Referendum na Kosovu - 30 godina kasnije: „Godina kada je mržnja produbljena" - balkanin\nHome/politika/Referendum na Kosovu – 30 godina kasnije: „Godina kada je mržnja produbljena”\nPre tačno 30 godina na Kosovu je održan nezvanični referendum za koji mnogi danas tvrde da je jedan od temelja kosovske nezavisnosti\nU septembru 1991. godine najveći broj šavova na plavo-belo-crvenoj zastavi sa petokrakom ne samo da je popustio, već je po platnu počeo da se širi plamen – i to na više mesta.\n„Atmosfera je bila napeta i svi su bili uznemireni – i Srbi i Albanci”, priseća se Milivoje Mihajlović, novinar rođen u Prištini.\n„Ideja je bila da, ukoliko opstane Jugoslavija, Kosovo želi da bude ravnopravna federalna jedinica sa ostalima, a ako ne, onda da ide putem nezavisnosti”, navodi Azem Vlasi, političar sa Kosova i dugogodišnji funkcioner u SFRJ.\nIzlaznost je bila 87 odsto, rezultat gotovo stoprocentno za nezavisnost, ali referendum u tom trenutku nije mnogo doneo – priznala ga je samo Albanija.\n„Država tada jednostavno nije imala odgovor za pitanje Kosova”, kaže Momčilo Trajković, potpredsednik Vlade Srbije sa početka devedesetih.\nTada su, između ostalog, dve autonomne pokrajine u okviru Srbije – Vojvodina i Kosovo – dobile daleko šira ovlašćenja i mogućnost samostalnog odlučivanja.\nVeć 1981. godine studentski protest na Kosovu prerasta u nešto više.\n„Kosovo – republika”, skandirali su tada demonstranti, tražeći da njihova pokrajina dobije isti status kao Hrvatska, Srbija ili druge republike u Jugoslaviji.\n„Mi smo te događaje nazvali Kosovsko proleće, a i događaji su nikli na isti način – nijedan cvet sam ne donosi proleće, već proleće donosi vreme”, izjavio je ranije za BBC Hidajet Hiseni, jedan od govornika na kulminirajućem protestu 1. aprila 1981. godine.\n„To se pre svega odnosilo na promene u delu koji reguliše ekonomske odnose, sa ciljem da se otvori put privrednim reformama”, kaže Vlasi.\n„Međutim, Srbija je tu priliku iskoristila da vrati pokrajine pod svoju nadležnost i ukine odredbe iz 1974. godine.”\n„Ja sam tada rekao da rudari u Starom trgu brane Jugoslaviju – pozivali su se da treba poštovati autonomiju Kosova garantovanu državnim i republičkim ustavima, a spremalo se ukidanje te autonomije”, izjavio je ranije za BBC Milan Kučan, prvi predsednik Slovenije.\n„Nije se tražila ni samostalnost, ni republika, već zaštita od nasilnih promena kojima je težila Srbija”, kaže Vlasi.\n„Međutim, svi su gledali svoja posla i Albanci su ostavljeni na cedilu”, dodaje.\n„Onda je krenula sila i represija”, kaže kratko Vlasi, koji je tada takođe uhapšen.\n„Srpske vlasti su tada preuzele sve institucije na Kosovu, zbog čega su Albanci morali da deluju izvan sistema”.\nDo marta 1991. godine deo te vlasti bio je Momčilo Trajković i to kao potpredsednik Vlade Srbije koji je, kako kaže, „vodio politiku Srbije na Kosovu”.\n„Suština je bila da se dokaže da kosovskim Albancima nisu ugrožena ljudska prava, već da se radi o teritorijalnim pretenzijama albanskog separatističkog pokreta”, kaže Trajković.\n„Evropska zajednica 1991, videvši da Jugoslavija ne može opstati, formira Badinterovu komisiju”, navodi Vlasi.\n„Međutim, oni su krenuli od stanja koje zatečenog 1991. godine, kada je dvema pokrajinama već poništen ustavni položaj”, kaže Vlasi.\n„U takvoj situaciji Albanci na Kosovu, koji su tada uglavnom bili okupljeni oko Demokratskog saveza Kosova, na čelu sa Ibrahimom Rugovom, počinju da razmišljaju šta i kako u budućnosti kada Jugoslavije više ne bude”, dodaje.\n„I na tom improvizovanom referendumu ogromna većina se izjasnila za nezavisnost Kosova ako više ne bude Jugoslavije”, kaže Vlasi.\n„Naravno, vlasti Srbije to nisu priznale i svaku delatnost Albanaca su posmatrale kao ilegalnu”, dodaje.\n„On je to pročitao, rekao da je srpska policija upala na biračko mesto u naselju Vranjevac u Prištini, kao i da poziva sve novinare da odu i vide o čemu se radi”, priseća Mihajlović.\n„‘Odneli su i njega i listiće‘, odgovorio je čovek koji je doneo cedulju, na šta su se svi nasmejali, pa i Rugova”, navodi Mihajlović, koji je o događajima sa Kosova izveštavao za brojne medije, bio urednik Radio Prištine, a kasnije i direktor Radio Beograda.\nMeđutim, Trajković ističe da Srbija nije imala „aktivnu ulogu u zabrani referenduma”.\n„Tolerisan je zato što se mislilo da je referendum potvrda teze o teritorijalnim pretenzijama”, navodi.\nMeđutim, Mihajlović navodi da mnogi na Kosovu danas upravo taj referendum video kao „osnov za distanciranje Albanaca od Beograda”.\n„Ta 1991. godina je bila prekretnica u podeli”, kaže kratko.\n„Mržnja je počela da se produbljuje, a podele su posle toga postale čak i institucionalne – albanska deca su išla u škole u jednoj smeni, srpska u drugoj.\n„To je značilo da su animoziteti iz dana u dan sve veći i da ne sluti na dobro”.\n„Svet se tada još bavio Jugoslavijom, a ne segmentom tog problema – situacijom na Kosovu”, kaže Vlasi.\nIsto smatra i Mihajlović, ističući da je referendum „ostao u senci ratnog vihora koji je besneo u Hrvatskoj”.\n„Tada mi se činilo i da je to bio politički akt koji je učvrstio Demokratski savez Kosova, na čelu sa Rugovom, kao političku snagu kosovskih Albanaca”, navodi.\n„Međutim, ta odluka izazvala je dosta tenzija, postalo je opasno raditi u srpskoj firmi ukoliko ste Albanac i to je zapravo bio jedan od ključnih poteza u podeli i distanciranju Albanaca i Srba na Kosovu”, dodaje Mihajlović.\n„Tada je došlo do razlaza i neki drugi su sve preuzeli”, kaže on kratko.\n„Razišao sam se Miloševićem zato što Srbija nije imala nikakvu strategiju prema Kosovu, ali i zbog pitanja zloupotrebe Kosova za osvajanje i očuvanje vlasti”, ističe.\nUbrzo su se, dodaje, rasplamsali sukobi na prostoru bivše Jugoslavije, zbog čega je Milošević „pitanje Kosova ostavio po strani”.\n„Imate moj intervju u NIN-u 1992. godine sa naslovom ‘Ne skrećite pogled sa nas‘.\n„Međutim, pitanje Kosova je marginalizovano i ja sam sve napustio – da sam ostao, bio bih jedan od ključnih ljudi u Hagu”, kaže.\nSituacija na Kosovu nije se menjala sve do 1998. i 1999. godine i rata između Oslobodilačke vojske Kosova i Vojske Jugoslavije.\nSukob je okončan 9. juna 1999. sporazumom u Kumanovu – kojem je prethodilo NATO bombardovanje Jugoslavije – kada su se srpske snage povukle sa Kosova, a Rezolucijom 1244 na Kosovu je uspostavljena privremena administracija Ujedinjenih nacija.\nSlobodan Milošević, tadašnji predsednik Savezne Republike Jugoslavije umro je 2006. u Hagu, tokom suđenja za zločine počinjene, između ostalog, i na Kosovu.\nMeđu optuženima su se, između ostalog, našli najistaknutiji kosovski zvaničnici – bivši premijer Ramuš Haradinaj, bivši predsednik Hašim Tači i bivši predsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji.\nDaleko najpoznatiji ‘međunarodni plan za Kosovo‘ je predlog finskog diplomate i specijalnog izaslanika UN-a Martija Ahtisarija iz 2007. godine.\n„Ahtisari je tu došao do zaključka da su stvoreni uslovi da prestane privremena administracija Ujedinjenih nacija”, kaže Vlasi.\n„Dakle, pošto Jugoslavije više nema, Srbija bi nasilno pogazila ustavni status Kosova.”\nTe 1991. godine nezavisno Kosovo priznala je samo Albanija, a tri decenije kasnije nezavisno Kosovo priznaje oko 100 zemalja – tačan broj nije poznat.\nMihajlović kaže da je referendum iz 1991. bio „projekat Albanije i kosovskih Albanaca, a da je pitanje Kosova kasnije „internacionalizovano”.\n„Onda se uključio čitav Zapad, Albanci su dobili ozbiljnu podršku pre svega iz Vašingtona i Londona, kao centara političke moći i došlo je do proglašenja nezavisnosti”, navodi.\nPriština navodi da Kosovo danas priznaje 117 zemalja, a u Beogradu kažu da ih je daleko manje.\nPoslednje priznanje Kosova stiglo je iz Izraela koji je početkom ove godine uspostavio pune diplomatske odnose sa Kosovom, u skladu sa Vašingtonskim sporazumom koji su potpisali predsednik Srbije Aleksandar Vučić i tadašnji premijer Kosova Avdulah Hoti.


Niš dobio spasioca životinja u ekstremnim uslovima - MIC - Medijski istraživački centar\nNišlija Nenad Stamenković (34) završio je protekle nedelje specijalnu obuku organizacije "Animal rescue Serbia" za spasavanje životinja sa velikih visina, velikih dubina i iz vode, i tako posao jedini obučeni spasilac životinja u ekstremnim uslovima na području naše zemlje južno od Beograda.\n"Korišćenjem opreme koju mi je obezbedila "Animal rescue", a koju inače koriste speleolozi, moći ću da pomognem i u slučaju da se životinja nalazi na visini ili dubini od preko 100 metara", objašnjava Stamenković.\nStamenković je danas u niškoj Tvrdjavi demonstrirao Nišlijama kako izgleda spasavanje pasa koji je upao u dobuku jamu i kako se stiže do životinje koja je ostala "zarobljena" na visokom drvetu.\nPrema njegovim rečima gradjani će u slučaju da imaju sličan problem sa svojim ljubimcem to moći da prijave preko telefona organizacije "Animal rescue", a on će, što pre, izaći na teren.\n"Spasavanje ne košta ništa, prijavio sam se spasioca isključivo iz ljubavi prema životnjama", naglasi je Stamenković koji je i jedan od pomoćnih trenera u niškom Udruženju za obuku spasilačkih pasa.\nStamenković je sa svojim prijateljem iz ovog udruženja i takodje trenerom pasa Radulom Perišićem protekle dve godine učestvovao u dresuri dva psa - patuljastog šnaucera Lole i rodezijskog ridžbeka Lee.\nPored dva psa koje imaju niški vatrogasci, Lola i Lea, sada su u Nišu jedini psi obučeni za pronalaženje ljudi u ruševinama ili bilo gde u prirodi i na otvorenom prostoru.\n„Psi su nezamenljivi u potrazi za ljudima koji se izgube na otvorenom ili se nadju u nekom srušenom objektu. Ono što bi ljudima trebalo 24 sata da pretraže, psi pretraže za četiri sata“, rekao je Perišić.\nOn je istakao da su psi bolji tragači od ljudi jer pored vizuelne pretrage koriste i njuh i imaju bolji sluh, tako da mogu da čuju dozivanje u pomoć i sa udaljenih mesta.\nPerišić je takodje naglasio da se obukom pasa za spasavanje ljudi i spasavanjem bavi volonterski, zbog želje da pomogne osobama u nevolji.


STANIĆ: Gama stanice za otkrivanje nuklearnog zračenja u RS ne rade, INSTITUT: I oprema i kadar adekvatni - Opcija\nSTANIĆ: Gama stanice za otkrivanje nuklearnog zračenja u RS ne rade, INSTITUT: I oprema i kadar adekvatni\nČlan Sektora za zdravstvo u Socijalno-ekonomskom savjetu SDS-a Slobodan Stanić izjavio je danas da sistem gama stanica koje otkrivaju nuklearno zračenje u Republici Srpskoj ne funkcioniše već duže vrijeme, čime je ugroženo stanovništvo.\n“Gama stanice ne funkcionišu zbog neservisiranja tih stanica, koje nisu ni kalibrirane i što nije obezbijeđena kvalitetna internetska veza stanica i centralnog kompjutera te u slučaju bilo kojeg nuklearnog akcidenta ne možemo na vrijeme uzbuniti stanovništvo Srpske”, rekao je Stanić na konferenciji za novinare u Banjaluci.\nPrema njegovim riječima, neodgovornost je time veća pošto su na područiju Trgovske gore u Hrvatskoj završne pripreme za odlaganjem nuklearnog otpada.\nOn je apelovao na Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologije i na Ministarstvo zdravlja Srpske, koji obezbjeđuju budžetska sredstva za te aktivnosti, da što hitnije uspostave taj sistem.\n“To je naročito potrebno obezbjediti na potezu Novi Grad-Kostajnica-Dubica-Gradiška, kao i Novi Grad-Prijedor i Oštra Luka-Banjaluka, jer cijelo to područje može biti potencijalno ugroženo u slučaju bilo kakvog akcidenta”, kaže Stanić.\nOn je potsjetio da Srpska posjeduje pet gama stanica koje otkrivaju nuklearno zračenje i služe kao rani sistem detekcije za upozoravanje u slučaju nuklearnog akcidenta, incidenta sa nuklearnim otpadom, incidenta u nuklearnoj elektrani u okruženju.\nGama stanice se nalaze na terenu uz metereološke stanice u Novom Gradu, Banjaluci, Bijeljini, Višegradu i u Gacku i povezane su na centralni računar u Banjaluci.\nOve stanice svakih pola sata mjere dolazak radioaktivnosti, takozvanog gama zračenja prema Srpskoj i izvjeste centralni kompjuter, koji se nalazi u Institutu za javno zdravstvo Srpske.\nPregovori sa nadležnom agencijom\n– Centar za zaštitu od zračenja u svakom trenutku može da vidi sva očitavanja sa drugih gama stanica u blizini, te na osnovu tih očitavanja i drugih saznanja i na najmanju sumnju može u svakom trenutku da izađe na teren i izvrši mjerenja na licu mjesta – navedeno je u saopštenju.\n– Institut je, s obzirom na visoku cijenu održavanja sistema, duže pokušavao da pregovara sa nadležnom Regulatornom agencijom za radijacionu i nuklearnu bezbjednost BiH o rješavanju dugoročnog načina finansiranja održavanja mjerne opreme”, navedeno je u saopštenju.


