jasno je da predsjedavajuća Doma naroda PFBiH Lidija Bradara (HDZ) saziva i predlaže dnevni red sjednice Doma naroda.\n"Sjednice Doma naroda saziva i dnevni red predlaže predsjedavajuća Doma naroda", piše u Poslovniku o radu.\nParlament FBiH Izborni zakon Aner Žuljević Lidija Bradara Izbori 2018


Litvanija se sprema za hibridni rat sa Rusijom - Sputnjik Srbija\n10:21 04.03.2017 Preuzmite kraći link\nLitvanske vlasti nameravaju da se do poslednjeg odupru „agresoru“, a civilni aktivisti već stvaraju „narodnu vojsku“, prenosi dopisnik „Skaj njuza“ Džon Sparks.\nU razgovoru sa litvanskim graničarima, Sparks je saznao za izgradnju ograde visoke dva metra na granici sa Rusijom. „Mislim da će se ljudi osećati sigurnije“, rekao je novinaru lokalni vojnik-najamnik. Međutim, novinar se upitao da li je moguće živeti mirno „kada se Rusija i njena saveznica Belorusija nalaze tako blizu“.\n„Litvanci su toliko zapanjeni trenutnom političkom situacijom da su mnogi već počeli da se spremaju za rat“, piše novinar.\nU Vilnjusu je Sparsk razgovarao sa članovima takozvanog „Saveza strelaca“. „Naš broj ubrzano raste. Pre tri godine bilo nas je 50, a sada nas ima više od tri hiljade“, rekao je dopisniku jedan od aktivista dobrovoljnog odreda čiji pripadnici se spremaju da se „suprotstave agresoru“.\nSparks je dodao da posebnu zabrinutost zvaničnog Vilnjusa izaziva „akt hibridnog rata“ i moguće provokacije protiv nemačkih vojnika stacioniranih u Litvaniji u februaru 2017.\nhibridni rat, pripreme, granica, Litvanija


Cloud Poslovni Programi - Privredni savetnik - Informacione tehnologije\nCloud Poslovni ProgramiIvana Pejcic2022-03-07T08:37:30+01:00\nVaš MPP2 server je dostupan uvek kada postoji Internet konekcija. Usluga može da se koristi sa bilo kog mesta, u bilo koje vreme. Provajder Vam garantuje vrlo visok nivo dostupnosti podataka - SLA 99,98% .\nPlaća se samo korišćenje usluge, i to mesečno. Oslobođeni ste troškova nabavke i održavanja servera, kao i troškova za dodatnu mrežnu opremu i održavanje infrastrukture.\nBackup, tj. redovno čuvanje sigurnosnih kopija je u nadležnosti provajdera. Time ste oslobođeni veoma zahtevnog posla organizacije sistema pamćenja i oporavka usled kvara, krađe, greške i sl. Provajder Vam obezbeđuje dvostruki sistem arhiviranja podataka (mogućnost dnevnog i višednevnog backup-a).\nPodacima se pristupa preko zaštićenih komunikacionih kanala u okviru Internet konekcije. Konkretno, provajder obezbeđuje vrlo visok nivo bezbednosti podataka pomoću VPN ili MPLS pristupa.\nO svim drugim prednostima, tehničkim karakteristikama, paketima koji su Vam na raspolaganju, cenama i uslovima korišćenja, kao i o ostalim važnim detaljima možete pročitati na sajtu provajdera YUNET HOSTING\nO tome šta Vam sve pruža primena Malih poslovnih programa, a samim tim i CPP, možete se informisati na našem posebnom sajtu MPP2\nAko želite da se upoznate sa računarstvom u oblaku, preporučujemo Vam naš blog i uvodni članak na tu temu: PSIT BLOG


RODITELJSKA ODGOVORNOST, SREĆA DETETA KAO PRIORITET - Novosadski dečiji kulturni centar\nPočetna / Vesti / Novosti / RODITELJSKA ODGOVORNOST, SREĆA DETETA KAO PRIORITET\nU sklopu ovogodišnjeg programa Dečije nedelje, „Dete je dete, da ga volite i razumete“, juče je u Novosadskom dečijem Kulturnom centru održana tribina za roditelje, na temu „Roditeljska odgovornost, sreća deteta kao prioritet“.\nProgram Dečije nedelje već šestu godinu za redom organizuje udruženje „Život kao isnspiracija“ na nivou grada Novog Sada.\nKoordinatorka projekta i predsednica udruženja, Ljiljana Maširević, smatra da je veoma važno da sadržaji u okviru dečije nedelje budu posvećeni kako deci tako i roditeljima.\n– U okviru manifestacije organizovane su dve veoma značajne teme, jedna se tiče samopouzdanja, a druga se tiče sreće deteta. Mislim da je veoma korisno da roditelji posećuju ovakav vid edukacija – kaže Ljiljana i dodaje da je ova tema veoma važna i da se o njoj treba dosta pričati i slušati, ali da je pre svega važno slušati prave govornike na ovu temu.\nSnežana Golić, pedagog i predavač ove tribine, smatra da su ovakve tribine od velikog značaja jer pedagozi na klasičnim predavanjima ne mogu da se obrate roditelju kao pojedincu već moraju da generalizuju, dok na ovakvim tribinama, radioničarskog tipa, roditelji imaju priliku da postave pitanja iz privatnog života i razmotre sugestije koje su im date.\n– Roditelji ovakve tribine ne treba da shvataju kao predavanja već kao konverzacije između nas koji imamo više iskustva i njih koji imaju priliku da pitaju nešto konkretno. Mi dajemo sugestije, a roditelji biraju ono što je njima najkorisnije u datom trenutku – kaže naša sagovornica i dodaje:\n– Želela bih da prenesem jednu najsnažniju poruku, a to je da je vaspitanje proces i nešto što dugo traje, deci treba dati vremena da čvrsto stanu na obe noge. Ne treba ih forsirati previše, ne treba se bojati unapred, kako im od tog straha ambicijama ne bismo ugušili detinjstvo.\nizveštaj i fotografije: Nikolina Kostadinović


Naslovna strana za sredu, 27. jun 2018. godine\nBeta 27. juna 2018. 07:40\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama izdanja za sredu, 27. jun pišu o dijalogu Beogradu i Prištine u Briselu, pomeranju roka za legalizaciju „divljih objekata“, primedbama Venecijanske komisije na amandmane na Ustav Srbije u oblasti pravosudja i najavljuju utakmicu reprezentacija Srbije i Brazila na Svetskom prvenstvu u Rusiji.\nALO – „Američki narko diler platio kaznu Šiptarima“, o tome da Albanac iz Njujorka Riland Reka, pomaže igrače Švajcarske kažnjene za prvokaciju dvoglavim orlom. „Miša Banana na slobodi“, o tome da u Južnoj Africi nije uhapšen Rodoljub Radulović zvani Miša Banana osumnjičen za šverc kokaina iz Latinske Amerike.\nBLIC – „Kako će i kada narod moći da odluči o Kosovu“, povodom inteziviranja pregovora u Briselu. „Mora u penziju, a prima milion mesečno“, o direktoru kontrole letanja Radojici Rovčaninu. „Orlovi, pobedite danas za istoriju“, o predstojećem meču reprezetacija Srbije i Brazila u Moskvi.\nVEČERNJE NOVOSTI – „Novi rok za legalizaciju 1. oktobar“, o olakšicama za vlasnike nelegalnih objekata iako je prethodno trebalo da se taj proces završi do 15. juna. „Našli rimsku palatu?“ u Sirmijumu, kod Sremske Mitrovice. „Kada imaš srce, onda ni Brazil nije bauk“, o presudnoj utakmici srpskih fudbalera.\nDANAS – „Vučić plaši gradjane ‘olujom’ sa severa Kosova“, ocenjuju za list analitičari iz Prištine i Beograda. „Tramp je prvi otvoreno rasistički predsednik SAD“, naslov je intervjua sa američkim politikologom Frensisom Fukujamom. „Država se ni na šta nije obavezala prema Nišu“, o tome da je tamopnji aerodrom ustupljen Republici bez ijednog dokumenta koji garantuje ulaganja.\nINFORMER – „NATO Vuk krije keš terorista“, list piše o sumnjivom finansiranju lidera Narodne stranke Vuka Jeremića iz katarske ambasade u Nemačkoj. „Tinejdžeri prave drogu po receptu sa interneta“, o tome da mladi mešaju sumnjive i opasne supstance i sami prave narkotike.\nKURIR – „Decu nam ubijaju otrovnim ekstazijem“, o smrti troje tinejdžera zbog upotrebe narkotika. Pod naslovom „Bakir i Ugljanin prave kalifat na Balkanu“, list piše o navodnom naoružavanju Bošnjaka.\nPOLITIKA – „Ustavni amandmani po evropskim standardima“, povodom mišljenja Venecijanske komisije o nacrtu amandmana na Ustav Srbije. „Ruski ambasador nepoželjan u Srebrenici“, o tome da je zabranjena poseta ambasadoru Petru Ivancovu zbog izjava kojima negira genocid. „Pariz, London i Berlin biće okosnica novih evropskih vojnih snaga“, o tome da francuski predsednik Emanuel Makron uvodi Veliku Britaniju i Nemačku u Evropsku inicijativu za intervnecije.\nSRPSKI TELEGRAF – „Ustaše udarile na srpske fudbalere“, o tome da su bivši hrvatski predsednik Stjepan Mesić i bivši haški optuženik Ante Gotovina rukama pokazali dvoglavog orla, poput kažnjenih fubalskih reprezentativaca Švajcarske.


DOKTORKA DARIJA DEMANTOVALA RADOVANOVIĆA Deo našeg rutinskog posla i aktivnosti je da smo u svakodnevnom kontaktu sa SZO :: realno55 ::\nDOKTORKA DARIJA DEMANTOVALA RADOVANOVIĆA Deo našeg rutinskog posla i aktivnosti je da smo u svakodnevnom kontaktu sa SZO\nNaime, dr Kisić Tepavčević tokom gostovanja u emisiji "Fokus" na TV B92 istakla je da je Srbija u stalnom kontaktu sa SZO.\nOna naglašava da Radovanović više od 20 godina na kraju svog radnog veka nije radio u Srbiji.\n- Više od 30 godina je van ovog zdravstvenog sistema. Kritikovati je lako, i kritika je dobra i diskusija je odlična ukoliko je produktivna, ali ovakav način iznošenja neistina i poluinformacija negativno može da utiče na sve, jer unosi nepoverenje. Kada je reč o pozivu na saradnju sa SZO, to je nešto što se podrazumeva. Imamo kontinuiranu saradnju i edukaciju u oblasti pandemija sa SZO. Mnoge moje kolege i ja poslednjih 4-5 godina imamo sve njihove diplome kada je reč o spremnosti na reagovanje u pandemijskim situacijama - naglašava doktorka Darija Kisić Tepavčević i dodaje:\n- Deo našeg rutinskog posla i aktivnosti je da smo u svakodnevnom kontaktu sa SZO. Prošle godine je naša zemlja bila pozvana u Vašington kao primer dobrog reagovanja i dobre prakse kada je reč o epidemiji malih boginja i izabrani smo tada kao predstavnici Evrope. Lično sam bila na tom velikom skupu gde smo predstavili rezultate našeg rada. I prošle nedelje smo imali direktne sastanke sa našim predstavnicima u SZO - kaže doktorka.\nKisić Tepavčević kaže da sa kancelarijom SZO u našoj zemlji imamo veoma dobru saradnju, kao i sa šefom kancelarije Ivanušom.\n- Kolege iz SZO se uvek trude da nam pomognu u svim segmentima - naglašava ona.\n- Na tržištu nisu bili dostupni. Od samog početka uz veliku pomoć SZO imali smo testove i posle kada su bili dostupniji trudili smo se da ih nabavimo koliko možemo.\nNa pitanje o njegovoj fotografiji sa Draganom Đilasom i o tome da li se Krizni štab napada zbog političkih razloga, ona je odgovorila da ne želi da je komentariše, ali da svako može da se bavi politikom, pa i profesor Radovanović.\n- Uopšte to ne bih komentarisala, svaki čovek ima pravo da se bavi politikom pa i doktor Radovanović, kako god se to prestavljalo u medijima, mi smo ovde isključivo da se bavimo strukom i isključivo smo ovde da uradimo sve da se što pre izborimo sa epidemijom - naglasila je doktorka.\nEpidemiolog koji je preležao virus: "Ako ne bude trajnog imuniteta, nema pomoći od vakcine


Matošević: Uspješno okončana zimska sezona na Vlašiću - Portal 072info\nMatošević je u izjavi za Fenu pojasnio da je od 1. januara do 31. marta zvanično evidentirano 16.458 noćenja u registriranim hotelskim kapacitetima na Vlašiću, naglašavajući da to predstavlja samo dio ostvarenih ukupnih noćenja.\nKada je riječ o ekonomskom aspektu, Matošević je naglasio da su pojedini hoteli na Vlašiću u januaru imali gotovo identičan prihod kao i u istom periodu prošle godine.\n“Nadamo se da će tokom ljetnog perioda biti smanjen broj zaraženih i da ćemo imati jednu normalnu sezonu, s naglaskom na domaće goste. Prema informacijama iz hotela, postoje i najave dolaska gostiju iz arapskih zemalja, a osobito iz Saudijske Arabije”, dodao je.\nPrethodni članakGrađani BiH za siromaštvo krive korupciju i političku kontrolu ekonomije\nSljedeći članakAko ste se udebljali ili smršali tokom pandemije, ovo je uzrok


Firme iz BiH zajedno sa Privrednom komorom FBIH na sajmu AGROKOS - Akta.ba\n20.10.2018. 09:00 / Izvor: Akta.ba\nU Prištini je otvoren 18. Međunarodni sajam agrobiznisa, hrane, pića i gastronomije AGROKOS 2018.\nPrivredna delegacija Bosne i Hercegovine, u organizaciji Enterprise / privredne komore Federacije BiH, uz podršku Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa i Vanjskotrgovinske komore Bosne i Hercegovine po treći put za redom, učestvovao u ovom međunarodnom sajmu.\nNa štandu / Gospodarske komore Federacije BiH predstavila je kompanija Jami doo Sarajevo i Holding AS iz Jelaha sa svojim poznatim brendovima Klas, Vispak / Zlatna džezva, Vegedor AC Hrana / Tops, Kent, tajna.\nŠtand su posjetili i gradonačelnik Prištine, u pratnji resorni ministri Vlade Kosova i lokalnih medija.\nTokom četvorodnevog sajma, lokalni biznismeni će imati priliku da lideri BiH. Prehrambena industrija uspostave direktne poslovne odnose, koji su pored postojanja tradicionalno dobre poslovne saradnje teško uvođenje viznog režima.


Suzukijevi hit motocikli na rate - Reklamirajte se\nDo uživanja u letnjoj vožnji već za 46 evra mesečno\nGodišnje doba u kome smo pravo je vreme da se od vrućine „pobegne“ vožnjom na dva točka. U želji da ta dva točka nose znak Suzukija, uvoznik, prodavac i serviser ovih motocikala, beogradska kompanija Euro Sumar, napravila je specijalnu ponudu s kojom se, uz malo ulaganja, mogu spojiti uživanje u vožnji i prevoz do željenog cilja.\nUz posebne uslove finansiranja, najmanje je potrebno uložiti u nabavku modela V-STORM 250 – 1.414 evra (u dinarskoj protivvrednosti), dok mesečna rata iznosi tek 46 evra. Želja mnogih „rekreativnih“ motociklista, model Burgman 400, može se voziti nakon početnog ulaganja od 2.222 evra, dok se ostatak vrednosti ovog dvotočkaša otplaćuje ratom od 72 evra. Potpuno isti uslovi važe i za model V-STORM 650 (2.222 evra + 72 evra mesečno), dok je za uvek traženi GSX-S 750 početna investicija 2.450 evra, a mesečna rata 80 evra.\nZa mnoge „car“ među enduro motociklima – V-STORM 1000, tokom leta se može kupiti uz prvu investiciju od 3.232 evra i mesečnu ratu od 105 evra.\nOvakav model finansiranja primenjiv je na kompletu gamu Suzukijevih motocikala, ali je, naravno, sve motocikle moguće kupiti i isplatom kompletne sume, pa tako, primera radi, V-STORM 250 košta 4.700 evra, Burgman 400 – 7.400, GSX-S 750 – 8.150, V-STORM 650 – 7.390 evra.\nKia i Nadal – 15 godina partnerstva


29 марта, 2022 29 марта, 2022 Ambipak magazin\tBall, investicija, Limenke za piće, rusko poslovanje, u Rusiji\nOpštem trendu prekida poslovanja u Rusiji pridružila se i Ball Corporation koja traži novog vlasnika za svoje poslovne operacije na ovom području\nBall Corporation je u ponedeljak saopštila da će napustiti sve svoje ruske operacije nakon invazije Moskve na Ukrajinu.\nU saopštenju se navodi: „Ball Corporation je i dalje duboko uznemirena ratom u Ukrajini. Pored obustavljanja budućih investicija u Rusiji doneli smo odluku da odmah smanjimo operacije u naša tri proizvodna pogona u Rusiji i nastavljamo sa prodajom našeg ruskog poslovanja novom vlasniku.”\nKako, na dalje, stoji u saopštenju, u 2021, rusko poslovanje kompanije predstavljalo je približno 4% ukupne neto prodaje kompanije i 8% ukupne uporedive poslovne zarade kompanije. Pored toga, fabrike u Rusiji proizvele su približno 5 odsto od 112,5 milijardi globalnih isporuka limenki za piće kompanije tokom 2021.\nIzvor: Ball Corporation\n← Kraj nošenja maski – Elmed doo\nPametna tehnologija pospešuje održivost modnog pakovanja →


SEEbiz.eu / HR / ŽICG: Za četiri godine u rekonstrukciju pruge Beograd – Bar uloženo 16,6 miliona eura\nŽeljeznička infrastruktura Crne Gore pruga Beograd-Bar\nAutor/izvor: SEEbiz / Portal Analitika / RTCG\nDatum objave: 20.11.2016. - 12:12:02\nPODGORICA - U rekonstrukciju i revitalizaciju pruge Beograd – Bar na crnogorskoj teritoriji, u prethodne četiri godine uloženo je 16,6 miliona EUR, dok se do kraja naredne planira investirati još 18,9 miliona EUR, saopšteno je iz Željezničke infrastrukture (ŽICG).\n"ŽICG za svoje projekte rekonstrukcije i revitalizacije pruge Vrbnica – Bar koristi finansijska sredstava putem kreditnih linija. Ugovori o finansiranju sa međunarodnim finansijskim institucijama za prvu fazu rekonstrukcije pruge za period od 2013. do kraja naredne realizuju se sredstvima iz druge tranše kredita sa Evropskom investicionom bankom od sedam miliona EUR i kreditnim sredstvima dobijenim od Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) u iznosu od deset miliona EUR", kazao je Pobjedi izvršni direktor ŽICG, Milan Čolaković.\nTa željeznička kompanija je za rekonstrukciju pruge Vrbnica – Bar, kao dio pruge Beograd – Bar, koristila i donatorska-bespovratna sredstva.\n"Po pitanju donatorskih sredstava, ŽICG je korisnik finansijske pomoći preko pretpristupnih fondova (IPA). Za ovu fazu rekonstrukcije je opredijeljen iznos od preko 12 miliona EUR. Kao korisnik novog mehanizma za finansiranje infrastrukturnih projekata posredstvom Zapadnobalkanskog investicionog okvira (WBIF) za ŽICG je opredijeljen iznos od 6,5 miliona EUR iz budžeta WBIF-a", rekao je Čolaković.\nOn je dodao da je planirano da sva kreditna i donatorska sredstva za revitalizaciju te pruge budu potrošena do kraja naredne godine.\n"Da bi se pruga Vrbnica – Bar, u ukupnoj dužini, dovela na projektovani nivo funkcionisanja, potrebno je, u dijelu rekonstrukcije građevinske infrastrukture, nastaviti sa remontom gornjeg stroja pruge na dionicama od Kosa do Bara, sanirati čelične i betonske mostove, tunele, kosine i klizišta, a iz oblasti elektrotehničke infrastrukture potrebno je zamijeniti signalno sigurnosni sistem duž cijele pruge i modernizovati elektrovučna postrojenja", poručio je Čolaković.\nPrema njegovim riječima, u ovom trenutku na toj pruzi otvorena su tri gradilišta.\n"U toku je remont gornjeg stroja pruge na dionici Kolašin – Kos, čiji je izvođač radova CCECC iz Kine. Drugo otvoreno gradilište se odnosi na sanaciju tri tunela čiji je izvođač radova GP Planum iz Srbije i treće gradilište se odnosi na sanaciju čeličnog mosta Morača, čiji je izvođač radova crnogorska kompanija IGP Fidija", kazao je Čolaković.\nOn je naveo da se na glavnoj transportnoj mreži jugoistočne Evrope, željeznička pruga Vrbnica – Bar, kao dio pruge Beograd – Bar, nalazi na ruti 4, međunarodna je pruga i planirano je njeno uključenje u proširenu Transevropsku (TENT) mrežu.\n"Pruga Vrbnica – Bar ima stratešku poziciju po pitanju pristupa glavnom zaleđu Balkana i centralne Evrope", saopštio je Čolaković.\nOn je ocijenio da je pruga Vrbnica – Bar, kao dio pruge Beograd – Bar u stanju koje omogućava bezbjedno i redovno funkcionisanje željezničkog saobraćaja.\n"Pruga se redovno održava kroz program tekućeg održavanja, a na njoj su završeni brojni ili su u toku investicioni projekti finansirani iz međunarodnih finansijskih institucija", zaključio je Čolaković.