CBCG Iz države se odlilo 87,4 miliona eura | Ekonomist\nUkupan priliv stranih direktnih investicija SDI u prvih deset mjeseci ove godine iznosio je 643,8 miliona eura, dok se istovremeno iz zemlje odlilo 87,4 miliona eura, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke CBCG.\nInvesticije su u odnosu na isti prošlogodišnji period zabilježile značajan rast, dok je ukupan odliv smanjen 26,4 odsto.\nOdliv po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo iznosio je 21,2 miliona eura, dok se na povlačenje novca nerezidenata investiranog u Crnu Goru odnosilo 66,2 miliona eura.\nNeto strane direktne investicije, odnosno razlika između njihovog priliva i odliva, u prvih deset mjeseci iznosile su 556,4 miliona eura, što je 90,2 odsto više nego u uporednom periodu, navedeno je u novom Biltenu CBCG.\n„Povećanje neto priliva je posljedica značajnog rasta priliva po osnovu ulaganja u domaće kompanije i banke, kao i smanjenja odliva“, saopšteno je iz CBCG.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 428,2 miliona eura, što čini 66,5 odsto ukupnog priliva. Od toga je u nekretnine uloženo 123,8 miliona eura, a u preduzeća i banke 304,4 miliona eura.\nPriliv SDI u formi interkompanijskog duga iznosio je 209,4 miliona eura ili 32,5 odsto ukupnog priliva. Povlačenja sredstava rezidenata investiranih u inostranstvu iznosila su 6,2 miliona eura.\nOznake Breaking CBCG Povećanje neto priliva smanjenja odliva Ukupan priliv stranih direktnih investicija SDI\nČadež: Pristiglo 30% više stranih investicija


Kinezi brži od Japanaca - AK99 se skrasio u Pekingu - Sportske.net\nKinezi brži od Japanaca - AK99 se skrasio u Pekingu\nAndrija Kaluđerović od srede uveče je i zvanično novi fudbaler kineskog Peking Guana. Bivši napadač Crvene zvezde potpisao je sa Kinezima trogodišnji ugovor.\nKonačno se i AK99 negde skrasio. Posle višemesečnih nagađanja gde će nastaviti karijeru, na kraju je ipak prihvaćena ponuda kineskog Peking Guana, sa kojim je sada već bivši fudbaler Crvene zvezde sinoć potpisao trogodišnji ugovor.\nKao što je poznato, Kaluđerović je pre par dana napustio pripreme Crvene zvezde u Antaliji, kako bi potpisao ugovor sa kineskim klubom, ali se u međuvremenu u celu priču uključio i jedan japanski klub koji je takođe pokazao ozbiljno interesovanje.\nIpak, kako prenosi redstarbelgrade.info, Kinezi su bili konkretniji i na kraju završili posao sa srpskim fudbalerom.\nDetalji ugovora za sada nisu poznati, ali jeste informacija da su i kineski novinari Kaluđerovića počeli da oslovljavaju sa ''AK99''


VOICE: Sporna spalionica po treći put promenila vlasnika - AgroSmart\nPromene vlasništva nad preduzećem sa imovinom od oko 22 miliona dinara i višemilionskim prihodom za manje od godinu dana izvršene su sa ulogom od svega 10 hiljada dinara. Branislav Radišić, bivši rukometaš, na čelu preduzeća bio je nešto više od pola godine, a potom je spalionicu preuzeo Todor Šimpraga, poverenik SNS-a u Srbobranu.\nŠimpraga je, nakon pisanja VOICE-a da je opština u kojoj je član veća potpisala višemilionski ugovor sa Eko-vet plusom čiji je postao vlasnik u martu ove godine, podneo ostavku na funkciju. Pitanje “kako je sa prijavljenim primanjima od 33 hiljade dinara kupio spalionicu” – ostalo je bez odgovora, a Šimpraga je nakon nekoliko meseci nestao iz vlasničke strukture spalionice. Novi vlasnici sa upisanim kapitalom od po pet hiljada dinara su Sava Milović iz Novog Sada i Jasmina Stojadinović iz Beograda, svedoči registar agencije za privredne registre. Nova promena vlasništva, treća za manje od godinu dana prijavljena je iz jedne novosadske advokatske kancelarije.\nNovi postupak o odlučivanju da li je neophodna izrada Studije uticaja na životnu sredinu pokrenut je 24. jula, a građani i organizacije pozvali su na desetodnevni javni uvid. Od rezultata studije sada zavise i lokacijski uslovi, kao i dozvole za izgradnju “nastrešnice” koje je privatni operater već ishodovao u ekspresnom postupku krajem prošle godine.\ndinara sada spalionica


13-11-2018 18:56 Izdvojeno Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je u utorak da predsednik Kosova Hašim Tači neće dobiti podršku predsednika Rusije Vladimira Putina za bilo šta, osim za ono sa čim se usaglasi i Srbija.\nOn je rekao i da to što se on vidi sa predsednikom SAD Donaldom Trampom ne znači da će Amerika da promeni svoju politiku po pitanju Kosova i da nema nikakvu iluziju o tome.\nVučić je istakao da Rusija pruža podršku Srbiji i ocenio da nije Putinu "lako kada uprkos činjenici da EU podržava nezavisnost Kosova, mi i dalje idemo ka EU". "Nije ni njemu lako da to razume", istakao Vučić.\nPredsednik Srbije je konstatovao da u politici nema ljubavi i da su večni samo interesi.\nPovodom rasporeda sedenja na svečanosti u Parizu prilikom obeležavanja stogodišnjice od potpisvanja mirovnog sporazuma u Prvom svetskom ratu, on je naveo da nije želeo da pravi skandale i da je dostojanstveno predstavljao Srbiju. On je rekao da su nekoliko dana pre održavanja skupa tražili raspored sedenja, ali da su dobili ljuti odgovor da postoji neko ko o tome vodi računa.\nNajavio je i da predsednik Francuske Emanuel Makron dolazi uskoro u Srbiju i da u Prištinu neće otići.\nPročitajte OVDE koji to funkcioner SNS prkosi Vučiću, zašto i kako.\nVučić: Putin se okrenuo na drugu stranu kad je shvatio ko mu je pružio ruku.


Tribina o predsedničkim izborima u petak u Kulturnom centru u Šapcu – Podrinske\nTribina o predsedničkim izborima u petak u Kulturnom centru u Šapcu\nU organizaciji Pokreta za spas Srbije i Nove Srbije\nTribina čija će tema biti predstojeći predsednički izbori biće održana u petak, 3. marta, od 19 sati, u Kulturnom centru u Šapcu, najavljeno je na konferenciji za novinare u prostorijama Kancelarije za saradnju sa građanima budućeg predsedničkog kandidata Vuka Jeremića. Organizatori skupa su Pokret za spas Srbije i Nova Srbija, a učesnici Sanda Rašković Ivić, Đorđe Vukadinović i Velimir Ilić, predsednik Nove Srbije.\nKako navodi predstavnik Pokreta za spas Srbije u Šapcu Nenad Stančetić, tribina je interaktivnog karaktera i svi građani će imati priliku da postave pitanja nakon obraćanja govornika. On je podsetio da su Pokret za spas Srbije i Nova Srbija oformili zajednički poslanički klub u republičkom parlamentu, te da će na narednim predsedničkim izborima podržati kandidaturu Vuka Jeremića.\n-Pozivamo sve naše sugrađane da dođu u Kulturni centar, jer će imati mogućnost da postavljaju pitanja nakon obraćanja govornika i da aktivno učestvuju u razgovoru, a budući da se kampanja zahuktava, verujem da ćemo imati mnogo tema za razgovor- istakao je Stančetić.\nPredsednik GO Nove Srbije Božidar Katić podsetio je da je 19. februara na sednici Predsedništva ta stranka donela odluku da podrži Vuka Jeremića kao kandidata za predsednika Srbije i izrazio uverenje da su predstojeći izbori trenutak kada će se prelomiti sudbina zemlje.\n-Kada smo donosili odluku o predsedničkim izborima, Nova Srbija se pre svega vodila time da se u ovoj zemlji u poslednjih pet godina vlasti Srpske napredne stranke stanje znatno pogoršalo, da Aleksandar Vučić kao predsednički kandidat i aktuelni predsednik Vlade nije ispunio nijedno od mnogih predizbornih obećanja u nekoliko izbornih krugova. Podržavamo Jeremića kao kandidata koji može da pobedi zlo koje se nadvilo nad Srbijom i verujemo da u ovoj zemlji i gradu ima dovoljno snage i potencijala da stvari možemo da promenimo- podvukao je Katić.\nOn je poručio da će svi resursi i potencijali Nove Srbije u narednom periodu biti angažovani u predsedničkoj kampanji Vuka Jeremića.


Jedno od najvaznijih tezista rada Fondacije Konrad Adenauer je oblast politickih partija i parlamenta i tim povodom je Fondacija u saradnji sa CeSID-om ( Centrom za slobodne izbore i demokratiju) u sredu, 19. marta 2014. godine organizovala razgovor sa programskim direktorom CeSID-a g-dinom Djordjem Vukovicem i stipendistima Fondacije Konrad Adenauer. Tema razgovora bila je : „Analiza izbornih rezultata i konsekvence u formiranju Vlade.\nOrganizacija „CeSID „ je nevladina, nestranacka i neprofitna organizacija, koja okuplja gradane sa ciljem da doprinesu uspostavljanju i unapredjenju demokratskih vrednosti i institucija u Republici Srbiji. Organizuju nadgledanje izbora, analiziraju predizborne i izborne aktinosti i ukazuju na devijantna ponasanja u nasem drustvu i daju preporuke za njihovo otklanjanje.\nCeSID, ima za cilj sirenje znanja o demokratskim institucijama, ljudskim pravima i procesu decentralizacije, pri tome sve vreme radeci na promovisanju i jacanju proevropskih vrednosti, normi i standarda. Centar je osnovan prvenstveno sa ciljem da organizuje nepristrasno posmatranje izbora, ukljucujuci pracenje medija, posmatranje glasanja i paralelno brojanje glasova.\nPomenuti razgovor, g-din Djordje Vukovic zapoceo je predstavljanjem istrazivanja javnog mnjenja i Srbiji , kao i odnosu gradjana Republike Srbije prema politickim prilikama u zemlji, a koje se odnose na predhodno odrzane izbore u Srbiji.\nI Cilj predstavljanja pomenutog istrazivanja, trebao je da da odgovore na pitanja:\n1. kako se ljudi/biraci ponasaju u izbornom procesu;\n2. istrazivanja izbornih rezultata;\n3. kao i relevantnost CeSID-ovih istrazivanja – koja ne moraju uvek dati i 100% precizne rezultate;\nII Razgovaralo se o proceni izlaznosti na izbore, cime se zakljucilo da je izlaznost oko 3 miliona stanovnika - legitimna i smatra se dobrim rezultatom;\nIII Izborna orijentacija gradana predstavljala je takodje vaznu temu o kojoj se govorilo. Zakljuceno je da je smanjen broj gradjana / glasaca SRS-a, koji su bili demotivisani ( na takvo stanje znacajno je uticalo otvaranje „Fiata“ u Kragujevcu, potpisivanje SSP-a… )\nIV Rejting lidera politickih partija pokazao je da prvi Potpredsednik Vlade Vucic ocenjen sa najvise pozitivnih osobina.\nPredstavljena su ocekivanja gradjana od Vlade u narednom periodu. Prioriteti su : poboljsanje zivotnog standarda, smanjenje nezaposlenosti, razvoj infrastrukture i poljoprivrede, borba protiv korupcije, povecanje prava radnika i stranih investicija , unapredjenje zdravstva, razvoj industrije, povecanje prava penzionera, unapredjenje obrazovanja , bezbednost gradjana, reforma drzavne administracije, EU integracije.\nV Tema razgovora bili su i vanredni izbori za lokalnu vlast u Beogradu, kao i odnos gradjana Beograda prema bivsem gradonacelniku Draganu Djilasu. CeSID- ovi izborni rezultati su pokazali da su buduci mandati u Skupstini grada Beograda pripasti: SNS-u, DS-u, koaliciji SPS/PUPS/JS, i DSS-u, sto su i konacni rezultati potvrdili.\nVI Predstavljeno je izborno zakonodavstvo i proracuni u mandate;\nPrema postignutim izbornim rezultatima SNS je osvojio 2/3 mandata ( ili 156 mandata ) u Parlamentu R Srbije i time stekao mogucnost da samostalno formira buducu Vladu.\nPitanje da li postoji drzavno finansiranje medija bilo je jedno od kljucnih o kojima se razgovaralo. Zakljuceno je, da je neophodno utvrditi / prikazati vlasnicku strukturu medija i da kljucni medijski zakoni / medijska regulativa nije donesena.\nUz njega diskutovalo se i o:\n-polozaju drugih stranaka koje su se nalazile na listama – cime je zakljuceno da ce njihov buduci polozaj zavisiti koliko visoko ce kotirati u novoj Vladi;\n-o strankama koje nisu presle cenzus i njihovoj buducnosti – zakljuceno je da ce vrlo tesko opstati na srpskoj politickoj sceni jer nemaju mogucnost finansiranja;\n-zasto je Vucic doveo Sasu Radulovica u Vladu- konstatovano je , da je bivsi ministar Sasa Radulovic doveden kao ekspert u datoj oblasti ;\n-koji izborni sistem je odgovarajuci;\nCilj ovog skupa bio je predstaviti celokupan izborni proces, analizirati izborne rezultate i izborne aktivnosti ucesnika u izbornom procesu, pratiti javno mnjenje i podizati svest o vaznosti slobodnih i postenih izbora.