NovaEnergija.net » Elektronski sistemi smanjili bi broj odlazaka kod lekara i liste čekanja! Elektronski sistemi smanjili bi broj odlazaka kod lekara i liste čekanja! – NovaEnergija.net\nwritten by Jelena Jovičić August 25, 2016\nNapretkom tehnologije te digitalizacijom u svakodnevnom životu otvaraju se mogućnosti za drugačiji pristup zdravstvu. Savremenom obradom podataka moguće je puno preciznije meriti koliko je neka terapija ili zahvat efikasan. Osim toga umrežavanjem celog zdravstvenog sistema moguće je olakšati pacijentima, ali i zdravstvenim radnicima propisivanje terapije te naručivanje za specijalističke preglede. Zemlje u regionu već delomično primenjuju ovakve sisteme ili ih planiraju da ih u najskorije vreme implementiraju.\nVećina zdravstvenih sistema je zbog stalnog rasta troškova fokusirana na štednju. Pokušava se u okviru istih sredstava postići veći broj operacija, dijagnostičkih procedura ili terapija. Tenderi su zbog toga uglavnom orijentisani tako da se koriste najjeftiniji materijali ili lekovi. Postoji li i drugi način da se bez povećanja potrošnje prate najnoviji trendovi u medicini i koristi najefikasnija terapija? O ovim i drugim ključnim pitanjima raspravljaće se na konferenciji digitalne medicine „The Future is now“ koja će održati 14.10. u Beogradu. Program konferencije dostupan je na www.color.rs/futureisnow, a više o ovim i sličnim temama potražite na blogu „Budućnost je sada.“\nElektronski sistemi smanjili bi broj odlazaka kod lekara i liste čekanja! was last modified: August 25th, 2016 by Jelena Jovičić\ndigitalna medicinaelektronski sistemfuture is now\nUskoro ćemo moći da menjamo boju odeće...\n6 promena koje će doneti dronovi različitim...


Učesnici likovne kolonije "Na krilima mašte" otputovali na Vlasinsko jezero - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Učesnici likovne kolonije „Na krilima mašte“ otputovali na Vlasinsko jezero\nUčesnici likovne kolonije „Na krilima mašte“ otputovali su juče na Vlasinsko jezero.\nDo sada je kroz ovu koloniju prošlo 700 dece, a njih oko 30 je u međuvremeno steklo diplomu likovne akademije. Na put je krenulo njih 23-je, i po jedan predstavnik svake osnovne škole sa teritorije grada.\nMališane je ispratio gradonačelnik Leskovca dr Goran Cvetanović.\n„Dve i po decenije mališani iz svih osnovnih škola na teritoriji grada Leskovca odlaze na Vlasinsko jezero, i upravo u skladu sa nazivom kolonije, lete na krilima mašte i raznovrsnim aktivnostima razvijaju svoje talente, uče o prirodi, timskom radu i provode kvalitetno ispunjeno vreme. Do sada je kroz koloniju prošlo oko 700 dece, a ove, jubilarne, svojom maštom će je obogatiti 23 deteta. Pet dana će provesti u recitovanju, pevanju, glumi, i u sportskim takmičenjima, u pratnji instruktora i organizatora iz Doma kulture Pecenjevce. Kako ništa ne prepuštamo slučaju koloniji će prisustvovati i lekar – istakao je gradonačelnik Cvetanović.\nLjubiša Ranđelović, idejni tvorac i osnivač dečje likovne kolonije, poručio je da je ponosan na činjenicu da je ova kolonija izrodila mnogo akademskih slikara, stoga je slobodno može nazvati institucijom.\nOrganizator ove kolonije je Dom kulture Pečenjevce, a Grad Leskovac je pokrovitelj i za te namene je izdvojeno 360 000 dinara.\nTagoviLeskovac Likovna kolonija Na krilima mašte vlasinsko jezero\nPrethodni Lazar Spasić novi trener Košarkaškog kluba Zdravlje Leskovac\nSledeći Igrač i treneri sa juga Srbije zadovoljili na pripremama najjače srpske selekcije u košarci u kolicima


Kjelini: "Maksimalna koncentracija" - Sportske.net\nKjelini: "Maksimalna koncentracija"\nDefanzivac Juventusa, Đorđo Kjelini traži od svojih saigrača da se maksimalno koncentrišu na dva izuzetno teška meča, prvo protiv Intera u Seriji A, a nakon toga protiv Bajerna iz Minhena u Ligi šampiona.\n"Bjankoneri" se u subotu sastaju sa ekipom Intera na stadionu "Đuzepe Meaca" u derbiju italijanskog šampionata, a samo tri dana kasnije, u utorak igraju utakmicu 1/4 finala Lige šampiona Protiv nemačkog Bajerna.\nOdbrambeni igrač torinskog tima, Đorđo Kjelini veruje da je koncentracija njegove ekipe ključni faktor u tim mečevima.\n"Dva glavna izazova nas čekaju, jedan za drugim i naša koncentracija mora biti maksimalna", napisao je Kjelini na svom Tviter profilu.\nJuventus je prvi na tabeli Serije A sa 9 bodova prednosti u odnosu na drugoplasirani tim, dok je u Ligi šampiona stigao do osam najboljih timova nakon dominacije u mečevima sa škotskim Seltikom, koji je eliminisan ukupnim rezultatom 5:0.


Dončić hita ka rekordu svih rukija ikad - Sportske.net\nLuka Dončić ima velike šanse da bude najbolji ruki sezone.\nVoriorsi ne planiraju da stanu, ako ode Durent, stiže MVP kandidat!Verovali ili ne, nameštene utakmice u NBA?!Vučević priznao, Zvezda se prati uvek i na svakom mestu!Lebron pobedio, Jokić ga naljutio, MVP je kod šampiona!Vučević "školovao" Amere, Jokić digao ruke...\nSlovenački reprezentativac i košarkaš Dalasa Luka Dončić postaje polako i NBA zvezda.\nMomak nastavlja da oduševljava, odgovara mu NBA liga i baš kao i Jokić, i on je krenuo sa obaranjem velikih rekorda lige.\nDončić bi vrlo lako mogao da obori rekord Donovana Mičela koji je imao 2,36 postignutih trojki po utakmici u svojoj prvoj sezoni, makar se nalazi na pravom putu, trenutno ima 2,43 trojke po meču. Ukoliko nastavi ovim tempom, imaće na kraju regularnog dela sezone 199 trojki, što je rekord.\nRecimo i to da je na trećem mestu Lilard sa 2,25 po utakmici u svojoj prvoj sezoni, sa Stef Kari je imao 2,07.


Karić zove Folksvagen: Dođite u Srbiju! | Skandalozno\nBogoljub Karić zove Folksvagen: Dođite u Srbiju!\nPredsednik PSS – BK GROUP Bogoljub Karić pozvao je “Folksvagen” da otvori fabriku u Srbiji i počne novi uspešni razvojni proces u Jugoistočnoj Evropi i Srbiji.\n“Gospodine predsedniče, poznata je činjenica da svetski gigant Volkswagen AG sa kojim upravljate, uskoro donosi odluku o strateškoj investiciji i izgradnji svoje fabrike u regionu Jugoistočne Evrope, želim da Vam kao kolega uputim ličnu inicijativu i podršku, da taj značajni poslovni poduhvat realizujete u Republici Srbiji.\nTradicionalna vekovna privredna saradnja SR Nemačke i SFR Jugoslavije i Srbije, koja je sredinom prošlog veka utvrđena istorijskim zajedničkim odlukama dva velika svetska lidera Vilija Branta i Josipa Broza Tita, garant je prirodne povezanosti naše dve zemlje i naših poslovnih interesa”, navodi Karić.\n“Zahvaljujući svojoj strateškoj poziciji i veličini, školovanim i sposobnim mladim ljudskim resursima, uz trajnu nacionalnu ambiciju da saradnjom sa svetski priznatim investitorima koji su ovde već dugo prisutni, dokaže svoju sposobnost i spremnost za liderstvo u regionu. Istovremeno, stabilno političko vodstvo Republike Srbije od strane našeg predsednika Aleksandra Vučića, dokazanog i sposobnog stratega razvoja moderne Srbije, predstavlja dodatnu garanciju koju je prepoznalo već više stotina nemačkih kompanija investirajući u našoj zemlji u poslednjih desetak godina”, navodi predsednik BK GROUP.\n(Skandalozno.rs, Izvor: RINA)\nBudite prvi sa komentarom na članku "Bogoljub Karić zove Folksvagen: Dođite u Srbiju!"


NIS na Sajmu zapošljavanja „Top Job”\nNIS, jedan od najatraktivnijih i najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji i regionu koji angažuje oko 11.000 radnika, podržaće i ove godine Sajam zapošljavanja „Top Job” od 4. do 5. aprila u BELEXPO centru u Beogradu. Na ovoj manifestaciji NIS će takođe predstaviti svoje programe zapošljavanja, dok će na inovativno osmišljenom štandu svi zainteresovani moći da se detaljno informišu o kompaniji i o aktivnim konkursima, kao i da razgovaraju sa predstavnicima NIS-a. Takođe, kandidati će na štandu moći da predaju svoje radne biografije ili ih podnesu elektronskim putem, u skladu sa strategijom NIS-a da u narednom periodu bude sprovedena digitalizacija poslovanja. Politika ljudskih resursa NIS-a zasniva se na jednakim mogućnostima za sve zaposlene i potencijalne zaposlene, a zaposleni su\nNajmanje nezaposlenih u poslednjih četvrt veka\nŠanse da se u Srbiji dođe do zaposlenja danas su mnogo veće nego što su bile prethodnih godina, tvrdi u razgovoru za „Politiku” Zoran Martinović, direktor Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ). Od kraja 2013. godine, kaže, svi pokazatelji dešavanja na tržištu rada idu u pozitivnom smeru. Prema rezultatima Ankete o radnoj snazi, u poslednjem tromesečju 2017. stopa nezaposlenosti je svedena na 12,9 odsto, sa 15,3 u 2016. godini, dok je u 2015. iznosila 17,7 odsto. Smanjivao se i broj nezaposlenih u evidenciji NSZ. Poslednjeg dana 2011. posao je tražilo 745.187, a 31. decembra 2017. na spisku ove državne službe bilo je 618.827 imena onih koji traže zaposlenje\n08.12.2017 u 16:06\nKoridori Srbije traže mlade inženjere\nKoridori Srbije objavili su na svom sajtu konkurs za master inženjere građevinarstva, saobraćaja, elektrotehnike i šumarstva. Kako se navodi u saopštenju Koridora, mladi inženjeri će imati priliku da učestvuju u realizaciji najvećih infrastrukturnih projekata u zemlji. Za njih će to biti prilika da steknu jedinstvena iskustva u izgradnji autoputeva i vođenju projekata na poslovima stručnog nadzora i predstavnika investitora, ocenjuje se u saopštenju Koridora. (Tanjug)\n08.12.2017 u 15:43\nVAŠINGTON - Američki poslodavci su u novembru otvorili 228.000 radnih mesta, a stopa nezaposlenosti se zadržala na 17-godišnjem minimumu od 4,1 odsto, saopštilo je danas Ministarstvo za rad SAD. Zdrav tempo zapošljavanja i niska stopa nezaposlenosti bi, kako ocenjuje agencija AP, trebalo da doprinesu ubrzanju rasta primanja, koja su u novembru porasla za 2,5 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Poslednji put kada je stopa nezaposlenosti bila tako niska, prosečna primanja su beležila godišnju stopu rasta od 4,0 odsto, navodi američka agencija AP. Rastuće poverenje među potrošačima obično podstiče potrošnju, a najnoviji podaci su pokazali da Amerikanci kupuju sve više automobila i stanova. (Tanjug)\n28.10.2017 u 14:28\nSamohrana majka dobila posao u Crvenom krstu\nProkuplje – Samohrana majka troje dece Smernica Novković, nakon što je kao jedna od osam čistačica dobila otkaz ukidanjem Službe higijene u Turističko-sportskoj organizaciji i petodnevnog štrajka u zgradi Sokolskog doma, dobila je novo radno mesto u prokupačkom Crvenom krstu. To su joj nakon opravdano velikog pritiska javnosti, jer su najavljenim otkazom nesrećnu ženu doveli do toga da je bukvalno ugrožena životna egzistencija čitave njene porodice, obećali nadležni u lokalnoj samoupravi sa predsednikom opštine Aleksandrom Simonovićem na čelu. – Najvažnije od svega je da će samohrana majka staviti potpis na novi ugovor u Crvenom krstu i da će imati posao, a uz to neće brinuti o daljoj racionalizaciji u TSO – rekao je između ostalog predsednik opštine Aleksandar Simonović. Sa druge\n05.09.2017 u 10:03\nViše posla za inženjere, kuvare, frizere i automehaničare\nU prvih šest meseci 2017. bilo je osam odsto više oglasa za zapošljavanje u odnosu na isti period prošle godine, pokazuju podaci sa sajta Poslovi.infostud.kom. Taj rast ponude zaposlenja najveći je u proizvodnji, uslugama, administraciji i kreativnoj industriji. Za zanimanja iz ovih oblasti, u prvoj polovini ove godine, bio je 7.851 oglas, dok je za prvih šest meseci 2016. bilo 7.297 ponuda za zaposlenje. Ovaj trend beleži se od 2009. godine, tako da je ponuda poslova za određena zanimanja višestruko uvećana. Najveće povećanje ponude zaposlenja je u oblasti informacionih tehnologija (IT), mašinstvu i elektrotehnici, zatim u uslugama – turizmu i ugostiteljstvu, administraciji i računovodstvu. Povećanje tražnje je i za pravnicima, zatim farmaceutima i zdravstvu, kao i za


NSinfo: Pre 60 godina ugašen tramvajski saobraćaj u Novom Sadu\nPre 60 godina ugašen tramvajski saobraćaj u Novom Sadu\nTramvajski saobraćaj u Novom Sadu ugašen je pre 60 godina\na od svih kola koja su prevozila Novosađane, ostala su samo jedna u vlasništvu Muzeja Grada Novog Sada.\nTramvaj broj 13 marke "ganc", sa tablicom Temerinski put - Futoški put, jedini je preostao od tramvaja koji su nekada saobraćali Novim Sadom.\nNa Petrovaradinsku tvrđavu prvi put je stigao 1978. godine, gde je bio izložen kao muzejski eksponat. Međutim, kola su postepeno urušavana, skidani su delovi, pa je doneta odluka da se premeste u Gradsko saobraćajno preduzeće. Tramvaj je tamo bio restauriran, ali je od tad vreme ponovo učinilo svoje.\nIstoričarka Agneš Ozer, koja je pisala o tramvajskom prevozu u Novom Sadu, kaže za 021.rs da je postojalo nekoliko ideja kako da se sačuva poslednji novosadski tramvaj.\n"Uvek je bilo pitanje da li tramvaj uneti u zgradu ili ne? To bi bilo lepo, ali bi to bilo moguće da se uradi da Muzej Grada ima veliku zgradu sa stalnom postavkom o istoriji Novog Sada. Onda bi imalo smisla napraviti rekonstrukciju novosadske ulice iz 1911. godine kada kreće prvi tramvaj u Novom Sadu", priča sagovornica 021.rs.\nNa Đurđevdan, 6. maja, napuniće se tačno šest decenija otkad je odvozana poslednja vožnja tramvajem u Novom Sadu. Istorija ovog prevoza u najvećem gradu Vojvodine je interesantna.\n"To je bio veliki bum i veliki iskorak za Novi Sad, jer je 1910. godine bilo razgovora da li uvesti konjski tramvaj ili ne, na koji način regulisati javni gradski prevoz. Došlo se do zaključka da je najbolje da to bude električni tramvaj, ali preduslov uopšte za pokretanje električnog tramvaja bilo je otvaranje 'Električne centrale'. Sam grad Novi Sad nije imao taj novac da pokrene sve to, pa je 'Električni DD' iz Budimpešte napravio koncesiju sa gradom. Grad je dao teritoriju, svoje ulice i nekretninu, a 'Električni DD' postavio šine", objašnjava Ozer za 021.rs.\nizvor: 021.rs, foto: Stare fotografije Novog Sada\n... gradski prevoz, Istorija Novog Sada, tramvaj


Nauka - Stranica 3 od 10 - Energija Balkana\nPočetna » Nauka » Strana 3\nEB\t2. oktobra 2021.\nFizičar Marko Vuksanović iz Kragujevca i nuklearni inženjer Amarjit Rijait iz Velike Britanije osmislili su i lansirali tehnologiju kolektora za fokusiranje sunčevog zračenja, koji radi po principu optičke lupe, kao i toplotne baterije, koja omogućava čuvanje toplote na duži vremenski period, čime rešavaju prirodnu tendenciju OIE – da ih „čas ima, a čas nema“. Ovaj tim naučnika do sada je izgradio dva postrojenja u Srbiji, kao i kompletan sistem u Španiji u okviru instituta CIEMAT, gde se nalazi najveći kolektor za sunčevu energiju na svetu.\nPrimenom naprednih scenarija prilikom dobijanja energije od vazdušnog strujanja – snage vetra moglo bi se postići smanjenje prosečnih atmosferskih temperatura globalnog zagrevanja od 0,3 do 0,8 stepeni Celzijusa do kraja veka, prema novom istraživanju sa Univerziteta Cornell.\nEB\t29. septembra 2021.\nSolarni paneli sa 1000% više energije\nNedavno otkriće moglo bi solarnim ćelijama dati 10 puta više energije, saopštili su straživači sa Univerziteta Martin Luther u Halle-Vittenberg-u. Ključ je u tome da se fotonaponski efekat znatno pojačava ako se feroelektrični sloj naizmenično menja ne sa jednim, već sa dva različita paraelektrična sloja.\nEB\t11. septembra 2021.\nAko se fuzija može postići na zemlji i komercijalizovati, ona će obezbediti gotovo neograničen izvor čiste energije – bez stvaranja otpada koji stvara nuklearna fisija, koja može ostati radioaktivna hiljadama godina. Grupa naučnika je u MIT centru za nauku i fuziju plazme uspešno testirala veoma moćan magnet, uz korišćenje veoma malo energije i tako otišla korak dalje u približavanju upotrebe fuzije u komercijalne svrhe.\nEB\t1. septembra 2021.\nPFAS – „večno prisutne hemikalije“, koje se prirodno ne raspadaju koriste se za izradu proizvoda otpornih na vodu, mrlje ili toplotu. Stručnjaci su ranije smatrali da su hrana i voda dva glavna načina na koja su ljudi izloženi PFAS hemikalijama. U studiji koja je koristila novu PFAS mernu tehniku za proveru vazduha testiranjem zatvorenih prostora u kojime ljudi borave utvrđen je zabrinjavajućeo visok nivo ovih supstanci, koje izazivaju teške bolesti i smrt.\n« Prethodna Page1 Page2 Page3 Page4 Page5 … Page10 Sledeća »