Češki "Central European Industries" preuzeo Beohemiju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Češki „Central European Industries“ preuzeo Beohemiju\nKompanija „Central European Industries“ iz Češke preuzela je danas udeo u preduzeću „Beohemija“ u vlasništvu „Preston Holdinga“, koja se bavi proizvodnjom deterdženata i proizvoda kućne hemije.\n„Siguran sam da će novi vlasnik uspeti da proizvode „Beohemije“ usmeri ka zemljama Centralne Evrope, proširi asortiman i ojača poziciju firme. Potpisivanje ovog ugovora predstavlja veliku finsijsku podršku i za dalji razvoj ‘Preston Holdinga'“, rekao je Milićević.\nSavetnik predsednika PKS Milan Trivunac, kazao je da je najvažnije to što je „Central European Industries“ kredibilna firma, istakavši i značaj saradnje PKS i Privredne komore Češke.\n„Investitor je prepoznao priliku investiranja u Srbiju. Retke su prilike da se problemi pretvore u šanse i mogućnosti“, naglasio je Trivunac.\nPrema njegovim rečima ugovor će omogućiti potencijalni rast prihoda, širenje asortimana i nastavak razvoja „Preston Holdinga“.\n„Trgovinska razmena izmedju Srbije i Češke je odlična i samo prošle godine iznosila je 1,2 milijarde evra, a ove će biti još bolja situacija“, zaključio je Kuhta.\nbeohemijaCentral European IndustriesDavor MilićevićpksPreston HoldingPrivredna komora SrbijeBeograd


Cvijanović tužio bivšeg prijatelja Josifova zbog prevare - Hello! magazin\nCvijanović tužio bivšeg prijatelja Josifova zbog prevare\nPrvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu pokrenulo je istragu protiv producenta Milka Josifova zbog sumnje da je prevario poznatog beogradskog glumca Zorana Cvijanovića, kao i Nebojšu Vraneša.\nMilko Josifov se sumnnjiči da je izvršio krivično delo prevara na štetu Cvijanovića i Vraneša, precizira se u informaciji tužilaštva.\nTužilaštvo napominje da je postupajući po krivičnoj prijavi koja mu je podneta protiv osumnjičenog Milka Josifova donelo naredbu o sprovođenju istrage u toku koje će biti saslušan osumnjičen, kao i ispitani svedoci i preduzeti druge dokazne radnje.\nNavodno, Cvijanović i Vraneš pokrenuli su posao vezan za reciklažu u koji su uključili i Josifova. Prema Agenciji za privredne registre, reč je o firmi “Strategija ekološke trgovine – reciklaža DOO Beograd”, koja je osnovana 2002. godine. Nezvanično, oni su zajedno podizali kredite i kupovali potrebne mašine. U jednom momentu, kako smo saznali, Josifov je od Cvijanovića zatražio da mu prepiše svoj udeo u firmi, pravdajući se da je to potrebno zbog podizanja još jednog kredita.\nMeđutim, taj kredit, prema informacijama do kojih smo došli, nije podigao, a odbio je i da Cvijanoviću vrati njegov deo firme. Pored toga što se odrekao dela firme, glumac je Josifovu dao i svoju ušteđevinu. Zbog toga što je ostao i bez preduzeća i bez ušteđevine, Cvijanović je, nezvanično, upao u finansijske probleme, zbog kojih se našao na ulici. Pošto nije imao 70.000 evra da isplati preduzimaču od koga je kupio stan u centru Beograda, morao je, sa porodicom, da izađe iz njega.\nVest da se Zoran Cvijanović, jedan od naših najpopularnijih glumaca i značajnih producenata, našao na ulici zbog svog dobrog prijatelja, šokirala je njegove kolege.\nNaime, kako je izjavio Cvijanovićev bliski prijatelj koji je želeo da ostane anoniman,\n– Zoran nema gde da prespava u Beogradu. Ostao je bez svega… U potpunom je rasulu. Nije mogao ni da sanja da će ovako da završi, i da će prijatelja s kojim je već godinama u zajedničkom biznisu tako nešto da mu uradi.\nPodsetimo, Cvijanović i Milko Josifov su 2000. godine zajedno osnovali producentsku kuću “Yodi Movie Craftsman”, a prvi film koji su producirali bile su “Munje” reditelja Radivoja Raše Andrića, koje su postigle ogromnu gledanost u Srbiji i regionu. I svi kasniji filmovi koji su izašli iz ove kuće bili su hitovi – “Kad porastem biću Kengur”, takođe u Andrićevoj verziji, “Rane”, “Lepa sela lepo gore” i “Sveti Georgije ubiva aždahu” Srđana Dragojevića, “Sjaj u očima” Srđana Karanovića.\nTagovi: prevaratužbazoran cvijanović


Sretenje: Srbija slavi Dan državnosti, a kikindske "Gusle" krsnu slavu · gradski.online\nSretenje: Srbija slavi Dan državnosti, a kikindske “Gusle” krsnu slavu\nKIKINDA- U spomen na početak Prvog srpskog ustanka 15. februara 1804. godine i čin proglašenja Sretenjskog ustava, 15. februara 1835. godine, Srbija danas slavi Dan državnosti.\nCentralna državna ceremonija održava se u Orašcu, gde je na zboru 1804. godine podignut Prvi srpski ustanak. Dan državnosti se na osnovu Zakona o državnim i drugim praznicima obeležava neradno dva dana – 15. i 16. februara.\nKrsnu slavu, Sretenje Gospodnje, svečano če obeležiti i članovi ADZNM “Gusle”. Prvi javni nastup najveće kikindske muzičke porodice održan je 14. februara 1876.\nSretenjski koncert ženske pevačke grupe, solista i orkestra u hramu Svetih Kozme i Damjana.\nNakon koncerta, u prostorijama “Gusala”, uz prisustvo članova, gostiju i kuma ovogodišnje slave, Tihomira Farkaša, direktoru OŠ “Žarko Zrenjanin”, slavski kolač osveštaće sveštenici Srpske pravoslavne crkve.\nPrethodnoRuski “Svetofor”, od konkurencije duplo jeftiniji: Otvara se u petak, Kikinđane očekuju razna iznenađenja\nSledećeApel kikindskog Crvenog krsta: Rezerve krvi drastično smanjene, u četvrtak naredna akcija


Ustavni sud RS odlučio: Trebinjski Fond solidarnosti neustavan! - Moja Hercegovina\nPočetna / Ustavni sud RS odlučio: Trebinjski Fond solidarnosti neustavan!\nUstavni sud RS odlučio: Trebinjski Fond solidarnosti neustavan!\n28. 03. 2018. 17:42\nOdluka o osnivanju Fonda solidarnosti Grada Trebinja i Odluka o utvrđivanju posebne naknade za solidarnost Grada Trebinja – neustavne su, odlučio je Ustavni sud Republike Srpske.\nUstavni sud je takođe donio i odluku broj U-25/17 kojom je utvrdio da Odluka o osnivanju Fonda solidarnosti Grada Trebinja i Odluka o utvrđivanju posebne naknade za solidarnost Grada Trebinja nisu u saglasnosti sa Ustavom Republike Srpske i Zakonom o lokalnoj samoupravi. Neustavnost navedenih odluka Ustavni sud je utvrdio temeljem toga što je Skupština Grada Trebinja njihovim donošenjem prekoračila svoje nadležnosti iz relevantnih odredaba Zakona o lokalnoj samoupravi, jer nije bila ovlašćena da ovim podzakonskim aktima formira predmetni fond, niti da uredi izvore njegovog finansiranja. S ozbirom na to da za propisivanje iz osporavanih odluka ne postoji pravni osnov u hijerarhijski višem zakonskom aktu, Ustavni sud je ocijenio da njima nisu mogla biti utvrđena prava i obaveze za građane i pravna lica. Isto tako, Ustavni sud je zaključio da je Skupština Grada Trebinja donošenjem osporenih normativnih akata postupila suprotno i Ustavom zajemčenim načelima vladavine prava i podjele vlasti” , navodi se u saopštenju za javnost sa 229. sjednice Ustavnog suda Republike Srpske, objavljenom danas na zvaničnom sajtu Ustavnog suda RS.\nGradska uprava je, čini se, u ozbiljnom problemu, jer Odluka Ustavnog suda RS je obavezujuća, što najvjerovatnije znači da će Grad Trebinje, do sada uplaćena sredstva morati vratiti svim privrednim subjektima, u sporotnom, uslijediće krivična odgovornost.\nPodsjećamo, Fond solidarnosti u Trebinju je, na prijedlog gradonačelnika Luke Petrovića, osnovan krajem 2016. godine, a Odlukom je predviđeno da sva preduzeća sa područja Grada Trebinja, sa godišnjim prometom većim od 50.000 KM, u Fond uplaćuju 0,5 odsto od ukupnog prometa.\nPrema izvještajima dostupnim o lokalnim medijima, od 1. januara do 31. decembra 2017. godine je po osnovu članarina prikupljeno oko 566.000 KM. Novac je, prema izvještajima nadležnih, trošen na pomoć primarno socijalnim kategorijama, majkama porodiljama, projekte samozapošljavanja, boračkim kategorijama, djeci, pripravnicima itd.\nTrebinje je jedina lokalna zajednica koja ima ovu vrstu Fonda, koji obuhvata veliki broj naših sugrađana“, pohvalio se u februaru ove godine zamjenik gradonačelnika Trebinja Mirko Ćurić, naglasivši da je funkcionisanje Fonda u potpunosti transparentno.\nSa druge strane, trebinjska opozicija je u kontinuitetu upozoravala da osnivanje Fonda solidarnosti nije u skladu sa Ustavom, što je danas i zvanično potvrđeno, a do zaključenja ovog teksta od čelnih ljudi Gradske uprave nismo uspjeli dobiti odgovor – na koji način planiraju riješiti ovaj, izgleda veliki problem.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Mladi DPS-a uklanjali grafite sa fasada\n03. 11. 2013. 11:13 >> 11:48 0\nMladi DPS-a uklanjali grafite sa fasada\nSavjet mladih cetinjskog DPS-a organizovao je juče akciju uklanjanja grafita sa fasada zgrada u istorijskom jezgru grada.\nAkcija, u kojoj je, kako je saopšteno, učestvovalo oko 30 članova Savjeta mladih DPS-a Cetinje, uslijedila je nakon razmatranja dokumenta „Inicijativa: Cetinje. UNESCO?“ koji je izradila cetinjska nevladina organizacija „Aktivna zona“, a koji, između ostalog, tretira fasade objekata u istorijskom jezgru koje su devastirane grafitima.\n„Jučerašnjoj aktivnosti priključili su se kandidati za odbornike na listi „Da pobijedi Cetinje! – Milo Đukanović“ Nina Novalić i Mihailo Radonjić. Tokom događaja, uklonjeni su grafiti sa ograde Dvora kralja Nikole, nadvožnjaka i sa više lokacija na Dvorskom trgu“, saopštio je Savjet mladih DPS-a Prijestonice.\nAkcijom su, kako se navodi, predstavnici Savjeta mladih DPS-a Cetinje željeli da daju doprinos uređenju istorijskog jezgra grada, s obzirom da je riječ o lokalitetu kojim prolaze brojni turisti koji posjećuju crnogorsku Prijestonicu.\n„Još jedan od ciljeva akcije bio je da se ukaže na značaj inicijativa civilnog sektora, usmjerenih u pravcu očuvanja i uređenja grada, odnosno na važnost involviranja svih društvenih struktura u aktivnosti usmjerene ka promociji i zaštiti kulturnog nasljeđa“, saopštili su mladi DPS-a Cetinje.


Vog slavi stoti rođendan\nBritanski Vog u ovoj godini obilježava sto godina kontinuiranog izlaženja, tokom kojih je od nepretencioznog američkog časopisa za dokone bogataše postao ogledalo ukusa savremenog čovjeka, pišu britanski mediji.\nČasopis pokrenut 1892. kao publikacija posvećena "ceremonijalnoj strani života" njujorške aristokratije kupio je 1909. mladi ambiciozni američki izdavač KondeMontroz Nast, želeći od jednostavnog lokalnog lista za društvene elite napraviti najraskošniju modnu >> Pročitaj celu vest na sajtu Nezavisne Novine << publikaciju koju je svijet ikada vidio.\nU početku, časopis je štampan isključivo u SAD-u i distribuisan drugdje u svijetu, ali financijske restrikcije za vrijeme Prvog svjetskog rata dovele su do odluke o pokretanju 1916. britanskog izdanja.\nOd prvoga broja puštenog u distribuciju 15. septembra 1916., dosadašnjih gotovo 1500 brojeva – Vogue je u početku izlazio kao nedjeljnik, pa dvonedjeljnik, da bi potom postao počeo izlaziti – bilježi i oblikuje život modernog čovjeka, zadirući daleko dublje od površne uloge mode kao zabave frivolnih, do tamo gdje se moda, umjetnost, fotografija i književnost isprepliću u evolucijskom krugu suvremene kulture i društva, piše britanski Gardian.\nKonde Nast, čija kuća Vog štampa i danas, uveliko se za uspjeh svoga poduhvata oslonio na kvalitet fotografija: od samih početaka angažovao je istaknuta fotografska imena kao što su Edvard Stajhen, Sesil Biton, Norman Parkinson, Helmut Njutn i Mario Testino.\nNjihova je umjetnička vizija modne editorijale udaljila od nominalnog posrednika slika odjeće, modnu fotografiju podigla na nivo umjetničke forme, a Vogu pribavla epitet predvodnika avangarde nove umjetnosti, pokazavši i dokazavši da moda bez mašte ne bi ni postojala, prenosi The Telegraph.\nU povodu 100. rođendana "jednog od najuticajnijih časopisa svijeta", u Nacionalnoj galeriji portreta u Londonu u četvrtak 11. februara otvara se izložba "Vogue 100: Vijek stila", koja će do 22. maja po prvi put na jednom mjestu predstaviti dio bogatog arhiva izdavača Conde Nast i međunarodnih kolekcija fotografija koje su pomogle da Vog postane "savremena modna biblija".


Još jedan Međunarodni dan nestalih, a problemi isti - zastoj, ograničeni mehanizmi i međusobne optužbe - Izazov\nJoš jedan Međunarodni dan nestalih, a problemi isti – zastoj, ograničeni mehanizmi i međusobne optužbe\nRadio-televizija Srbije\t 30. avgusta 2021. 19:47\nIvan Majstorović je jedan od oko 35.000 ljudi, koliko ih je nestalo u ratovima devedesetih na prostoru bivše Jugoslavije.\n"Moje je da čekam i da se nadam, da će neko smoći snage i otvoriti arhive i naći način da kaže istinu – znači istina pre svega. Barem dok sam ja živa da saznam šta se desilo sa mojim dečakom koji je imao samo 17 godina", kaže Ivanova majka Dragana Majstorović.\nDinamika procesa ne obećava skoriji epilog, a pitanje je na svim stranama isto: gde su naši nestali?\n"Ono što je činjenica jeste da smo od poslednjeg obeležavanja Dana nestalih do danas rešili 11 slučajeva nestalih lica, lica srpske nacionalnosti – četiri u Bosni i Hercegovini, tri u Hrvatskoj i dva na Kosovu i Metohiji. To je strašno, ponižavajuće, kako god hoćete", ističe predsednik Komisije za nestala lica Veljko Odalović.\n"Priština kuca na otvorena vrata"\nUz potragu za nestalima idu i međusobne optužbe za nekonstruktivnost.\nIako sve strane upozoravaju da nestali ne smeju biti meta dnevnopolitičkih prepucavanja, oni su često baš to, posebno sa Prištinom, otkako je tema nestalih pre godinu dana obuhvaćena dijalogom.\n"Srbija odbija da se suoči sa tim jer je ubistvo Albanaca počinila državna aparatura. Otvaranje arhive je odgovor da se razjasni sudbina nestalih. To pitanje je ključno u dijalogu sa Srbijom i neće biti održive budućnosti bez tog razjašnjenja", rekao je kosovski premijer Aljbin Kurti.\nIpak, Veljko Odalović navodi da je prištinskoj strani predato preko 2.400 dokumenatra iz arhiva.\n"Mi smo zajedno sa prištinskom stranom radili na ekshumaciji. Pronašli smo pet tela kosovskih Albanaca koja su identifikovana. Govorim o tome da je to kucanje na otvorena vrata. Kakve to arhive druge traže, mislim da bi moralo da budu precizirano", smatra Odalović.\n"Vreme da se angažuju eksperti i ljudi od poverenja na svim stranama"\nDa jedino što ga zanima jeste sudbina nestalih, ponovio je više puta predsednik Hrvatske Zoran Milanović. Poslednji put odgovarajući na pitanje o graničnim sporovima sa Srbijom.\n"Oni te informacije imaju i moraće da ih daju i nama. Treba da se usresredimo na bitno, a to su nestali. To nam ekipa u Beogradu može dati ako želi", rekao je Milanović.\n"Mehanizmi koji postoje su jako ograničeni nasleđem, nepoverenjem i lokalnim zakonodavstvima koja blokiraju i vezuju ruke. To znači da se moraju angažovati i eksperti i ljudi od poverenja na svim stranama, da zajednički rade na pronalaženju nestalih", smatra specijalni izaslanik za rešavanje pitanja nestalih sa Republikom Hrvatskom Veran Matić.\nKaže da je vreme da se u pitanje rešavanja nestalih uključi evropski posrednik. Veruje da će samo uz učešće međunarodne zajednice biti pomaka.\nU toku je i izrada Zakona o nestalim licima. Nadležni najavljuju da će biti gotov do kraja godine.


Početna Članci Analize Analize Goran Vesić – javni funkcioner koji to nije\nGradski menadžer Goran Vesić već tri godine ne prijavljuje imovinu Agenciji za borbu protiv korupcije, niti može da odgovara za zloupotrebu funkcije u kampanji, jer Agencija ocenjuje da Vesić nije funkcioner.\nJedan od najistaknutijih predstavnika vlasti u Beogradu i jedan od najaktivnijih naprednjaka u protekloj izbornoj kampanji, gradski menadžer Goran Vesić, koji je uz gradonačelnika Sinišu Malog najviše koristio svoju funkciju za promociju stranke, neće moći da odgovara za eventualnu zloupotrebu javnih resursa i položaja, jer Agencija za borbu protiv korupcije smatra da Vesić i nije javni funkcioner.\nNaime, organizacija Crta, koja je posmatrala beogradske izbore, uputila je Agenciji više prijava protiv Vesića zbog kršenja nekoliko zakona – Zakona o agenciji za borbu protiv korupcije, Zakona o finansiranju političkih aktivnosti i Zakona o osnovama vaspitanja i obrazovanja, pošto je Vesić na različite načine koristio svoj položaj i rezultate gradskih vlasti za promociju liste oko SNS.\nPrimera radi, Vesić je u kampanji tokom posete jednoj školi u Zemunu, zajedno sa drugim kandidatima za odbornike Milanom Gurovićem i Goranom Grbovićem, govorio o budućim projektima grada Beograda, predstavljajući to kao projekte liste “Aleksandar Vučić – Zato što volimo Beograd“. Inače, prema Zakonu o Agenciji za borbu protiv korupcije, svaki funkcioner je dužan da eksplicitno navede da li govori kao predstavnik vlasti ili kandidat na izborima. Osim toga, sve se to događalo u školi, iako je u školama, po zakonu, zabranjeno stranačko organizovanje i delovanje, što je Crta navela u svojoj prijavi.\nVesić je na sličan način promovisao listu i u medijima. U televizijske emisije bi odlazio kao gradski menadžer, govorio o uspesima gradskih vlasti, a zatim govorio o izborima i hvalio SNS. Ili obratno, Vesićevo gostovanje kao jednog od kandidata za odbornika lako bi se pretvorilo u sumiranje rezultata ekipe koju u prestonici vode upravo Vesić i Mali.\nI na to su se žalili u Crti, navodeći primere iz Vesićevog gostovanja kod stranačkog kolege Vladimira Đukanovića Đuke na televiziji Kopernikus od 15. januara.\n“Mi koji vodimo grad u ime SNS poslednje četiri godine i sama SNS veoma smo ponosni što su svi ovi ljudi pristali da budu na listi naše stranke, odnosno na listi ‘Aleksandar Vučić – Zato što volimo Beograd’, rekao je Vesić u emisiji “Dobro jutro sa Đukom“ ističući da je to “veliko priznanje za nas koji radimo u gradu i SNS i za SNS”.\nMeđutim, Agencija za borbu protiv korupcije na ove prijave je odgovorila da Vesić nije javni funkcioner, pozivajući se na odluku iz 2015. godine, prema kojoj pomoćnik gradonačelnika (Vesić je gradski menadžer, odnosno pomoćnik gradonačelnika u oblasti ekonomskog razvoja) nema ovlašćenja rukovođenja i donošenja odluka.\nZaista, ova odluka postoji – reč je o mišljenju Agencije iz 2015. Naime, nakon što je Agencija izrekla meru upozorenja jednom pomoćniku gradonačelnika (ne navodi se kom) zbog gomilanja funkcija, on se žalio i Upravni sud je presudio u njegovu korist, piše u izveštaju Agencije za 2015. godinu. Iako se ne navodi o kom funkcioneru je reč, Agencija od tada isto tretira sve pomoćnike gradonačelnika, kao da nisu javni funkcioneri, pa i Vesića.\nDrugi mediji dosta su pisali o gradskom arhitekti (pomoćnik gradonačelnika u oblasti urbanizma) Milutinu Foliću, takođe zbog potencijalnih kršenja Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, ali očigledno da se ovaj zakon na njih više ne odnosi.\nInače, Vesić od te 2015. godine kada je doneta ova odluka, više ne prijavljuje imovinu. Poslednji put to je učinio u januaru 2015. godine.\nIstinomer je sproveo anketu među svojim čitaocima sa pitanjem – da li je Goran Vesić javni funkcioner. Većina odgovora bila je pozitivna, jer očigledno građani Vesića vide kao javnog funkcionera.\nBudući da nismo sigurno ni da li sam Vesić ne misli da je javni funkcioner, pokušali smo da zakažemo razgovor sa njim i da ga pitamo, ali bez uspeha. Istinomer je Agenciju za borbu protiv korupcije pitao zašto Vesić već tri godine ne prijavljuje imovinu, ali odgovor nismo dobili.\nŠef pravnog tima Crte Pavle Dimitrijević kaže da to što Vesić ne spada u krug javnih funkcionera znači da bi trebalo menjati zakon, jer je, kako kaže, nesporan uticaj gradskog menadžera na proces odlučivanja.\n“Rešenje za ovakve situacije bi bilo proširivanje kruga lica koja imaju status javnih funkcionera i na ona lica koja po svojoj funkciji imaju ili mogu imati uticaj na donošenje odluka ili uopšte upravljanje gradom. Mislim da ne postoji niko u Beogradu, ali ni u Srbiji ko veruje da Goran Vesić kao gradski menadžer i pomoćnik gradonačelnika nema uticaj na bilo kakvo odlučivanje, već samo predlaže i savetuje”, ističe Dimitrijević.\nDimitrijević postavlja pitanje i da li Vesić zapravo izlazi iz svog delokruga rada.\n“Ukoliko se striktno držimo ovlašćenja i zadataka pomoćnika gradonačelnika, postavlja se pitanje da li Vesić svojim javnim delovanjem u kampanji, ali i inače, izlazi iz okvira svojih nadležnosti i dužnosti. Otvaranje putne infrastrukture, posete različitim javnim funkcionerima i drugi javni nastupi za promociju rada Gradske uprave ne spadaju pod ‘savetovanje i predlaganje inicijativa'", ocenjuje Dimitrijević.\nI organizacija Transparentnost Srbija, koja je pratila funkcionersku kampanju pred izbore u Beogradu, Vesića posmatra kao funkcionera. Prema njihovim nalazima, Vesić i gradonačelnik Mali značajno su bili aktivniji u odnosu na prethodni period, pre početka kampanje.\n“Siniša Mali i Goran Vesić imaju oko 50% više promotivnih aktivnosti nego u neizbornom periodu, i najviše u posmatranom uzorku u apsolutnim brojevima (30 Mali, 24 Vesić)”, navodi se u izveštaju Transparentnosti objavljenom nakon lokalnih izbora u Beogradu.\nInače, osim gostovanja kod Vladimira Đukanovića, Vesić je tokom kampanje gostovao kod još jednog “kolege“ – kandidata za odbornika u Skupštini grada Beograda Živorada Žike Nikolića, poznatijeg kao Žika Šarenica. Zabeležili smo i kako je u kampanji obeležavao kraj radova na Kosančićevom vencu i na Brankovom mostu – naglašavajući kako su radovi završeni pre roka - iako su oba projekta zapravo kasnila mesecima ili čak godinama.\nVesić je bio i u središtu medijske afere koja je obeležila protekle izbore – afere “regler“, pošto je članica Saveta REM-a Olivera Zekić optužila javni servis da je za dva decibela smanjio ton Vesiću prilikom gostovanja u emisiji “Upitnik“. I Vesić je tada obećao da će tužiti RTS, koji je ubrzo prvo interno, a potom i uz pomoć spoljnih eksperata utvrdio da smanjivanja tona nije bilo.\nInače, reč je tolikim razlikama, koje običan slušalac ne bi mogao ni da primeti. Tako je Vesić pored svih pogodnosti dobio i zastupnicu u liku članice Saveta REM-a, pa i celog REM-a, koji je inače u kampanji “prevideo“ mnogo stvarnih kršenja zakona i principa profesionalnog izveštavanja.\nOčigledno je da je Vesić, inače čovek bogate biografije, sada postao jedan od sinonima za funkcionersku kampanju. Podsećamo, prema podacima Transparentnosti, u kampanji pred parlamentarne izbore 2016. Vesić je povećao broj promotivnih aktivnosti za gotovo 300 odsto, u odnosu na prethodnu godinu, iako tada nije ni bilo izbora u Beogradu. Gradski menadžer tako, dakle, iz kampanje u kampanju koristi svoje aktivnosti koje u suštini plaćaju građani, a za promociju liste oko SNS. Međutim, trenutno nema načina da saznamo koliko novca je u pitanju, niti načina da Vesić odgovara za potencijalno kršenje zakona.\nGoran Vesićfunkcionerska kampanjaAgencija za borbu protiv korupcije


27. Feb 2020 1070\nSistem za odsumporavanje (OGD) vrijedan 83 miliona evra, koji je nedavno pušten u probni rad u Termoelektrani Ugljevik mogao bi da bude promašena investicija ukoliko uprava pod hitno ne pronađe rješenje za pokvarene elektrofiltere, bez kojih čitav sistem ne može da funkcioniše, otkriva portal CAPITAL.\nDa podsjetimo, 2017. godine, kao preduslov za izgradnju postrojenja za odsumporavanje dimnih gasova ovi filteri su remontovani. Preduzeće iz Češke je za svoj rad naplatilo 20 miliona maraka, a sada prema nezvaničnim saznanjima nije ponudilo adekvatno rješenje problema.\nTri godine kasnije, taj skupo plaćeni posao bi se upravi RiTE mogao da obije o glavu s obzirom da preko elektrofiltera u sistem za odsumporavanje ulazi dim čija je koncentracija čvrstih čestica i do tri puta veća od one koju sistem može da podnese.\nNaime, da bi postrojenje uspješno radilo koncentracija čvrstih čestica na njegovom ulazu ne bi trebala da bude veća od 50 miligrama po kubnom metru, a ona je u pojedinim danima januara išla i do 180 miligrama.\nZbog ogromnih vrijednosti došlo je i do akcidenta, a imajući u vidu uticaj na habanje opreme RiTE Ugljevik je u januaru bio prinuđen da ugasi postrojenje za odsumporavanje.\nKako je u svom alarmantnom izvještaju upozorio Zlatko Malović, inženjer i projekt menadžer za izgradnju postrojenja OGD procjenjuje da će takvo opterećenje izazvati brojne posljedice na ovom postrojenju.\n“U slučaju više koncentracije smanjuje se efikasnost uklanjanja So2, manja je efikasnost isušivanja gipsa, smanjuje se efikasnost filter prese, a povećava habanje lopatica ventilatora. Mehanički životni vijek trajanja lopatica će se smanjiti za oko 50 odsto ukoliko postrojenje radi na 100 mg po kubnom metru”, navodi on u svom izvještaju koji je u posjedu portala CAPITAL.