Imajući u vidu neophodnost očuvanja dostignutog nivoa i daljeg jačanja stabilnosti finansijskog sistema u uslovima potencijalnih rizika uzrokovanih vanrednom zdravstvenom situacijom u zemlji, Narodna banka Srbije je na danas održanoj vanrednoj sednici Izvršnog odbora usvojila odluke kojima se propisuje zastoj u otplati obaveza dužnika (moratorijum), i to.\nOdluku o privremenim merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema i\nOdluku o privremenim merama za davaoce lizinga u cilju očuvanja stabilnosti finansijskog sistema.\nPovodom usvojenih mera, guverner Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković izjavila je: „Finansijska stabilnost je neophodna i u redovnim a posebno u vanrednim okolnostima u zemlji. Narodna banka Srbije, u koordinaciji s drugim državnim organima, preduzima i preduzimaće sve što je neophodno da zaštiti stabilnost i u vanrednim okolnostima olakša poziciju građana i privrede Republike Srbije. Svest o neophodnosti odgovornog ponašanja svih tržišnih učesnika u ovim osetljivim trenucima od neprocenjivog je značaja za prevazilaženje teškoća s kojima se možemo suočiti.”\nMoratorijum je propisan za sve dužnike koji to žele (fizička lica, poljoprivrednike i preduzetnike i privredna društva), a podrazumeva zastoj u otplati obaveza koji ne može biti kraći od 90 dana, odnosno od trajanja vanrednog stanja koje je uvedeno zbog pandemije. U navedenom periodu dužnik neće biti u obavezi da otplaćuje svoje obaveze po osnovu kredita odnosno lizinga. Svakako, dužnici banke, odnosno primaoci lizinga ni nakon početka primene ovih mera nisu sprečeni da redovno izmiruju svoje obaveze.\nKako bi svoje klijente transparentno i nedvosmisleno informisali, u skladu s navedenim propisima, banke i davaoci finansijskog lizinga dužni su da obaveštenje o ponudi zastoja u otplati obaveza objave na svojim internet prezentacijama, čime će se smatrati da je obaveštenje dostavljeno svim klijentima (dužnicima banke, odnosno primaocima lizinga). Ako klijent u roku od deset dana od objavljivanja ovog obaveštenja ne odbije navedenu ponudu, smatraće se da prihvata moratorijum bez bilo kakve obaveze odlaska u banku. Istekom ovog roka moratorijum počinje da proizvodi pravno dejstvo, ali će dužnici biti u mogućnosti da otplaćuju svoje obaveze.\nMere su odmerene s posebnom pažnjom – u obzir je uzeto potencijalno suočavanje s teškoćama u otplati obaveza kako građana, tako i privrednih subjekata, kao i potreba prevazilaženja negativnih efekata po građane i privredu usled mogućnosti suočavanja s teškoćama u otplati obaveza dužnika banke, odnosno primaocima finansijskog lizinga, koja, s obzirom na novonastalu situaciju, objektivno postoji.\nNarodna banka Srbije neprekidno prati situaciju u finansijskom sektoru, što nije izuzetak ni u ovim vanrednim okolnostima, te će vršiti nadzor nad primenom novih odluka i pažljivo analizirati efekte usvojenih propisa.


Na studentski protest nisu došli jedino studenti - MEDIJA CENTAR BOR );\nNa studentski protest nisu došli jedino studenti\nStudenti Tehničkog fakulteta u Boru Univerziteta u Beogradu nisu održali planiran protest zbog malog odziva studenata.\nProtest je bio zakazan zbog neispunjavanja zahteva koji se tiču uslova za upis u narednu školsku godinu, što je i podržao Milan Antonijević, dekan Tehničkog fakulteta.\n– Od studenata Univerziteta u Beogradu došla je inicijativa da se što pre pristupi rešavanju problema upisa u više godine osnovnih studija. Zahtevi se odnose na zbirni upis, odnosno, ako student do kraja ove školske godine ostvari najmanje 48 bodova upisuje drugu godinu, a sa najmanje 90 bodova upisuje treću godinu. Potrebno je ukupno ostvariti 127 bodova kako bi se upisala četvrta godina studija u statusu budžetskog studenta- istakla je Milena Dragićević, student prodekan Tehničkog Fakulteta, koja je o malom odzivu rekla – Što je bilo u našoj moći mi smo uradili i nije nam jasno zašto oni koji su direktno pogodjeni nisu došli na protest.\nDanašnji protest organizovao je Studentski parlament Tehničkog fakulteta u Boru u saradnji sa Parlamentom Univerziteta u Beogradu.


Unapređenje pružanja zdravstvenih usluga u Romskom naselju Blaževo u Novom Pazaru - Otvorena ruka\nPrvo predavanje u okviru projekta “Unapređenje pružanja zdravstvenih usluga u romskom naselju Blaževo u Novom Pazaru” koji realizujemo sa Gradom Novi Pazar iz podršku Vlade Švajcarske program Swiss Pro.\nCilj projekta je ublažavanje posledica pandemije u podstandardskom romskim naselju Blaževu Novi Pazar. Fokus javnog poziva je na romskoj populaciji, jer je kriza sa aktuelnom pandemijom imala veliki uticaj na ovaj višestriko ranjivi dio romske zajednice.\nPredavanje je održao dr.Jasmin Hamzagić sa fokusom zaštite, prevencije od virusa Covid-19 kao i ponašanja u slučaju potrebe lečenja ako se osete određeni simptomi. Veliki broj naših sugrađana iz Blaževa se odazvao na predavanje i veoma pomno su slušali izlaganje doktora. Nakon predavanja prisustni su postavljali pitanja koja se najviše tiču aktuelne vakcinacije.\nDogovoreni su budući pregledi u okviru projekta kao i saradnja na drugim poljima kada su u pitanju pomoć u vidu namirnica, garderobe i obuće. Građani su bili zahvalni i istakli su da smo u pravo vreme došli da im pomognemo.


Slovenija: Učiniti Sporazum o otvorenom nebu univerzalnim - Sputnjik Srbija\n22:48 08 Maj 2021\nSlovenija: Učiniti Sporazum o otvorenom nebu univerzalnim\n15:20 18.01.2021 Preuzmite kraći link\nSlovenija smatra da bi Sporazum o otvorenom nebu trebalo učiniti univerzalnim i ne dovoditi ga u sumnje, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova te zemlje.\n„Kako je saopštila Slovenija 7. oktobra 2020. godine tokom četvrte konferencije o razmatranju ispunjavanja odredbi Sporazuma o otvorenom nebu – on predstavlja neodvojivu meru za jačanje poverenja i bezbednosti u evroatlantskom regionu. Umesto preispitivanja prednosti Sporazuma, trebalo bi da razmislimo kako da ga učinimo univerzalnim. Najbolje je početi od zone Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS)“, saopštila je pres-služba Ministarstva.\nIstovremeno, o temi Sporazuma govorila je i portparolka Ministarstva spoljnih poslova Kine Hua Čunjing. Kako je rekla, odluka Rusije da napusti Sporazum o otvorenom nebu je odgovor na akcije SAD koje nisu odreagovale na ruske napore Rusije da spasi Sporazum.\n„Koliko nam je poznato, neposredni razlog zbog kojeg je Rusija pokrenula proceduru napuštanja Sporazuma o otvorenom nebu je unilateralni izlazak Amerike iz njega, uprkos neslaganju međunarodne zajednice, što je ozbiljno narušilo međusobno poverenje uključenih zemalja. Ruska strana je učinila sve da spasi Sporazum, ali nije dobila pozitivnu reakciju američke strane“, izjavila je portparolka.\nDodala je da američka strana već dugo „trubi“ o nadmoći Sjedinjenih Američkih Država, pridržavajući se stavova Hladnog rata, da neprekidno napušta sporazume i da je nanela ozbiljnu štetu međunarodnom mehanizmu za kontrolu naoružanja i procesu razoružanja.\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je 15. januara da Rusija pokreće proceduru istupanja iz Sporazuma o otvorenom nebu zbog nedostatka bilo kakvog progresa po pitanju uklanjanja prepreka koje su se stvorile do sada i koje ometaju njegovu funkcionalnost.\nS tim u vezi, Ministarstva inostranih poslova Nemačke, Velike Britanije, Francuske i Norveške saopštile su da žale zbog odluke Rusije.\nPodsetimo, Sjedinjene Američke Države su 22. novembra 2020. godine zvanično izašle iz Sporazuma o otvorenom nebu.\nKosačov: Amerika i NATO odgovorni za raskid Sporazuma o otvorenom nebu – i tačka\nSlovenija, Sporazum o otvorenom nebu


Ali Laridžani i Havijer Solana razgovarali u Berlinu\nAli Laridžani i Havijer Solana rzagovarali u Berlinu\nGlavni iranski nuklearni pregovarač, Ali Laridžani i visoki predstavnik Evropske unije, Havijer Solana, u Berlinu razgovaraju o nuklearnom programu Irana. U međuvremenu, u Teheranu, predsednik Ahmed Ahmadinedžad je rekao da njegova zemlja neće da se odrekne prava na nuklearnu tehnologiju. Kako je prenela iranska državna novinska agencija, Ahmadinedžad je rekao da su zahtevi zapadnih država da Iran suspenduje program obogaćivanja uranijuma, zapravo – kako se izrazio– propaganda i da je protivljenje tom programu u suštini izgovor da se uspori razvoj Irana.\nRajs: Vlada u Kartumu će «snositi posledice» ako se odluči za konfrontaciju\nAmerički državni sekretar Kondoliza Rajs izjavila je da će Vašington smatrati vladu Sudana odgovornom, ako se blokiraju napori da se uspostavi mir u regionu Darfura. Rajsova je dodala da Sudan treba da bira da li će saradjivati sa medjunarodnom zajednicom, ili se konfrontirati sa njom. Ona je upozorila da će vlada u Kartumu «snositi posledice» ako se odluči za konfrontaciju. Kondoliza Rajs je zatražila hitan prekid vatre u Darfuru.\nIzrael oslobodio Nasera Šaera\nIzrael je oslobodio potpredsednika Palestinske vlade Nasera Šaera, visokog zvaničnika Hamasa, koga je vojska zarobila pre više od meseca. Sudija vojnog suda je saopštio da se Šaer, protiv koga nije bila podignuta optužnica, oslobađa zbog nedostatka dokaza. On se već vratio kući u Nablusu na Zapadnoj obali, gde su ga dočekale desetine pristalica. Tridesetak poslanika i članova vlade iz Hamasa je i dalje u izraelskom pritvoru.\nKubanska vlada nije uspela da unapredi stanje ljudskih prava\nFrancuska pravnica Kristin Šane, stručnjak UN za ljudska prava, ocenila je da kubanska vlada nije uspela da unapredi stanje ljudskih prava u svojoj zemlji i kritikovala vlasti zbog cenzure i hapšenja disidenata. U Savetu UN za ljudska prava, Šane je istakla da kubanska vlada nije htela da saradjuje sa njom u istrazi, objasnivši da je svoju procenu zasnovala na izveštajima eksperata, organizacija za zaštitu ljudskih prava i nevladinih organizacija. Predstavnica UN je takodjekritikovala ekonomski embargo koji su Sjedinjene Države uvele Kubi još 1964, istakavši on ima katastrofalne ekonomske i socijalne posledice.\nEvropski parlament ponovo je upozorio Tursku\nEvropski parlament ponovo je upozorio Tursku da bi pregovori o pridruživanju EU mogli da budu zaustavljeni, ukoliko Ankara ne otvori svoje luke i aerodrome za grčke brodove i avione. U današnjem, neobavezujućem izveštaju, EU je optužila tursku vladu za «nedovoljan napredak» kada je reč o pitanjima slobode govora i zaštite manjinskih prava, od kako su, u junu, započeli preliminarni pregovori o turskom pridruživanju EU. Turski premijer Redžep Tajip Erdogan u julu je ptužio evropske zvaničnike da nepravedno koriste spor Ankare sa Kiprom kako bi sprečili tursko članstvo u Uniji. Kao ustupak Ankari, Evropski paralment ukinuo je odredbu kojom bi se Turska primorala da prizna genocid Otomanskih Turaka nad Jermenima početkom 20. veka.