FILMADŽIJE, DA LI STE SPREMNI… FCS 5. februara raspisuje konkurse za unapređenje scenarija i studentske filmove | Headliner\nHome»Film»FILMADŽIJE, DA LI STE SPREMNI… FCS 5. februara raspisuje konkurse za unapređenje scenarija i studentske filmove\nHeadliner.rs / 02/02/2018 /\t0\t/\t423\nFilmski centar Srbije objavio je kalendar konkursa za 2018. godinu, a prvi će 5. februara biti raspisani konkursi za finansiranje unapređenja i razvoja filmskih scenarija i za sufinansiranje studentskih završnih filmova.\n“Svaka kategorija konkursa biće otvorena mesec dana od dana objavljivanja, komisije će svoje predloge dostaviti Upravnom odboru u roku od 60 dana, a Upravni odbor će nakon toga odluke doneti u roku od 15 dana”, navodi se u saopštenju FCS.\nKonkursi za sufinansiranje proizvodnje dugometražnih dokumentarnih filmova i sufinansiranje proizvodnje kratkometražnih dokumentarnih filmova biće raspisani 12. februara 2018. godine, dok će 19. februara biti raspisani konkursi za sufinansiranje proizvodnje kratkometražnih animiranih filmova i sufinansiranje razvoja projekata domaćih dugometražnih animiranih filmova.\nKonkurs za sufinansiranje proizvodnje manjinskih koprodukcija biće raspisan 26. februara 2018.\nKonkursi za sufinansiranje proizvodnje domaćih dugometražnih igranih filmova, sufinansiranje proizvodnje domaćih dugometražnih filmova sa nacionalnom temom i sufinansiranje žanrovski određenog dugometražnog igranog filma sa komercijalnim potencijalom biće raspisani 5. marta, a oni koji žele, moći će da konkurišu samo za jednu kategoriju od tri raspisane.\nDvanaestog marta biće raspisani konkursi za sufinansiranje proizvodnje eksperimentalnih filmova, video arta i filmova sa zahtevnim sadržajem i sufinansiranje proizvodnje kratkometražnih igranih filmova.\nKonkurs za preddigitalizaciju i digitalizaciju bioskopa biće raspisan 2. aprila, dok će konkurs za stimulaciju kvaliteta biti raspisan 14. maja. 25. juna biće raspisan konkurs za sufinansiranje razvoja projekata domaćih dugometražnih filmova.\nKonkursi za stimulacija bioskopskog prikazivanja domaćih filmova, stimulaciju gledanosti i stimulaciju distribucije biće raspisani 1. jula, a konkursi za sufinansiranje proizvodnje domaćih dugometražnih igranih filmova, sufinansiranje proizvodnje kratkometražnih igranih filmova, sufinansiranje proizvodnje domaćih dugometražnih dokumentarnih filmova i sufinansiranje proizvodnje kratkometražnih dokumentarnih filmova biće raspisani 20. avgusta.\nKonkursi za finansiranje unapređenja i razvoja filmskih scenarija, sufinansiranje proizvodnje manjinskih koprodukcija i sufinansiranje proizvodnje dugometražnih animiranih filmova biće objavljeni 27. avgusta.\nTags:FCSFilmski centar Srbijekonkursstudentski filmovi\n"URLIK" IZ SRCA GRADA... Novi beogradski post grandž bend Danga objavio svoju prvu pesmu\nSIDA NEMA VEĆ 39 GODINA, ALI... pank nije mrtav\nArtan Lili, počelo je… Pet video premijera, pet dana zaredom na RTS- u


Škole u Republici Srpskoj zatvorene sedam dana – Okvir\nŠkole u Republici Srpskoj zatvorene sedam dana\nŠkole u Republici Srpskoj biće zatvorene sedam dana zbog pogoršane epidemiološke situacije, a radno vreme ugostiteljskih objekata ograničava se na period od 06.00 do 22.00 časova, odlučio je danas Republički štab za vanredne situacije.\nSamim tim, obustavlja se i organizovanje produženog boravka i jutarnjeg čuvanja. Škole će organizovati nastavu na daljinu, a.ministarka prosvete i kulture Natalija Trivić rekla je za RTRS da će školama sutra ujutru biti dostavljene instrukcije o načinu izvođenja onlajn nastave.\nTrivić je na konferenciji za novinare nakon sednice Štaba, rekla da je obustava nastave u školama preventivna mera, napominjući da u školama nema širenja virusa.\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić rekao je da na visokoškolskim ustanovama nastava neće biti obustavljena, ali da će u narednih sedam dana, u zavisnosti od epidemiološke situacije, biti revidirane mere za sve nivoe obrazovanja.\nBojko Borisov pozitivan na kovid\nMihajlović: Energetski bezbedna zemlja


Ugledni Vlasenčanin smrtno stradao prilikom sudara automobila i voza u Živinicama (FOTO) - Zvornicki.ba\nUgledni Vlasenčanin smrtno stradao prilikom sudara automobila i voza u Živinicama (FOTO)\nJedna osoba je smrtno stradala u saobraćajnoj nesreći koja se juče dogodila na pružnom prijelazu u naselju Suha kod Živinica, potvrđeno je za Klix.ba.\nGlasnogovornica Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona Amra Kapidžić za kazala je da se saobraćajna nesreća dogodila oko 12:25 sati u mjestu Suha, a učestvovali su automobil i voz.\nKako saznajemo, u ovoj saobraćajnoj nesreći su učestvovali automobil marke Citroen i voz Željeznica Federacije Bosne i Hercegovine. Trenutno je u toku obavljanje policijskog uviđaja, nakon kojeg će biti poznati tačni detalji saobraćajne nesreće.\nSaznajemo da je u ovoj saobraćajnoj nesreći smrtno stradao Abdulgafar Alihodžić iz Vlasenice. Alihodžić je svojim radom u prethodnom periodu zadobio ugled među svim Vlasenčanima, a posebno su ga cijenili Bošnjaci Vlasenice koji su se vratili u ovu opštinu, ali isto tako i Vlasenčani širom svijeta koji su imali neograničeno povjerene u nastradalog.\nMnogobrojni Vlasenčani, Podrinjci i poznaovaci nastradalog šokirani su jučerašnjom viješću o smrti njihovog prijatelja. Saučešenje i tugu podijelili su putem društvenih mreža.


Vesti online / Vesti / Svet / Tramp danas u tornadom pogođenoj Alabami\nOčekuje se da će Tramp danas obići seoski okrug Li, na istoku Alabame, gde su 23 osobe nastradale u nedelju u razornom tornadu "Boregar", snage četiri na "Fudžita skali", čiji je "put uništenja" bio širok gotovo kilometar, sa udarima vetra od 270 km/h, prenosi AP.\nU trenutku kada je napuštao Vašington, Tramp je izjavio da očekuje da će se sastati sa guvernerom Alabame Kejem Ajvijem i ljudima koji su "teško postradali u tornadu".\nPredsednik Tramp je rekao i da je naložio Federalnoj agenciji za vanredne situacije (FEMA) da Alabami da staus "A Plus" dok se država oporavlja od ove elemntarne nepogode.\nTramp je ranije ove nedelje rekao da cela zemlja "šalje svoju ljubav i molitve neverovatnim ljudima Alabame" i da "što god možemo, činimo za njih".\nTo je bio jedan od najmanje 38 tornada za koje je potvrđeno da su se spustili preko jugoistoka SAD na početku smrtonosnog vikenda za Alabamu.\nZbog pričinjene štete u Alabami je zvanično proglašena stanje prirodne katastrofe u utorak, s obzirom da je predsednik Tramp naredio federalnu pomoć kako bi se pomogli trenutni napori lokalnih vlasti za oporavak države.\nGuverner Ajvi je potpisao sporazum o pomoći u slučaju katastrofe sa FEMA-om i naredio da se državne zastave spuste na pola koplja do zalaska sunca u nedelju.\nTornado koji je pogodio oblast Bernard u Alabami najsmrtonosniji je u SAD posle onog u maju 2013. godine, kada je tornado snage pet, ubio 24 osobe u saveznoj državi Oklahoma.\nAlabama i nekoliko drugih južnih država uskoro bi mogle biti pogođene novim ozbiljnim olujama, uključujući i mogućnost tornada, sa novim olujnim sistemom za koji se očekuje da će ovog vikenda proširiti na jug, saopštili su meteorolozi.\nTramp je u Alabami je na predsedničkim izborima 2016. godine imao veliku podršku, a čini se da predsednikova reakcija na prirodne katastrofe ponekad varira u zavisnosti od nivoa političke podrške koju je dobio od tog regiona, tvrdi AP.


Radio televizija Rožaje - Saopštenje sa 176. sjednice Vlade Crne Gore\n„Ovo što mi radimo rade gotovo sve zemlje svijeta – prilagođavaju budžet novim okolnostima“ – saopštio je na sjednici, i na konferenciji za medije nakon sjednice Vlade ministar finansija Darko Radunović.\nVlada je, shodno rebalansu budžeta, utvrdila Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o zaduživanju za 2020. godinu u kojoj su definisana nedostajuća sredstva i načini finansiranja budžeta tako što će, pored depozita, nedostajuća sredstva od 338 miliona eura biti obezbijeđena kroz zaduženje na međunarodnom i domaćem tržištu. Usvojena je i Informaciju o polaznim osnovama za pregovore sa Međunarodnom bankom za obnovu i razvoj (IBRD) za zaključenje aranžmana za „Dopunski zajam za finansiranje razvojne politike - otpornost fiskalnog i finansijskog sektora“ i utvrđen je Prijedlog zakona o završnom računu budžeta Crne Gore za 2019. godinu.\nVlada jhe utvrdila Prijedlog zakona o izmjeni i dopuni Zakona o finansiranju upravljanja vodama. Razlog za njegovo donošenje sadržan je u potrebi kontinuiranog unapređenja zakonodavnog okvira i omogućavanja što efikasnijeg modela upravljanja vodnim resursima, a s tim u vezi, i unapređivanja i sistema funkcionisanja finansiranja upravljanja vodama. Izmjenama je predviđeno da se naknada za korišćenje vode plaća i za njeno korišćenje u izuzetno povoljnim prirodnim uslovima, korišćenjem hidroakumulacija, a obračunava se osim prema zapremini (m³) hidroakumulacije ili njenog dijela utvrđenoj tehničkom dokumentacijom, i prema „korisnoj“ površini (m²) povremeno plavljenog zemljišta, i to prema razlici površina vodenog ogledala akumulacije (m² ) pri maksimalnoj i biološki minimalnoj zapremini akumulacije utvrđenoj tehničkom dokumentacijom.


Tanjug 16. maja 2022. 18:31\nTIRANA – Bosna i Hercegovina preuzela je danas od Albanije jednogodišnje predsedavanje Jadransko-jonskom inicijativom i Strategijom EU za Jadransko-jonski region.\nPredsedavanje u ime BiH preuzeo je zamenik ministra inostranih poslova u Savetu ministara Josip Brkić na ceremoniji održanoj tokom ministarskog sastanka zemalja članica inicijative i strategije u Tirani, saopšteno je iz resornog ministarstva.\nBrkić je najavio da će BiH tokom predsedavanja nastaviti da promoviše evropske vrednosti s posebnim fokusom na potrebu pridruživanja Balkana EU, prenosi Srna.\n„Radi sprovođenja prioriteta predsedavanja, BiH će organizovati niz aktivnosti u oblasti jačanja uloge mladih, zaštite životne sredine, turizma, kulture, te digitalne i infrastrukturne povezivosti u regionu“, dodao je Brkić.\nNa ministarskom sastanku je usvojena „Tiranska deklaracija“ u kojoj se posebno naglašava da proširenje EU na Balkan i u geostrateškom smislu predstavlja dalje ulaganje u stabilnu, snažnu i ujedinjenu Evropu.\nMinistri su zatražili od članica EU da se BiH dodeli kandidatski status za članstvo što je pre moguće i da se odredi datum početka pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom tokom predsedavanja Francuske EU.\nPored BiH, u Jadransko-jonskoj inicijativi su i Srbija, Crna Gora, Grčka, Hrvatska, Italija, San Marino, Severna Makedonija i Slovenija.


NoviMagazin.rs - Otac pregazio ćerku kamionom\n► Otac pregazio ćerku kamionom\nOtac pregazio ćerku kamionom\nPetogodišnja S. D. iz Šajkaša, u opštini Titel, nastradala je danas popodne kada je na nju naleteo kamion kojim je upravljao njen otac B. D. (33).\nKako Radio-televizija Vojvodine nezvanično saznaje, tragedija se dogodila oko 18 sati, na ledini iza porodične kuće u Ulici Sonje Marinković, gde su se deca igrala dok su otac nastradale devojčice i još nekoliko ljudi pretovarali soju iz kombajna.\nPrema izjavama očevidaca, zbog velike prašine vidljivost na ledini gde su obavljani poljoprivredni radovi bila je minimalna a nesreća se dogodila iako su deca nekoliko puta bila opominjana da se sklone.\nPosle obavljenog uviđaja očekuje se zvanično saopštenje.\nautor: SA\tizvor: Beta/Novi magazin\tkamion /\nGolman Zvezde oborio pešaka\nGolman Crvene zvezde Boban Bajković naleteo je danas automobilom na pešaka u Ustaničkoj ulici u Beogradu. Pokosio dvoje ljudi na autobuskom stajalištu\nMuškarac i žena poginuli su u ponedeljak uveče na autobuskoj stanici u beogradskom naselju Banjica kada je na njih naleteo automobil. Poginuo u nesreći u Zvečanu\nJednan muškarac je poginuo, a još jedan zadobio teške povrede u saobraćajnoj nesreći u Zvečanu. Sedmoro poginulih u sudaru kod Pančeva


Vidovdanski moto skup 25. juna u Kosovskoj Mitrovici, specijalni gost grupa „Kerber“ - Radio Kontakt Plus\nVidovdanski moto skup 25. juna u Kosovskoj Mitrovici, specijalni gost grupa „Kerber“\ngrad09:50, 19.06.2022Izvor: Radio Kontakt Plus\nVidovdanski moto skup, prvi pod ovim nazivom, biće održan 25. juna u Kosovskoj Mitrovici, u okviru kojeg će nastupiti legendarni sastav „Kerber“ iz Niša.\nFoto: Moto klub „Gazimestan“/Edit\nOva jednodnevna manifestacija, okupiće bajkere sa Kosova i Metohije, iz centralne Srbije, ali i susednih zemalja.\n„Imamo najave da će doći bajkeri iz cele Srbije i regiona. Nadam se da ćemo napraviti tradiciju i da će se moto skup održavati i narednih godina“, kaže za Radio Kontakt Plus, Nikolaj Zaporožac ispred ovdašnjeg Moto kluba „Gazimestan“, koji je organizator ovog događaja.\nMuzički program, kao centralni deo ove manifestacije, koji će biti organizovan na platou Srednje tehničke škole „Mihailo Petrović Alas“, počeće u 18.00 časova nastupom lokalnog di-džeja Džo. Potom će se na binu popeti „Kontra bend“ iz Štrpca, nakon kojeg će uslediti koncert „Kerbera“, jedne od najstarijih niških rok grupa.\nMuzičkom programu prethodiće dolazak bajkera, bez defilea, navodi Zaporožac.\n„Nadam se da će biti dobra priča, budući da se tada održava ’Mitrovački festival kulture’, očekujemo veliku posećenost“, kaže Zaporožac.\nManifestacija je humanitarnog karaktera i sav prikupljen prihod, biće upućen braći Lazaru i Božidaru Radosavljević iz sela Ulije kod Leposavića.\nPokrovitelji Vidovdanskog moto skupa su Kancelarija za Kosovo i Metohiju i Privremeni organ opštine Kosovska Mitrovica.\nManifestaciju su podržali i opštine Leposavić, Zubin Potok i Zvečan, kao i mnogi privrednici: diskont “Vrbas”, kafe “Xplicit”, veledrogerija “Laketić”, restorani brze hrane “Garfild” i “Duo Grill”, restoran “Hajdučki konak”, samouslužna perionica “Team B”, butik “Martini Vesto”, fotokopirnica “Modul”, butik “Tudors”, motel “Biševac”, trafike “Buki”i “Ramiza”, stolarska radionica “Wood Design”, “Jokić Garage” – Grabovac, kafe “Golden Sky” – Zvečan, restoran “Vidovdan” – Grabovac, motel/restoran “Izvor” – Grabovac, “Caffe Caffe” - Кosovska Mitrovica, prodavnica “Nijansa” - Кosovska Mitrovica i benzinska pumpa “Sekos” – Rudare.\nSlična manifestacija prethodno je održavana pod nazivom “Bajk rok misija”.\nFoto: Moto klub „Gazimestan“


Kakva je sudbina naknada za troškove ukopa umrlog penzionera?\nGodinu od usvajanja novog zakona o PIO-u u Federaciji, penzioneri su ostvarili određene pogodnosti. Jedna od njih je naknada za članove porodice u visini prosječne penzije u Federaciji za troškove ukopa umrlog penzionera. Ovoj populaciji je to nedovoljno, a izražavaju i bojazan da bi i to moglo biti ukinuto.\nInformaciju o tim navodima potražili smo u resornom federalnom ministarstvu, ali odgovor nismo dobili.


Poslanik SNSD-a ne vidi nikakvu razliku između medicinskog i industrijskog kiseonika "O je O" - Leutar.net\nPoslanik SNSD-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Momčilo Antonić na tviter nalogu, povodom najnovije afere „Kiseonik“, ne vidi nikakvu razliku između medicinskog i industrijskog kiseonika.\n„Moje skromno znanje iz hemije (O.Š.) je da je kiseonik hemijski element koji ima oznaku ,,O“. Može li mi objasniti neko razliku između medicinskog i industrijkog kiseonika? Кoje su im hemijske formule? Može i gradonačelnik, jer on očigledno vlada materijom“, napisao je Antonič.\nPodsjetimo da je gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković iznio šokantne informacije, dokumentovane, da je laktaška firma „TGT Tehnogas“ iz Laktaša, čiji je vlasnik bivši ministar policije Republike Srpske Stanislav Čađo, uvozila i isporučilvala kiseonik za potrebe UKC-a koji, kako tvrdi, nije medicinski već industrijski.\n„Prema podacima koje imamo uvezen je tehnički industrijski kiseonik“, rekao je Stanivuković, navodeči da je ugovor sa firmom TGT za ovu godinu vrijedan dva miliona maraka, a da je do sada isplaćeno 1.350.000 KM.


M. Z. - Blic\nKontroverzni australijski teniser Nik Kirjos posle velike borbe u pet setova se plasirao u drugo kolo Vimbldona, nakon što je izašao kao pobednik u duelu sa Džordanom Tompsonom. Njegov naredni protivnik će biti Rafael Nadal, koji nije imao problema sa Sugitom.\nKAKO BEZ NAJBOLJEG U FINALU? Voriorsi ovakve vesti NIKAKO NISU ŽELELI DA ČUJU\nKošarkaši Golden Stejta su u prvom meču finala plej-ofa NBA lige poraženi od Toronta u gostima sa 118:109, a na tom meču za "ratnike" nije mogao da igra Kevin Durant.\n"SVE ONO ŠTO RADI NA ŠLJACI STVARA MI DODATNI PRITISAK" Novak otkrio šta je to što ga motiviše na NAJVEĆIM TURNIRIMA\nNajbolji svetski teniser Novak Đoković bez imalo muke je došao do trećeg kola Rolan Garosa, pošto je u prve dve runde preslišao Poljaka Hurberta Hurkača i Henrija Laksonena, igrača iz Švajcarske. Ove subote ga čeka novi izazov i duel sa malo poznatim Italijanom Salvatoreom Karuzom.\nProblematični australijski teniser Nik Kirjos ne učestvuje na Rolan Garosu, ali se uprkos tome našao u centru pažnje za vreme trajanja drugog grend slema u sezoni. Pogađate, ponovo su to stvari koje ga odlikuju, a to su provokacije i ispadi.\nFudbaleri Čelsija osvojili su trofej u Ligi Evrope, pošto su u finalu u Bakuu ubedljivo savladali Arsenal sa 4:1. Jedan od junaka pobede "plavaca" bio je Olivije Žiru, koji je na "Stamford Bridž" došao upravo iz redova "tobdžija".\nNaš reprezentativac Adem Ljajić je okončao sve spekulacije oko povratka u Seriju A, pošto je obelodanjeno za koji će klub naredne sezone nastupati.\nKošarkaši Bajerna, koje sa klupe predvodi Dejan Radonjić, slavili su i u drugom meču četvrtfinala plej-ofa protiv Braunšvajga, pa su tako poveli u seriji sa 2:0 i došli su na korak do plasmana u polufinale nemačkog šampionata.\nU Bugarskoj se ništa ne menja... Ludogorec je dominantan već sezonama, a superiornost je potvrdio ovog petka, kada je i zvanično odbranio titulu šampiona.\nKako je Blicsport prvi najavio ovog ponedeljka, Džok Lendejl je napustio Partizan i potpisao je ugovor sa Žalgirisom, što je litvanski šampion i potvrdio na zvaničnom Tviter nalogu.\nOproštaji fudbalera od kluba u kom su igrali, pa i odlazak u penziju umeju da budu prilično emotivni i o njima se priča. Ali, način na koji je jedan francuski arbitar otišao u penziju, sigurno će obići Evropu.\nItalijanski stručnjak Masimilijano Alegri sledeće sezone neće voditi Juventus sa klupe, pošto je došlo do rastanka između dve strane, saopštili su ovog petka čelnici “stare dame” u zvaničnom saopštenju.


Otvorena nova Vipova digitalizovana prodavnica Otvorena nova Vipova digitalizovana prodavnica – Personal magazin\nOtvorena nova Vipova digitalizovana prodavnica\nDanas je svečano otvoren redizajniran Vipov prodajni centar u Knez Mihailovoj ulici broj 9 koji konceptualno objedinjuje digitalnu komunikaciju, ekološke materijale i srpske etno motive. Vipov novi prodajni koncept primenjen je prvi put u decembru prošle godine i do sada je realizovan u četiri grada u Srbiji, i to u Zaječaru, Šapcu, Pirotu i Beogradu.\nUz aktuelne promocije, Vip je najavio specijalna iznenađenja za posetioce koji narednih dana svrate u Knez Mihailovu 9. Svi korisnici koji potpišu novi ili obnove stari ugovor dobiće na poklon paket od 1 GB besplatnog interneta tokom mesec dana. Vip je obezbedio i 400 ulaznica za 12. Beogradski festival igre čiji je generalni sponzor, za svojih prvih 200 korisnika koji posete ovu radnju 18. marta od 16 časova.\n„Industrija mobilnih telekomunikacija se veoma brzo menja i to stvara potrebu za drugačijim pristupom dizajnu naših prodajnih centara. Više od godinu dana radili smo na novom konceptu i verujemo da smo uspeli da stvorimo prodajni prostor koji po svojoj organizaciji i konceptu usluživanja pomera granice dosadašnjeg iskustva korisnika“, istakao je Dejan Turk, direktor/CEO Vip mobile, nakon presecanja vrpce na ulazu u prodavnicu.\nNajveća Vipova prodavnica izgleda kao prostrana prijatno uređena dnevna soba prijatelja koji prati najsavremenije tehnologije, veoma drži do zaštite životne sredine i ljubitelj je nacionalnog folklora. Ljubazni Vipovci na ulazu dočekuju i usmeravaju korisnike u posebno organizovane zone u kojima su izloženi najatraktivniji uređaji iz aktuelne ponude, zatim dodatna oprema, a tu je i deo gde mogu da isprobaju izložene mobilne uređaje i da se direktno upoznaju sa ponudom uz asistenciju savetnika prodaje koji su tu da pomognu u odabiru najboljeg rešenja za njihovu mobilnu komunikaciju. Posebno prijatan kutak predstavlja zona za relaksaciju gde korisnik može da predahne i da razmisli o kupovini, ali i da pronađe zanimljive multimedijalne sadržaje za dete ili drugog pratioca.\nOtvorena nova Vipova digitalizovana prodavnica was last modified: March 17th, 2015 by Redakcija\nMyOpel mobilna aplikacija\nProjekat „Moja prva aplikacija“ podržan od strane ministarstva


Dan online - Regioni: Preduzetništvo i turizam šanse napretka - 2016-07-24\nRegioni ALEKSANDAR STJEPČEVIĆ I KARL KORAC RAZGOVARALI O RAZVOJNIM POTENCIJALIMA OPŠTINE KOTOR Preduzetništvo i turizam šanse napretka\nKOTOR - Predsjednik Opštine Kotor dr Aleksandar Stjepčević sa saradnicima i šef Odsjeka Evropske komisije za turizam, nove i kreativne industrije Karl Korac, razgovarali su o razvojnim potencijalima kotorske opštine, ali i o mogućnostima za dalji razvoj turizma i kreativnih industrija, te o modalitetima podrške Evropske unije na projektnom principu.\nNa sastanku u Kotoru bilo je riječi o značajnim potencijalima Kotora i mogućnostima za privlačenje direktnih investicija u ovoj oblasti, kao i uključivanje Kotora u turističku ponudu i puteve Evrope, posebno u odnosu na kinesko tržište.\nU saopštenju dostavljenom „Danu“ iz Opštine Kotor, navodi se i da su predstavnici EK informisani da je Kotor u svojim razvojnim prioritetima prepoznao razvoj preduzetništva, turizma, kreativnih industrije i sektora prerade hrane. Istaknuta je tendencija da se podstakne kompletna integracija svih slobodnih potencijala razvoja turističkog sektora, kao i da Kotor postane prepoznat kao centar kreativnih industrija.\nKorac je istakao da prepoznaje značaj Kotora i Crne Gore u kontekstu strategije Evropske unije za Jadransko-jonski makroregion, kao i veliku šansu da kroz raspoložive fondove Evropske unije objedini razvoj turizma i kreativnih i novih industrija.\nPredstavnici Opštine Kotor najavili su investicionu konferenciju koju će biti organizovana u septembru, a na koju će biti pozvani svi predstavnici diplomatskog kora u Crnoj Gori, kao i renomirani investitori iz zemalja regiona.B.M.


[ 29/09/2020 ] Japanski premijer pozvao Putina da okončaju Drugi svetski rat i reše teritorijalni spor\tVesti\n[ 29/09/2020 ] Nedelja vizuelne umetnosti u programu Kaleidoskopa kulture\tKultura\n[ 29/09/2020 ] Ako bude izručen Asanžu preti najozloglašeniji zatvor u SAD\tUncategorized\n[ 29/09/2020 ] Rolan Garos: Lajović u drugom kolu, Đere ispao\tSport\n[ 29/09/2020 ] SANIRANI BUNARI NA IZVORIŠTU “RATNO OSTRVO“ (VIDEO)\tDRUŠTVO\nHomeDRUŠTVOSubotički gimnazijalci odužili se profesorki koja im je umesto roditelja dolazila na maturski i diplomski\nSubotički gimnazijalci odužili se profesorki koja im je umesto roditelja dolazila na maturski i diplomski\n22/05/2020Redakcija BALKAN TVDRUŠTVO, Vesti0\nBivši đaci Svetlane Simić osnovali fondaciju i žele da dodele stipendiju kojom će sačuvati sećanje na njen pedagoški i humanitarni rad\nPoslednja generacija: Svetlana Simić sa učenicima (Foto privatna arhiva)\nSubotica – Školovanje nisu samo obaveze, učenje, trka za ocenama već i uticaji koje mlado biće trpi tokom svog stasavanja u zrelu osobu. Kada se osvrne unazad upravo ti uticaji, ljudi i događaji koji su presudno oblikovali ličnosti jeste ono što se nosi iz školskog doba. Za generaciju učenika Gimnazije „Svetozar Marković” to je nesumljivo bila i profesorica Svetlana Simić. Kako bi joj se, sada i posthumno odužili za sve ono čemu ih je učila, a bilo je to mnogo više od poznavanja nemačkog jezika i gramatike, što je bila njena osnovna struka, ovi danas mladi ljudi formirali su Humanitarno udruženje „Svetlana S. Simić”.\n‒ Prošle godine smo se okupili, mi učenici njene poslednje generacije koju je vodila kao razredni starešina 1996. godine, a uvek se okupimo kada iz inostranstva dođu naši drugari koji žive preko okeana. Naravno, povela se reč o profesorici Simić, i tada je Željka Šikman Udovičić, koja živi u Kanadi, predložila da formiramo udruženje i kroz njega pomognemo drugima ‒ priča nam Miroslav Rašević, jedan od troje osnivača udruženja. Rašević je danas elektroinženjer i kroz njegovo sećanje provejava uverenje da bi do diplome stigao znatno teže da nije bilo profesorice Svetlane Simić da ga podrži. „Prvi put sam iz Sarajeva došao u Suboticu 1992. i upisao prvi razred Gimnazije i ona mi je bila razredni starešina. Onda smo se sa roditeljima vratili u Sarajevo, da bi ponovo izbegli 1996. godine i ja upisujem drugo polugodište u istom, njenom razredu.” Kaže bio je to težak period, uz sve turbulencije mladosti, bio je tu i teret izbeglištva. „Bila je fokusirana na edukaciju, ali je ona mnogo razgovarala sa svima nama. Poklanjala nam pažnju ne samo nama izbegličkoj deci već se prema čitavom razredu odnosila sa majčinskom brigom”, priča Rašević. Dubinu njene emotivnosti dobro je osetila Željka koja se u Subotici obrela sama, profesorica Simić pomogla je da je smeste u Dom učenika, povremeno je prihvatala kod sebe. Danas je Željka uvaženi član kanadskog društva gde je dobila studentsku stipendiju kao lokalna istaknuta ličnost i aktivni član zajednice. U pismu iz Kanade seća se: na maturskom i diplomskom ispitu sa njom nisu mogli da budu mama i tata, ali bila je profesorica Simić.\nMeđu osnivačima humanitarnog udruženja je i Aleksandar Dimitrijević, pravnik, nećak profesorice Simić. Poslednjih godina svog života, a umrla je 2009. godine posvetila je njemu, čuvala ga i brinula o njemu. „Ona je bila čovek pun vrlina, učila me je dobroti i tome da nikada ne smem da sudim drugima”, kaže Dimitrijević.\nCilj humanitarnog udruženja je da sačuva sećanje na profeoricu Simić upravo kroz dalje činjenje dobrih dela, onako kako je to i ona sama radila. Ovo udruženje je tek na svom početku, ali žele već narednog meseca da dodele jednokratnu stipendiju u visini od 60 hiljada dinara, maturantu Gimnazije „Svetozar Marković”. ‒ Postoje veoma talentovovani i dobri đaci koji žive u teškoj materijalnoj situaciji. Naša ideja je da im sa ovom pomoći olakšamo dalje školovanje, upis na fakultet ‒ kaže Rašević. Uz dobar školski uspeh članovi udruženja žele pre svega da motivišu mladu osoba koja se i sama bavi humanitarnim radom.\nUdruženje je formiralo svoju stranicu na društvenoj mreži, Marika Krpež, takođe profesorka i Svetlanina drugarica iz mladosti, napisala je njenu biografiju, javili su se i profeosri iz gimnazije spremni da pomognu da udruženje dodeli stipendiju. Miroslav Rašević kaže da od kako se saznalo za njih javljaju mu se bivši učenici Svetlane Simić spremni da ih podrže. Svetlana Simić, profesorica nemačkog jezika subotičke gimnazije, prva predsednica Srpskog kulturnog centra „Sveti Sava”, tako je kao vrstan pedagog generacijama svojih učenika prenela sposobnost i spremnost da pomognu drugom.\nDiani Budisavljević prostor na Savskom keju\nIzvučen Loto+ od preko 1,5 miliona evra, listić uplaćen na Zvezdari\nJapanski premijer pozvao Putina da okončaju Drugi svetski rat i reše teritorijalni spor\nNedelja vizuelne umetnosti u programu Kaleidoskopa kulture\nAko bude izručen Asanžu preti najozloglašeniji zatvor u SAD\nRolan Garos: Lajović u drugom kolu, Đere ispao\nSANIRANI BUNARI NA IZVORIŠTU “RATNO OSTRVO“ (VIDEO)\nDžihadistkinja iz Italije uhapšena u Siriji\nBritanija uvela sankcije Lukašenku, njegovom sinu i saradnicima\nĐorđević: Dete iz Zaječara ni oteto, ni prodato, već usvojeno\nPreminuo emir Kuvajta, šeik El Sabah\nNapad na srpsko dete kod Obilića, roditelji sumnjaju na pokušaj otmice