"Vladimir Putin je oportunistički političar koji koristi svaku priliku i nikada ne najavljuje svoje planove", kaže Aleksašenko\nMislim da Putin neće izvršiti invaziju na Ukrajinu iz drugih razloga, a ne zbog pretnje od novih zapadnih sankcija, kaže za RSE Sergej Aleksašenko, zamenik guvernera Centralne banke Rusije i ministra finansija tokom 1990-ih.\n„On je oportunistički političar koji koristi svaku priliku i nikada ne najavljuje svoje planove. Mislim da je njegov glavni cilj u Ukrajini da je stalno drži destabiliziranom – politički i ekonomski – i on to do sada radi veoma uspešno,“ smatra Aleksašenko dodajući da dosadašnje zapadne sankcije nisu ostvarile cilj da zaustave Putinovu agresivnu politiku.\n"Niko u svetu ne veruje da će Rusija i SAD ući u direktni oružani sukob zbog Ukrajine," ističe Aleksašenko.\nBlinken i Lavrov u Ženevi razgovaraju o intenziviranju krize oko Ukrajine\nBiden predviđa da će Rusija 'ući' u Ukrajinu\nOn ocenjuje da Zapad, uprkos upozorenjima, neće uvesti drastične sankcije, na primer na ruski gas i naftu, jer bi se Evropa u tom slučaju „smrzavala“.\nPo njegovim rečima, Rusiju su do sada najviše pogodile sankcije na uvoz zapadne tehnologije, zbog čega su projekti poput aviona Suhoj Superjet doživeli fijasko.\nAleksašenko podseća da je Rusija 1990-ih bila uvoznik hrane, uključujući žitarica, a sada je veliki izvoznik, „što je jedan od retkih uspeha Putinove ekonomske politike,“ ali poljoprivreda čini svega četiri odsto ruske ekonomije.\nOn smatra da Kina ne može da posluži Rusiji kao zamena za zapadno tržište, jer su ove dve zemlje ekonomski više konkurenti nego partneri.\nNakon početnog imperijalističkog sentimenta zbog aneksije Krima, Aleksašenko ističe da sada sve više Rusa uviđa kakva im je socijalna situacija, iako ne protestuju masovno na ulicama, jer je Putin u velikoj meri uništio opoziciju.\n“Smatram da će dugoročno opadati poverenje građana da Putin može popraviti situaciju, odnosno da su prihvatili činjenicu da dok je on na vlasti njihov život se neće poboljšati,“ kaže Aleksašenko.\nSergej Aleskašenko o efektima sankcija Rusiji\nSankcije nisu zaustavile Putinovu agresivnu politiku\nRSE: Ima mišljenja da su zapadne sankcije Rusiji imale mali uticaj na njenu ekonomiju i Putinovu politiku, navodeći kao primer nastavak mešanja Moskve u Ukrajinu.\nDrugi tvrde da su sankcije sprečile Putina da preduzme još agresivnije akcije poput zauzimanja grada Mariopolj 2014. i ponovne uspostave istorijskog regiona Novorosije, koji je nekada bio pod vlašću carske Rusije. Kakav je Vaš stav?\nAleksašenko: Ne slažem se sa ocenama da su zapadne sankcije uticale u velikoj meri na Putinovu spoljnu politiku. Ako se sećate proleća 2014. kada su uvedene prve sankcije, tadašnji američki predsednik Barak Obama je izjavio da je njihov cilj da zaustavi agresivnu rusku politiku. Međutim, to se nije desilo, jer je Rusija nastavila agresiju.\nNajteže sankcije su uvedene u julu 2014. kada je na teritoriji Ukrajine oboren malezijski putnički avion. No, nakon toga ruske snage su pokrenule jednu od najžešćih ofanziva u istočnoj Ukrajini, u suštini porazivši ukrajinsku armiju.\nUbrzo posle toga vlasti u Kijevu su potpisale prvi mirovni sporazum u Minsku. Ruske snage su potom obustavile operacije u Donbasu, ali ne zbog sankcija, već kapitulacije ukrajinske armije.\nSledeća faza ruske invazije na Ukrajinu pokrenuta je u januaru i februaru 2015. kada je Moskva odlučila da preuzme kontrolu nad Debaljcevom, strateški veoma važnim mestom jer se tu ukršaju železnički i drugi putevi.\nRuske trupe su zauzele ovaj grad i Kremlj je bio spreman da potpiše novi mirovni sporazum – Minsk 2. U međuvremenu, znamo da rat u Donbasu nije okončan – iako nije intenzivan kao 2014. godine – ali svake sedmice pogine po nekoliko ukrajinskih vojnika.\nMožda je Putin imao neke planove o obnavljanju Novorosije, ali ta ideja je propala u proleće 2014. i nikada nije pokušavao da okupira delove istočne Ukrajine do reke Dnjepar i Odese na jugu jer nije imao dovoljno angažovanih trupa.\nNjegov cilj je da Ukrajinu destabilizuje i da drži Donbas kao taoca, što mu je dovoljno. Sadašnje razmeštanje oko sto hiljada ruskih vojnika u blizini granice sa Ukrajinom ima za cilj njenu dodatnu destablilizaciju, a Putina ne košta mnogo. To znači da sankcije nisu ostvarile generalni cilj da zaustave Putinovu agresivnu politiku.\nRusiju najviše pogađaju sankcije na tehnologiju\nDrugi cilj zapadnih sankcija je da povećaju ekonomsku cenu agresivne politike Moskve. To je dalo rezultate u drugoj polovini 2014. jer je u Rusiji izbila ozbiljna finansijska kriza u septembru te godine, kada je rublja pala za više od 50 odsto za samo nekoliko sedmica.\nMeđutim, finansijski pritisak na Rusiju je popustio sredinom 2016. kada se Obama spremao za odlazak iz Bele kuće. Od tada nije bilo većeg finansijskog pritiska jer ruska preduzeća i banke mogu da pozajmljuju novac na međunarodnim tržištima, da prodaju evroobveznice i druge vrednosne papire na zapadnom tržištu. Postoje izvesna ograničenja na operacije naftnog i gasnog sektora u ofšor zonama, ali taj segment ne igra značajniju ulogu u ruskoj ekonomiji.\nNajteži i najdalekosežniji efekti sankcija su u tehnološkom sektoru, jer je Rusiji onemogućeno da nabavlja različite zapadne tehnologije. Na primer, ne može da uvozi sa Zapada neke od elektronskih komponenti za proizvodnju domaćih aviona za putnički saobraćaj ili nuklearne podmornice, ali svi ruski proizvođači imaju izvesne rezerve, tako da se ne zna kada će tehnološke sankcije početi da ozbiljnije pogađaju rusku ekonomiju.\nPravi efekti tek će se videti dugoročno, jer ukoliko ove restriktivne mere potraju, to može produbiti tehnološki jaz i Rusija neće imati šta da proda na zapadnom tržištu osim nafte, gasa i metala. Kratkoročno gledano, slažem se sa ocenom Međunarodnog monetarnog fonda da su zapadne sankcije uticale na pad ruskog društvenog proizvoda za oko pola procenta godišnje.\nSergej Aleksašenko: Putin je političar koji gleda da iskoristi svaku priliku i još uvek ne znamo na šta je sve spreman, ali ne verujem da će se za sada odlučiti za oružani upad u Ukrajinu\nSve manje Rusa veruje u bolji život dok je Putin na vlasti\nRSE: Otkako je dostigao vrhunac od 2,3 hiljade milijardi dolara u 2013. godini, ruski bruto društveni proizvod (BDP) je pao za 35 odsto na 1,5 hiljada milijardi dolara u 2020, pošto je rublja naglo izgubila vrednost zbog sankcija paralelno sa padom cena nafte sa 115 na 35 dolara između 2014. i 2016. godine.\nSve u svemu, u kojoj meri su zapadne kaznene mere nanele štetu ruskoj ekonomiji?\nAleksašenko: Treba da imate na umu da izračunavanje vrednosti bruto društvenog proizvoda (BDP) svake zemlje, osim SAD gde se iskazuje u dolarima, zavisi od kursa valute. Ruska ekonomija je od 2013. do 2021. godišnje rasla u proseku oko 1 odsto, što je mnogo niže od globalnog rasta od 3 procenta. Za Rusiju kao zemlju u razvoju standardna stopa rasta trebalo bi da iznosi 4 odsto godišnje.\nZbog Putinove politike sudovi su sve zavisniji od Kremlja, pa je zbog nepoštovanja vladavine prava sve manje privatnih investicija.\nSmatram da su četvrtini tog pada ruske ekonomije doprinele sankcije, polovina se može pripisati dramatičnom smanjenju cena nafte i devalvaciji rublje sa 32 na 75 za jedan dolar, a preostala četvrtina je negativni uticaj pogoršanja investicione klime u zemlji. Naime, zbog Putinove politike sudovi su sve zavisniji od Kremlja, pa je zbog nepoštovanja vladavine prava sve manje privatnih investicija.\nRSE: Pominjete različite stope rasta, ali kako se sve to odražava na životni standard ruskih građana, s obzirom da je zabranjen uvoz, na primer, nekih zapadnih poljoprivrednih proizvoda. Da li su oni zbog toga nezadovoljni ili sada još više podržavaju Putinov režim?\nAleksašenko: U poređenju sa 2013., godinu dana uoči aneksije Krima, standard ruskih domaćinstava je pao za 10 odsto zbog devalvacije rublje i rasta cena proizvoda iz uvoza. Pripajanje Krima izazvalo je entuzijazam kod mnogih Rusa, što je ojačalo podršku Putinu.\nOživele su imperijalističke aspiracije i mnogi ruski građani tada nisu primetili da im je opao životni standard. Sada, kada priča o aneksiji Krima nije više u prvom planu, sve više Rusa uviđa kakva im je socijalna situacija. Doduše, još uvek ne protestuju masovno na ulicama, jer je Putin u velikoj meri uništio opoziciju.\nInače, u autoritarnim državama ne treba verovati anketama koje su slučaju Rusije pokazuju da Putin uživa podršku 65 odsto građana. Istovremeno, na pitanje da li zemlja ide u pravom smeru, odgovor je 50-50 procenata, odnosno pola Rusa smatra da je na pogrešnom putu.\nStoga smatram da će dugoročno opadati poverenje građana da Putin može popraviti situaciju, odnosno da su prihvatili činjenicu da dok je on na vlasti njihov život se neće poboljšati.\nU Rusiji nema izbora\nRSE: Da li to može uticati na podršku Putinu na predsedničkim izborima 2024?\nAleksašenko: Nemojte me zasmejavati. U totalitarnim društvima nema izbora. Kada je Sovjetski Savez usvojio Ustav 1936. godine, jedan član Politbiroa je pitao Staljina da li treba da se pribojavaju slobodnih izbora.\nStaljin mu je odgovorio da „nije važno kako građani biraju, već kako mi brojimo glasove“. Danas takođe nije bitno koga birači podržavaju, čak ni kako se prebrojavaju glasovi, već koji rezultat se unosi u finalni protokol.\nOligarsi sklanjanju bogatstvo na Zapad\nRSE: Kako se zapadne sankcije odražavaju na podršku ruske elite Putinovom režimu. Prema nekim podacima, više kapitala se odliva iz zemlje nego što pristiže, tačnije oko hiljadu milijardi dolara u vlasništvu oligarha je sklonjeno u ofšor zone i druga sigurna utočišta.\nAleksašenko: Kada je reč o odlivu kapitala, podsetiću na poznatu izreku da „postoji laž, velika laž i statistika“. Dakle, odliv kapitala iz Rusije je statistika i ti podaci nisu pouzdani.\nRSE: Da li oligarsi prebacuju svoj bogatstvo u inostranstvo?\nAleksašenko: Naravno, bogati Rusi sklanjaju kapital iz zemlje, ali ne znamo o kojim brojkama je reč. Čak i oligarsi bliski Putinu drže kapital u zapadnom finansijskom sistemu.\nKada je reč o prvom delu pitanja, tačnije o podršci elite Putinu, postavlja se pitanje ko su njeni pripadnici. Ako je reč o Putinovim najbližim saradnicima u vlasti i visokopozicioniranim funkcionerima, on ih je sve postavio, pa stoga ne mogu da mu budu nelojalni.\nKo god izrazi sumnju u Putinove sposobnosti biva smenjen, kao što se to desilo guverneru regiona Kirov Nikiti Belihu, koji je uhapšen po optužbi za uzimanje mita. Dakle, kod god ne sledi pravila više nije deo elite.\nRSE: A kada je reč o finansijskoj eliti, u kojoj meri su joj sankcije suzile prostor za poslovanje? Da li su njeni pripadnici nervozni, ili su i dalje uz Putina?\nAleksašenko: Ne bih rekao da za sada finansijske sankcije pogađaju ruski finansijski sistem. Postoji drugi strateški i strukturalni problem, a to je da je ruska vlada učvrstila kontrolu nad više od 80 odsto banaka. Dakle, približavamo se sovjetskom modelu kada je država stroprocentno kontrolisala banke. Udeo stranih banaka je opao sa 15-20 na 5-7 odsto, a domaćih privatnih na 13-15 procenata.\nPoljoprivreda kao redak uspeh Putinove ekonomske politike\nRSE: U kojoj meri Rusija uspeva da nađe zamenu za zapadna tržišta kada je reč o nabavci tehnologije, zatim da trguje poljoprivrednim proizvodima sa trećim zemljama, poveća izvoz gasa u Kinu ili zapadne investicije nadomesti kineskim?\nAleksašenko: Najpre, ako ostavimo po strani svu političku retoriku, odluke Gasproma da napravi gasovod prema Kini, ili kompanije Novatek da sagradi postrojenja za tečni gas na poluostrvu Jamal – bile su celishodne sa ekonomskog stanovništa jer je na taj način difersifikovano tržište.