Indijana pobedila Lejkerse u neizvesnoj završnici : Nadlanu.com\nIndijana pobedila Lejkerse u neizvesnoj završnici\nBEOGRAD, 3. decembra 2008. (Beta) - Košarkaši Indijane pobedili su Los Anđeles Lejkerse i tako ih sprečili da ostvare osmu uzastopnu pobedu u NBA ligi.\nIndijana je na svom terenu pobedila Lejkerse rezultatom 118:117. Pejsersi su u četvrtoj četvrtini uspeli da nadoknade 15 poena zaostatka, da bi u poslednjim sekundama poenima Troja Marfija domaći tim zabeležio sedmu pobedu na 17 odigranih utakmica.\nLejkersi su u utakmicu ušli posle sedam uzastopnih pobeda a posle ovog meča imaju najbolji skor u NBA ligi od 14 pobeda i dva poraza.\nNajefikasniji igrač utakmice bio je Deni Grejndžer sa 32 poena, cetiri skoka i pet asistencija, dok je Ti Džej Ford dodao 21 poen, osam asistencija, po tri skoka i ukradene lopte. Strelac pobedonosnih poena Marfi ostvario je "dabl dabl" učinak od 16 poena i 17 skokova, uz tri asistencije i dve ukradene lopte.\nČlanovi prve petorke Indijane postigli su najmanje po 16 poena.\nU poraženoj ekipi najbolji je bio Kobi Brajant sa 28 poena i sedam skokova, dok je Pol Gasol dodao 20 uz devet skokova i tri asistencije. Srpski košarkaš Vladimir Radmanović na parketu je proveo 23 minuta, a postigao je 10 poena uz pet skokova.\nKošarkaši Vašingtona pobedili su Nju Džersi 108:88 i tako ostvarili prvu pobedu na gostovanjima ove sezone, ali i prvu pobedu protiv ekipa iz Istočne konferencije nakon 11 uzastopnih poraza.\nUtakmica je odlučena u trećoj četvrtini koju su Vizardsi dobili 32:15.\nNajefikasniji u Vizardsima bili su Keron Batler sa 22 poena i 10 skokova, koliko je postigao i Antoan Džejmison ali uz jedan skok, dok je Dešon Stivenson dodao 21.\nU ekipi Nju Džersija, koji sada ima skor od devet pobeda i osam poraza, najbolji su bili Devin Haris sa 18 i Vins Karter sa 16 poena.\nDalas je u neizvesnoj zavrsnici pobedio Los Anđeles Kliperse 100:98. Maveriksi su uspeli da nadoknade 15 poena zaostatka i ostvare devetu pobedu u 17 utakmica, a Klipersi na večerašnjem meču nisu uspeli da postignu koš u poslednjih dva minuta i 55 sekundi.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Dirk Novicki sa 29 poena, 10 skokova i po dve asistencije i ukradene lopte, dok je Džejson Teri dodao 26.\nU ekipi Klipersa najbolji je bio Zek Rendolf sa 27 poena i 10 skokova, dok je Al Tornton postigao 23, a Beron Dejvis poen manje.\nIndijana - LA Lejkers 118:117\nVašington - Nju Džersi 108:88\nPortland - Njujork Niks 104:97\nFiladelfija - Čikago 103:95\nDalas - LA Klipers 100:98\nDetroit - San Antonio 89:77\nDenver - Toronton 132:93


Predsednik Francuske Emanuel Makron je u sredu objavio da će ova zemlja, po treći put od starte pandemije, naredne četiri sedmice biti "zaključana", kako bi se sprečilo širenje virusa.\nMeđutim, ako epidemijska situacija u toj zemlji bude iziskvala nova "zaključavanja", održavanje pariskog grend slema u datom terminu će biti ugroženo, a tome u prilog ide i izjava prvog čoveka Teniske federacije Francuske Žila Moretona.\nOn je istakao da se za sada "ne usuđuje ni da zamisli" otkazivanje:\n- Trenutno, sve ide po planu, turnir je i dalje po rasporedu. Ipak, ukoliko nam budu rekli da ostanemo zaključani dva meseca, moraćemo da preduzmemo neophodne mere, a najgora će biti otkazivanje turnira, mada se ne usuđujem ni da mislim o tome, rekao je Moreton.\n- Razmatramo mnoge opcije za Rolan Garos 2021. Ima ih mnogo, jedino što ne mogu da zamislim je da ćemo imati stopostotno prisustvo publike. Može da se desi da bude bez navijača, ali i da ih bude, dodao je Moreton.\nStarija je od Rodžera i Mirka joj NIJE PRAVO


Početna / Vesti / Kanada obnovila crpnu stanicu u Bosutu\n26 Novembar 2015, 14:26\nKanada obnovila crpnu stanicu u Bosutu\nAmbasador Kanade u Srbiji, Filip Pinington, potpredsednik vlade Vojvodine i pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Branislav Bogaroški i gradonačelnik Sremske Mitrovice Branislav Nedimović otvorili su danas crpnu stanicu „Bosut“ u Sremskoj Mitrovici, koja je rekonstruisana sredstvima Vlade Kanade.\nZahvaljujući radu ove crpne stanice tokom majskih poplava 2014. godine, voda je usmeravana iz Bosuta u Savu, čime su sprečena veća plavljenja Srema. S obzirom da su pumpe radile 30 dana bez prestanka, došlo je do velikih oštećenja.\nRadovi na sanaciji, koji su trajali od septembra do novembra 2015. godine, obuhvatali su demontažu šest pumpi, defektoskopiju i popravku opreme. Da bi moguće plavljenje tokom sanacije bilo sprečeno, radovi su izvođeni u fazama.\n„Vlada Kanade uputila je Srbiji pomoć posle poplava, da bi sprovela projekte prevencije. Uz rekonstrukciju crpnih stanica, završeno je i uređenje korita reke Bjelice u Lučanima, koja se od tada nijednom nije izlila”, rekao je ambasador Kanade Filip Pinington.\n„Osim sanacije crpne stanice Bosut, Vlada Kanade je finansirala i sanaciju crpne stanice Lipac u opštini Šid. Ukupna vrednost radova na crpnim stanicama je 517.000 kanadskih dolara, od čega je Vlada Kanade obezbedila 378.000, a Javno vodoprivredno preduzeće „Vode Vojvodine“ dalo doprinos od 11,7 miliona dinara“, rekao je potpredsednik vlade Vojvodine i pokrajinski sekretar za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo Branislav Bogaroški.\n„Rekonstrukcija crpne stanice je od izuzetnog značaja za ceo kraj, jer njen rad je i sprečio veća izlivanja tokom poplava u maju 2014“, rekao je gradonačelnik Sremske Mitrovice Branislav Nedimović.\nVlada Kanade obezbedila je ukupno milion kanadskih dolara za projekat sanacije crpnih stanica Lipac i Bosut u Sremskoj Mitrovici i Šidu, i uređenje rečnog korita reke Bjelice u Lučanima, što će doprineti zaštiti ovih opština od mogućih poplava. Ovaj projekat sprovodi Kancelarija Ujedinjenih nacija za projektne usluge (UNOPS) zajedno sa Javnim vodoprivrednim preduzećima „Vode Vojvodine“ i „Srbijavode“.


VUČIĆ NAJAVIO: Boris DŽonson dolazi u Srbiju!\n23-12-2019 21:17 Srbija Politika\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uveren je da će novi britanski premijer Boris DŽonson doći u posetu Srbiji.\nVučić kaže da će našu zemlju naredne godine posetiti predsednici Kine i Rusije, Si Đinping i Vladimir Putin, kao i nemačka kancelarka Angela Merkel.\n- Da DŽonsona dovedemo što pre u Srbiju i da napravimo od Britanije prijatelja Srbije - rekao je Vučić.\n- Uveren sam da je realno. I američki predsednik i britanski premijer 40 godina nisu bili u Srbiji. Ne mogu da garantujem, ali gotovo sam uveren da ću uspeti da zamolim DŽonsona da dođe u Srbiju - dodao je Vučić.\nPredsednik je konstatovao da je "Srbija danas poštovanija u svetu nego ranije", što će, ukazuje, mnogi pokušati da ruše - i spolja i iznutra.\nVučić je dodao da će sledeće godine otići u posetu Kini, kao i da će kineski predsednik Si Đinping doći u Srbiju, kao i da će ruski predsednik Vladimir Putin doći u Srbiju sledeće godine.\n- Garantujem da će nemačka kancelarka Angela Merkel doći u Srbiju sledeće godine, pored toga što ćemo se videti u Berlinu - najavio je Vučić i podsetio da je letos u Srbiji bio i francuski predsednik sa kojim će, siguran je, imati intenzivnu komunikaciju.\nPodsetio je da su u proteklom periodu Srbiju posetili japanski premijer Abe Šinzo, predsednik Izraela, predsednici nekoliko značajnih afričkih zemalja, premijer Italije, Belgije, Luksemburga, Belorusije, Jermenije, Kazahstana...\n- Uspeli smo nešto što mnogo decenija nismo uspevali, dolaze nam predstavnici zemalja iz kojih ljudi po 30-40 godina nisu dolazili. Iz toga se vidi da Srbija sada uživa poštovanje u svetu, što nismo mogli dok su nam u pojedinim stranim ambasadama odlučivali o sudbini naše zemlje - primetio je on.


Mercedes počinje testiranje vozila sa četvrtim nivoom autonomije - Auto Republika\nMercedes je objavio da je dobio dozvolu za testiranju autonomnog vozila baziranog na V klasi na javnim putevima u Kini.\nKonkretno, nemački proizvođač će svoje testove obavljati u Pekingu. Mercedes navodi da je pomenuto vozilo opremljeno tehnologijom četvrtog nivoa autonomije, i da su nakon „ekstenzivnih testova u zatvorenom prostoru“ veoma uzbuđeni što izvoze model na javne puteve.\nNemačka marka već ima dozvole za testiranje autonomnih vozila u matičnoj zemlji i SAD, ali kako navode Peking će dati bolju sliku o upotrebljivosti ovakvih automobila zbog specifičnosti saobraćaja u kineskoj prestonici.\nŠto se tiče same specifikacije konkretnog vozila Mercedes je škrt sa informacijama. Zna se da je kineski Baidu pomogao sa dodatnom tehnologijom Nemcima, ali nema više podataka o čemu se tačno radi. Mercedes je nedavno objavio da će zajedno sa Boschom pokušati da početkom naredne decenije predstavi serijski autonomni automobil.\nIpak, nemačka marka neće učiniti autonomnu tehnologiju dostupnu svim modelima. Krunski dragulj, S klasa, je prva u redu za dobijanje ovakvog tipa tehnologije, ali je Ola Kalenius, šef razvojnog odeljenja Mercedesa naglasio da ostali mainstream modeli neće posedovati autonomne sisteme kakvi bi bili ugrađivani u S klasu.\nKalenius navodi da je pomenuta tehnologija izuzetno skupa, te da ne bi bilo ekonomski racionalno da dođe do postavljanja u modele u gami koji su niže pozicionirani od S klase.\ntags: autonomni automobili Baidu mercedes Mercedes V klase\nprevious Japan u čast filma Nemoguća misija dobija specijalnu varijantu BMW M5 i Serije 5\nnext VW izgubio spor – tužilaštvo može da koristi izveštaj advokata o dizelgejtu


Samit u Londonu: Napredak Zapadnog Balkana uz prepreke\nNemački ministar za evropu Mihael Rot, levo, govori dok britanski ministar za Evropu i Ameriku, Alen Dankan (centar) i poljski ministar spoljnih poslova, Jacek Czaputovic slušaju, tokom konferencije za štampu na Samitu Zapadnog Balkana u Londonu, 9. jula 2018.\nU Londonu je u ponedeljak počeo dvodnevni Samit Zapadnog Balkana, u okviru Berlinskog procesa, a glavne teme skupa su bezbednost, politička saradnja u regionu i unapređenje ekonomske stabilnosti.\nUčestvujući u radu panela "Budućnost Berlinskog procesa", ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je da postoje prepreke koje usporavaju procese u regionu, pa i evrointegracije.\nU uvodnom obraćanju, Dačić je istakao da je Berlinski proces u protekle četiri godine potvrdio da je potencijal saradnje u tom formatu, kao i u okviru zapadnobalkanske šestorke, veoma širok.\nOdgovarajući na pitanja učesnika panela, Dačić je ocenio da, "nažalost, nije sve u sprovodjenju reformi, koje Srbija inače dosta uspešno sprovodi", već da postoje i druge prepreke koje usporavaju procese u regionu, pa i evropske integracije.\nMinistri policije regiona o sajber kriminalu\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović poručio je, na sastanku ministara unutrašnjih poslova i bezbednosti na Samitu o Zapadnom Balkanu u Londonu, da o rešenosti Srbije da se bori protiv sajber kriminala najbolje govore rezultati policije, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nStefanović je podsetio da kradje ličnih podataka gradjana, falsifikovanje i zloupotrebe platnih kartica, teroristička propaganda, seksualna eksploatacija dece na internetu i svi ostali oblici sajber kriminala nisu zaobišli ni jednu zemlju, te tako ni Srbiju.\nA na marginama skupa u Londonu, Srbija i Evropska komisija potpisali su u ponedeljak sporazum kojim se potvrđuje da će sedište Transportne zajednice Zapadnog Balkana biti u Beogradu.\nEvropska komesarka za transport Violeta Bulc napisala je na Tviteru da je ovo još "jedan važan medjaš koji nas dovodi bliže potpuno funkcionalnoj transportnoj zajednici izmedju EU i Zapadnog Balkana.\nČestitke su uputili i evropski komesar za proširenje Johanes Han i zvaničnica Evropske komisije Henoveva Ruis Kalavera, koji su na Tviteru porukama ocenilida je to dobra vest za povezanost i saradnju u regionu, te da će poboljšati povezanost regiona i EU.\nVelika Britanija daje 10 miliona funti za unapređenje digitalnih veština\nVelika Britanija planira da izdvoji 10 miliona funti (11,3 miliona evra) za unapređenje digitalnih veština i prilika za zapošljavanje mladih na Zapadnom Balkanu, najavljeno je na Samitu. Sredstva koja će Velika Britanija obezbediti za digitalizaciju na Zapadnom Balkanu će ići za obuku dece u više od 4.500 škola.\nProjekat će biti realizovan tokom tri godine a obuhvatiće oko milion dece iz osnovnih škola u Albaniji, Srbiji, Crnoj Gori, BiH, Kosovu i Makedoniji.\nMinistarstvo spoljnih poslova Britanije takodje će obezbediti milion funti za pomoć regionu u rešavanju problema iz prošlosti, uključujući za pronalaženje i identifikovanje 12.000 žrtava iz sukoba devedestih koje se još vode kao nestali.\nForum civilnog društva\nNa samitu Zapadnog Balkana u Londonu u okviru Berlinskog procesa održan je i Forum civilnog društva i mladih na kome su razgovarali ministri spoljnih poslova zemalja regiona i predstavnici civilnog društva i mladih iz regiona, a glavne teme su bile budućnost mladih, vladavina prava, sloboda medija.\nPrema rečima programske direkorke Centra za evropske politke Milene Lazarević, mladi i civilno društvo su na skupu postavljali teška pitanja u vezi sa borbom protiv zarobljavanja države od strane interesa uticajnih pojedinaca, ali o stvaranju budućnosti za mlade, kako ne bi napuštali region, već imali u njemu perspektivu.\n"Nažalost, ministri su uglavnom izbegavali konkretne odgovore, naročito u vezi sa borbom protiv zarobljavanja države", rekla je Lazarević za Betu i Euraktiv.\nNajiskrenije i najkonkretnije odgovore o potrebi da se jačaju institucije i zaštiti sloboda medija u svim zemljama učesnici foruma, prema rečima Milene Lazarević, dobili su od makedonskog ministra spoljnih poslova Nikole Dimitrova, koji je rekao da je jedna od prvih odluka makedonske vlade bila da ukine svako trošenje para poreskih obveznika na reklamiranje u medijima, što je potpuno izmenilo medijsku scenu u vrlo kratkom periodu.\nHan: Odluka o viznoj liberalizaciji za Kosovo do letnje pauze\nPit Maroko: Borba protiv terorizma - mogućnost za saradnju Srbije i SAD\n"Slanje vojnika na Kosovo nije neprijateljski čin prema Srbiji"\nSrbija odbila novi instrument iz pakta o soc-ekonomskim pravima\nNezaposlenost i odlazak mladih - ključni ekonomski izazov na Balkanu\nBugarska nastavlja da podržava Zapadni Balkan na putu ka EU


A pre samo nekoliko dana, Danska je umalo ispala u četvrtfinalu. I to zbog toga što je jedan najboljih rukometaša sveta i član aktuelnih šampiona planete, Mikel Hansen, napravio neverovatan propust protiv Egipta, dok su Danci vodili s jedan razlike:\nHansen se potom iskupio u velikom stilu.\nOn je u polufinalnoj pobedi nad Španijom dao čak 12 golova, a i u finalu je bio najbolji igrač Danaca:\nSedam puta je zatresao mrežu Šveđana.\nOdličan je bio i pomenuti golman Landin sa 15 zaustavljenih šuteva rivala, Nikolaj Nilsen je dao pet, a Jakob Holm četiri gola za Dansku, dok je kod "srebrnih" Šveđana najefikasniji bio tandem Hampus Vane (5) - Albin Lagergren (4).\nDanska je postala tek četvrta reprezentacija u istoriji koja je uspela da odbrani svetsku titulu. Dvaput su to uradili Francuzi (2009. i 2011., pa 2015. - 2017), dvaput i Rumuni (1970. - 1974, 1961. - 1964.), a Šveđani jednom (1954. - 1958).


Aerodrom u Lađevcima uskoro i civilni – Smagazin\nAerodrom u Lađevcima uskoro i civilni\nAerodrom “Morava” u Lađevcima biće otvoren za civilno vazduhoplovstvo do polovine naredne godine, a može i ranije, već u martu ili aprilu. To je nedavno u Nišu najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić. On je rekao da predstoji zapošljavanje ljudi na aerodromu, ali i da se sa Vojskom Srbije treba dogovoriti oko zemljišta.\n“Neće to biti aerodrom kapaciteta beogradskog ili niškog aerodroma, već aerodrom da mogu mali avioni da dodju do Lađevaca”, rekao je predsednik.\nVučić se, dok je odgovarao na pitanje novinara, obraćao prisutnim predstavnicima lokalne samouprave, tražeći im podatke o potrebnim sredstvima za planirane investicije, pa zaključio da zapravo očekuju da najveći deo novca obezbedi država.\nZamolio je, stoga, lokalne vlasti da ubuduće ne ulaze u investicije, koje ni izbliza ne mogu sami da završe.\nAvijacija, Mix Zone\nVozi dizel na 170 RSD\nDa li je ovo rešenje – dozvoliti kamion sa 18?


Institut BioSens radi na robotizovanju poljoprivrede u Srbiji | PC Press\nInstitut BioSens radi na robotizovanju poljoprivrede u Srbiji\nPrema podacima iz 2012. godine, u Srbiji postoji više od 3,4 miliona hektara obradivih površina, te 631.552 poljoprivredne farme. Najveći broj gazdinstava čine porodične farme, veličine od dva do pet hektara, koje su primorane da materijal nabavljaju u malim količinama, te po visokim cenama. Stručnjaci sa instituta BioSens imaju viziju da malim poljoprivrednicima u regionu po dostupnim cenama pruže napredne tehnologije koje će im omogućiti održivost u konkurentnom okruženju.\nCilj Instituta BioSens jeste da poveže napore i rezultate raznih istraživačkih grupa u jedinstveni integrisani sistem za poljoprivredni monitoring. Ovaj sistem bi trebalo da obezbedi skupove podataka koji će dovesti do napretka u poljoprivrednom sektoru, ne samo u smislu povećanja efikasnosti, smanjenja zagađenja i uštede novca, već i u smislu načina na koji se poljoprivredna delatnost shvata i izvodi.\nShvatanje poljoprivrede kao tehnološki nazadne grane u svetu je odavno zastarelo, te moderni poljoprivrednici danas koriste sredstva visoke tehnologije, poput GIS softvera za planiranje useva, GPS-a za upravljanje radovima na terenu, te automatskog navođenja mašina kako bi pratile GPS uputstva bez ljudskog nadzora. Poljoprivredni sektor može značajno da napreduje u smislu prinosa i održivosti uz pomoć inteligentnih robotskih sistema za optimizaciju raznih delova proizvodnog procesa, na primer đubrenja zemljišta ili navodnjavanja. U svetu u kojem je sve manje farmera, a populacija je sve veća, ovakav koncept predstavlja veliki korak napred.\nInstitut BioSens je u junu sa Ministarstvom prosvete i nauke, pokrajinskim sekretarijatom za visoko obrazovanje i naučno-istraživačku delatnost, te vladinom Kancelarijom za upravljanje javnim ulaganjima potpisao ugovor kojim je predviđeno da, uz pomoć kredita Evropske investicione banke u iznosu od 11 miliona evra i direktnim ulaganjem države vrednim tri miliona, bude izgrađena nova zgrada Biosens instituta, kao i da bude opremljena najsavremenijom tehnologijom. Prethodno je u osavremenjivanje rada ovog instituta, te za projekat “Antares” Evropska unija uložila 14 miliona evra.\nU podizanje zgrade, koja će u potpunosti pratiti potrebe najsavremenijih naučnih laboratorija koje će se u njoj nalaziti biće utrošeno oko 4,5 miliona evra, dok će za savremenu naučnu opremu biti utrošeno 9,5 miliona evra. Nalaziće se u Univerzitetskom kampusu u Novom Sadu, uz šetalište, tako da će biti otvorena svim naučnim radnicima, pošto je glavni cilj da se podstakne saradnju stručnjaka iz različitih oblasti, te “običnim” ljudima, pre svega mladima.\nGlavna istraživanja će biti usmerena na osmišljavanje senzora koji bi trebalo da daju precizne podatke o svim parametrima od značaja za poljoprivredu, kako iz zemljišta, tako i iz vazduha, a i sa same biljke. Senzori su samo početak, jer će sledeća grupa laboratorija biti usmerena na obradu podataka koji se od njih dobiju, kako bi se došlo do novih saznanja i informacija značajnih za krajnjeg korisnika, optimalnih rešenja i unapređenja, a cilj treće grupe laboratorija biće njihovo sprovođenje u praksi, kako bi se povećala efikasnost i održivost poljoprivrede.\nPoljoprivrednici će uskoro imati priliku i da se sa dostignućima instituta upoznaju na demo-farmama, te se planira da prva bude u okolini Novog Sada, a druga u južnoj Srbiji, što će omogućiti prikupljanje podataka iz različitih delova zemlje.\nTagovi: Biosens, demo farme, GIS softver, GPS, Ministarstvo prosvete i nauke, poljoprivreda\n← Agrokor će morati da vrati dug od 1,1 milijarde evra\nApple je predstavio i svoje novo futurističko sedište →


Savinova u decembru pred sudom u Lozani\nBeta 6. novembra 2017. 15:55\nRuska atletičarka Marija Savinova predstaviće u decembru svoju žalbu na četvorogodišnju suspenziju zbog dopinga, zbog koje joj je oduzeta zlatna olimpijska medalja u trci na 800 metara na Igrama u Londonu.\nSavinova će predstaviti žalbu 4. decembra pred Sudom za sportsku arbitražu u Lozani, naveo je danas taj sud. Očekuje se da će odluka biti doneta nekoliko nedelja kasnije.\nSavinova je uhvaćena u dopingu posle ponovljenog testiranja uzoraka sa Olimpijskih igara.\nU dokumentarcu objavljenom 2014. godine na nemačkoj televiziji, prikazan je snimak kako Savinova priznaje uzbunjivačici, koja je razotkrila rasprostranjeni doping ruskih sportista, da je koristila steroide.\nNjeni uzorci su ponovo testirani, nakon čega su izbrisani rezultati koje je postigla u poslednje tri godine, uključujući i one iz 2011. i 2012. godine, kada je osvojila zlatno na Svetskom prvenstvu i Olimpijskim igrama.\nTe zlatne medalje dodeljene su Kaster Semenji, koja je u obe trkama zauzela drugo mesto.


MaxBet grupacija: „Nema otkaza za vrijeme vanrednog stanja!” – Borba\nSvako od 2.547 radnih mesta u okviru grupacije srpske kompanije MaxBet biće sačuvano. Ova važna vest i jedna velika pobeda za zaposlene u našoj zemlji stigla je od menadžmenta našeg priređivača igara na sreću, i to neposredno posle obaveštenja da je ova kompanija samostalno odlučila da zatvori sve svoje lokale, kojih u Srbiji ima preko 320, i to kako bi pružila nesebičan doprinos borbi za očuvanje zdravlja naših sugrađana.\n„Bili smo suočeni za velikim izazovima i teškim odlukama od samog proglašenja vanrednog stanja”, izjavio je Saša Marčeta, osnivač i vlasnik MaxBet grupacije. „Od organizacije rada od kuće, skraćivanja radnog vremena, uvođenja dodatnih higijenskih mera, sklanjanja roditelja dece mlađe od 12 godina sa terena, ali, prvu istinski tešku odluku doneli smo 22. marta kada smo u znak solidarnosti sa našim sugrađanima zatvorili sva naša uplatna mesta.\nPrva beting kompanija u Srbiji koja je odlučila da zatvori lokale kako bi se pospešila bitka koja se vodi u celoj zemlji istakla je da svi zaposleni u grupaciji, baš kao i članovi njihovih porodica kojih je u ovom trenutku oko 10.000 ne treba da brinu da će neko, zbog toga, ostati bez posla.\n„MaxBet je tu gde jeste zahvaljujući ljudima – igračima, ali i našim zaposlenima. Zbog toga smo doneli zabranu otpuštanja na nivou grupacije. Ni jedan naš čovek, ni jedan član MaxBet porodice neće biti u strahu za svoju egzistenciju u ovom teškom periodu. Svesni smo trenutnog gubitka profita, ali smo više svesni značaja naših ljudi bez kojih ne bismo bili tu gde jesmo”, ističe Marčeta.\nSvakodnevne molbe Vlade Republike Srbije prema privatnicima da ne daju otkaze svojim zaposlenima nisu bez osnova. Na hiljade ljudi širom Evrope je ostalo bez redovnih primanja, a zbog vanredne situacije imaju male šanse da će naći novo zaposlenje pre kraja krize. MaxBet je primer da rešenje može da se pronađe, na zadovoljstvo radnika i zaposlenih.\nBruka: Četiri stanovnika Tuzi šetala po marketu na Koniku i Zeti!