\nPre toga Rusija je mogla da izvozi gas uglavnom samo u Evropu, a sada ima pristup i azijskom i pacifičkom tržištu. Kada je reč o naftovodu prema Kini, to je predložio još Mihail Hodorkovski, bivši vlasnik Jukosa, početkom 2000-ih.\nŠto se tiče poljoprivrednih proizvoda, Rusija je 1990-ih bila uvoznik, uključujući žitarica, a sada je veliki izvoznik, što je jedan od retkih uspeha Putinove ekonomske politike.\nOn je 2001. omogućio privatno vlasništvo nad obradivom zemljom što je omogućio snažan razvoj poljoprivrede tako da je sada Rusija jedan od najvećih izvoznika žitarica, a u međuvremenu je prestala da uvozi pileće i svinjsko meso. Međutim, učešće poljoprivrede u ruskoj ekonomiji izosi svega 4 odsto.\nProblem sa avionom Suhoj Superjet\nKada je reč o informacionim i drugim tehnologija, situacija je mnogo složenija za Rusiju. Više nije moguće napraviti moderan putnički avion oslanjajući se samo na domaće komponente. Uzmimo kao primer Ajfon, koji je dizajniran u Kaliforniji, ali su za njegovu proizvodnju neophodni delovi iz 36 zemalja. I niko u Eplu ne sanja da proizvede sve komponente u SAD-u za sklapanje ovog telefona.\nRusija je odlučila početkom 2000-ih da napravi veliki putnički avion Suhoj Superjet. U to vreme računalo se na uvoz 50 odsto komponenti za njegovu proizvodnju. Ruske vlasti sada nastoje zbog sankcija da uvozne delove zamene domaćim. Najpre je nužno investirati u njihovu proizvodnju, zatim kvalitet ne bi smeo da bude slabiji od uvoznih. Naravno, taj kvalitet se utvrđuje na međunarodnom tržištu. Ako se pomenute komponente prodaju samo u Rusiji, onda je to teško proveriti.\nU svakom slučaju, Suhoj Superjet leti danas u proseku 6 sati dnevno, a njegovi strani konkurenti 10-11 sati i tu je taj jaz. Rusija je 2010. planirala da izvozi ovaj avion u zemlje poput Meksika, Indonezije. Međutim, njegov kvalitet nije bio na visokom nivou i ruski proizvođač nije uspeo da ga poboljša, naročito nakon uvođenja sankcija, tako da mislim da je taj projekat na globalnom planu doživeo fijasko jer svi avioni Suhoj Superjet lete samo u Rusiji.\nKina nije ekonomski partner Rusije već konkurent\nRSE: U kojoj meri Rusija može da računa na Kinu ne samo kao na tržište za njene energente već i izvor investicija u odsustvu zapadnih?\nAleksašenko: Treba da imamo u vidu da u današnjem svetu, investicije nisu samo u novcu i ne tiču se samo novca. Ako želite da vaši proizvodi budu konkurentni, neophodna vam je najmodernija tehnologija i poznavanje kako funkcioniše međunarodno tržište.\nNakon uvođenja zapadnih sankcija 2014., Putin je napravio zaokret ka Kini u cilju dobijanja novčanih sredstava, jer Kina poseduje najveće rezerve finansijskog kapitala na svetu.\nMeđutim, ubrzo je uvideo da, za razliku od Zapada gde može relativno lako da se dođe do novca prodajom državnih obveznica raznim finansijskim institucijama na tržištu, u Kini to nije slučaj jer sve zavisi od odluke vladajuće Komunističke partije. Zbog toga Rusija nije uspela da dobije značajnija sredstva od Kine, osim za finansiranje gasovoda i nekoliko manjih projekata.\nKina ne želi da prosledi Rusiji tehnologije što bi joj omogućilo proizvodnju sa kojom bi bila konkurentna na međunarodnom tržištu.\nKada je reč o modernim tehnologijama koje bi Rusija mogla da koristi, Kina raspolaže sa njima u nekim sektorima kao što su telekomunikacije, ali treba imati u vidu da zvanični Peking u ekonomskoj sferi nije partner Rusiji već konkurent. Tačnije, Kina ne želi da prosledi Rusiji tehnologije što bi joj omogućilo proizvodnju sa kojom bi bila konkurentna na međunarodnom tržištu.\nZbog toga su ekonomski odnosi Moskve i Pekinga veoma ograničeni: Rusija izvozi u Kinu sirovine, pre svega energiju, a uvozi robu široke potrošnje i ponešto od opreme, ali drugorazrednog značaja.\nEvropa bi se smrzavala u slučaju sankcija na ruski gas\nRSE: Naftna i gasna industrija do sada nisu bili na udaru sankcija, jer bi to pogodilo i Evropu koja je veliki uvoznik ovih energenata iz Rusije. U slučaju ruske invazije Ukrajine, da li bi Zapad uveo kaznene mere Gaspromu i drugim kompanijama angažovanim u tim privrednim granama?\nTakođe, da li bi SAD i EU posegnuli i za drastičnim potezom kao što je isključenje Rusije iz SWIFT sistema međunarodnog bankarskog prometa?\nAleksašenko: Ne verujem da Zapad može da uvede sankcije na uvoz ruskog gasa i nafte. Naime, Evropa uvozi do 40 odsto gasa iz Rusije, od toga 5 procenata tečni (LNG). Da li Evropa može da funkcioniše bez ruskog gasa? Ne, jer bi se smrzavala tokom zime.\nEvropa ne može da smanji zavisnost od ruskog gasa u narednih 5-10 godina jer ne postoje alternativne količine tog gasa koje bi mogla da nabavi na drugim tržištima. Morala bi da plaća tri puta višu cenu za tečni gas da bi konkurisala azijskom tržištu i kupila sve količine LNG u svetu, ako bi htela da se oslobodi zavisnosti od ruskog gasa.\nSituacija je nešto drugačija sa naftom, ali i tu je Rusija veoma bitna jer učestvuje sa 11-12 odsto u ukupnoj svetskoj eksploataciji ovog energenta.\nInače, SAD su uvele u proleće 2018. sankcije velikom ruskom proizvođaču aluminijuma Rusal i njegovom najvećem akcionaru Olegu Deripaski. Međutim, cena aluminijuma je odmah skočila za 20 odsto, jer je udeo Rusala na svetskom tržištu kada je reč o ovom metalu – 12 odsto. Američka administracije je odmah odustala od sankcija.\nTo je odgovor na vaše pitanje. Ako SAD uvedu sankcije na uvoz nafte iz Rusije, od toga će imati koristi Kina, kao u slučaju blokade Irana. Naime, Kina će dobiti rusku naftu po nižoj ceni, dok će drastično poskupeti na međunarodnom tržištu.\nBlokada korespondentnih računa bila bi 'nuklearna opcija'\nKada je reč o SWIFT-u, to je tehničko pitanje i čini mi se da mnogi političari, pa i eksperti ne shvataju razliku između ovog mehanizma i korespondentnog računa.\nSWIFT je međunarodni sistem o međubankarskoj komunikaciji, odnosno slanju finansijskih poruka - kao što komuniciramo preko Vibera, Whatsupa, Signala i slično – o slanju novca sa jednog na drugi račun.\nUkoliko se blokiraju korespondentni računi ruskih banaka u američkim i evropskim, onda neće moći da obave nijedno plaćanje u dolarima i evrima. To bi zaista bila nuklearna opcija.\nDakle, to je samo informacija koja se ubacuje u sistem. Ona se može poslati SWIFT-om, faksom, ili telefonom. Dakle, možete pozvati telefonom svog bankara i naložiti mu da transferiše novac na određeni račun. To je manje efikasno i sporo, iziskuje dodatni trud, ali na kraju funkcioniše. To znači ako bi Rusiju isključili iz SWIFT-a, njene banke mogu da se oslone na druge izvore slanja finansijskih informacija.\nKorespondenti račun je mnogo važniji i od presudnog je značaja. Sva dolarska plaćanja u svetu idu preko američkih banaka. Dakle, ruska ili banka bilo koje druge zemlje, moraju da se obrate američkoj banci za dolarske transfere. Te američke banke se nazivaju korespondentnim.\nUkoliko se blokiraju korespondentni računi ruskih banaka u američkim i evropskim, onda neće moći da obave nijedno plaćanje u dolarima i evrima. To bi zaista bila nuklearna opcija. Takve sankcije su uvedene Iranu 2013. godine i uzdrmale su njegovu ekonomiju, ali nisam čuo da se ta mera ozbiljnije razmatra protiv Rusije.\nRusija ne može da prekine odnose sa Zapadom zbog ekonomske zavisnosti\nRSE: Američki državni sekretar Entoni Blinken je izjavio da će u slučaju ruske invazije na Ukrajinu, Vašington uvesti žestoke kaznene mere, od kojih se uzdržavao u prošlosti.\nIstovremeno, Kremlj je upozorio da će u slučaju sankcija protiv Putina Rusija prekinuti odnose sa Zapadom. Da li bi Moskva zaista povukla takav potez?\nAleksašenko: Rusija to ne može tek tako da uradi jer njena ekonomija zavisi od prodaje sirovina, a glavno tržište za njenu naftu, gas, metale – jeste Evropa. Ne znam kako bi ruska ekonomija mogla da opstane bez izvoza ovih proizvoda i uvoza ostalih. Stoga mislim da su takve izjave deo hibridnog informativnog rata. Niko u svetu ne veruje da će Rusija i SAD ući u direktni oružani sukob zbog Ukrajine.\nU slučaju ruske invazije na ovu zemlju – mada ne verujem da će se to desiti – doći će do pogoršanja odnosa između zvanične Moskve i Zapada. Ako se sećate, ubrzo nakon aneksije Krima, na samitu G20 2014. u Brizbejnu u Australiji niko nije želeo da sedi za istim stolom sa Putinom. Međutim, situacija se promenila već 2015. i mnogi svetski lideri su bili spremni da razgovaraju i večeraju sa njim.\nPutin neće napasti Ukrajinu\nRSE: Da li će dosadašnje i najava novih sankcija odvratiti Putina od invazije na Ukrajine, ili će odustati od toga iz drugih razloga?\nAleksašenko: Mislim da Putin neće izvršiti invaziju na Ukrajinu iz drugih razloga. On je oportunistički političar koji koristi svaku priliku i nikada ne najavljuje svoje planove. Mislim da je njegov glavni cilj u Ukrajini da je stalno drži destabiliziranom – politički i ekonomski – i on to do sada radi veoma uspešno.\nNaime, ukrajinski predsednik, vlada i ostali zvaničnici sve vreme nastoje da privuku pažnju svetske javnosti na opasnost od ruske invazije, a malo šta rade da rešavaju stvarne probleme u zemlji, kao što su borba protiv korupcije, jačanje vladavine prava.\nDrugi deo svoje politike, Putin je obelodanio sredinom novembra u Ministarstvu inostranih poslova izjavivši da „zapadne zemlje ne obraćaju pažnju na naše primedbe i moramo da ih privolimo da nas čuju“. Stoga, po njegovim rečima, treba stalno ukazivati na ruske zahteve naloživši svojim diplomatama da sve vreme održavaju tu tenziju u zapadnim prestonicama.\nDakle, Putin je političar koji gleda da iskoristi svaku priliku i još uvek ne znamo na šta je sve spreman, ali ne verujem da će se za sada odlučiti za oružani upad u Ukrajinu.\nPutin: Razmotrićemo niz opcija ako Zapad odbije bezbednosne garancije\nPutin želi da bude važan igrač na svetskoj sceni\nRSE: Rusija tvrdi da u slučaju članstva Ukrajine u NATO, na njenoj teritoriji će biti razmešteno oružje koje može da stigne do Moskve za nekoliko minuta.\nAleksašenko: Ključni Putinov cilj je da igra važnu političku ulogu u savremenom svetu i da to drugi akteri priznaju. U ruskim kriminalnim krugovima važi geslo: ako me se bojite, to znači i da me poštujete. Putin takođe želi da bude poštovan, a jedan od načina je da zastrašuje druge.\nOn je u više navrata izjavljivao da se ne boji bilo kakvih sankcija i da ne veruje da će biti nametnute one najdrastičnije. Dosadašnje sankcije Rusiji nisu bile previše teške. Kao što sam pomenuo procenu MMF, to je izazvalo godišnji pad BDP od pola odsto. To nije dramatično uzdrmalo rusku ekonomiju i Putin je spreman da plati i mnogo veću cenu.\nRSE: Da li su sankcije diplomatski instrument ili nastavak rata drugim sredstvima. U kojoj meri su one, generalno govoreći, uspešne?\nAleksašenko: Sankcije su diplomatski instrument, a u modernom svetu i instrument hibridnog rata. Mnogo su uspešnije kada ih velika zemlja uvede maloj. Na primer, Rusija je pre nekoliko godina zabranila ukrajinskim firmama da koriste njenu železnicu za transport robe do Centralne Azije.\nTo je nanelo štetu tim kompanijama, ali nije uzdrmalo ekonomiju Ukrajine mada je Rusija to koristila za njenu dodatnu destabilizaciju. Sankcije koje su onemogućile desetine ruskih kompanija i banaka 2014. da pozajmljuju novac na zapadnim tržištima su bile uspešne jer su izazvale krizu finansijskog sistema i kolaps rublje.\nMeđutim, u diplomatiji ne možete koristiti neki instrument u jednom trenutku i posle ga ostaviti godinama po strani, čak i ako formalno nije ukinut, jer ne vrši pritisak na zemlju koja je na udaru.


Nezadovoljstvo poslom veće posle 35. godine života - Edukaplus\nNezadovoljstvo poslom veće posle 35. godine života\nŠto smo stariji, sve je veća šansa da ne volimo svoj posao – barem ako je verovati nedavnoj anketi urađenoj na uzorku od 2.000 zaposlenih u Velikoj Britaniji.\nPrekretna tačka je 35. godina života. Broj ljudi nezadovoljnih na svom poslu duplira se kada se pređe ova granica, tačnije jedna od šest osoba starijih od 35 ne uživa u svom poslu, prenosi Bloomberg.\nSituacija postaje još gora kada ljudi pređu 55. godinu života, jer je čak trećina ispitanika izjavila da se ne oseća cenjeno na poslu, a šestina da nema prijatelje na radnom mestu.\nNaravno, jedna anketa ne znači da je sve tako crno. Druga istraživanja pokazuju da zaposleni u kasnijim periodima života tvrde da su im veštine usaglašenije s poslom i da imaju više uticaja i slobode na radnom mestu. Mnoge kompanije zbog ovoga postaju kreativne u osmišljavanju beneficija koje nude, fokusirajući se na maksimiziranje zadovoljstva na poslu i kontrole stresa.


Kristić dala izjavu u Tužilaštvu KS, nova većina neće biti na sjednici? | Novinska agencija Patria\nObjavljeno u kategoriji BiH na 13.01.2020 19:31:00\nKristić dala izjavu u Tužilaštvu KS, nova većina neće biti na sjednici?\nSARAJEVO, (Patria) - U Službenom listu Kantona Sarajevo objavljena je odluka o izboru nove predsjedavajuće Skupštine KS Danijele Kristić, a odluka je donesena 27. decembra 2019. godine. Samo dan poslije za predsjedavajućeg Skupštine KS izabran je Mirza Čelik iz SDA. Stara većina koju čine NiP, Naša stranka, SDP BiH, NBL, Damir Nikšić, Damir Marjanović ne priznaje Čelika za predsjedavajućeg, iako je odluku o tome Kristić stavila na dnevni red sjednice Skupštine KS 16. januara. Čelika je u rukovodstvo Skupštine KS izabrao Klub Bošnjaka umjesto Elmedina Konakovića.\nO svim dešavanjima u Skupštini KS i nestanku pečata kojim nije opečaćena odluka o izboru Čelika za predsjedavajućeg Tužilaštvo KS formiralo je predmet, a Tužilaštvo KS već su posjetili Elmedin Konaković i Danijela Kristić.\nPrema informacijama koje se mogu čuti od zastupnika, još se ne zna da li će nova većina prisustvovati sjednici 16. januara. Na dnevnom redu je i utvrđivanje termina sjednice na kojoj će biti izglasano nepovjerenje Vladi KS po zahtjevu 18 zastupnika nove većine SDA, SBB i DF-a. Ukoliko zastupnici iz ovih stranaka ne dođu na sjednicu ona neće moći biti održana zbog nedostatka kvoruma kao što je bio slučaj 8. januara.