Vlast i javna preduzeća - Dimitrije Boarov - Peščanik\nMinistar finansija Dušan Vujović ni u poslednjim istupima ne gubi nadu da se u procesu reformi javnih finansija u korist države može ostvariti porast godišnjeg prihoda od 300 miliona evra – „posle sređivanja stanja u javnim preduzećima“. On čak taj izvor novca iz javnih preduzeća i dalje smatra jednim od „četiri stuba reformi javnih finansija“.\nTa Vujovićeva ideja čak bi se mogla nazvati racionalnom i logičnom, jer država u javnim preduzećima raspolaže ogromnim kapitalom koji očigledno ne odbacuje adekvatan prinos. Pa zašto onda nema vesti da su u javnim preduzećima stvari krenule na bolje i zašto je Vlada Srbije nedavno smenila niz generalnih direktora javnih preduzeća – a istovremeno nije postavila nove.\nŠta je to, na primer, ono što je „zakočilo“ imenovanje Miše Beka za glavnog menadžera Željeznica Srbije? Zašto posle dve godine kritika upućivanih poslovanju Srbijagasa, i iz Vlade i iz Fiskalnog saveta, nije sa čelnog mesta u ovoj firmi smenjen Dušan Bajatović? Da li smo čuli da je u EPS-u ili Putevima Srbije sve u redu, pa Vlada ne misli da u tim preduzećima menja top menadžment? „Obično dobro obavešteni“ tabloidi su o tim direktorima već mnogo pita pisali „sve najgore“, ali oni opstaju kao „lebdeći menadžment“ i dalje, osim što su „smanjili muziku“ prema medijima.\nProblem sa javnim preduzećima i na republičkom, a naročito na opštinskom nivou, u stvari je problem same srži političkog sistema u Srbiji. Vladavina javnim preduzećima je smisao borbe za vlast, jer u njima leži realna ekonomska moć, a ne u hronično deficitarnom državnom budžetu, koji je pri tome pod stalnom lupom javnosti i parlamentarne opozicije. U stvari, i u javnim preduzećima Srbije se stalno generišu veliki novčani manjkovi, kao „skriveni budžetski deficiti“, ali za njih, bar, nominalno i direktno nije (ni politički, ni krivično) odgovorna politička elita, mada u suštini jeste. I sva zaglušujuća kritička galama upućena prema javnim preduzećima, koja dolazi sa političkih vrhova liči na „pranje ruku“ Pontija Pilata, „da se Vlasi ne dosete“ ko je zapravo javnu svojinu koristio za svoje stranačke interese.\nIako ponavljam notorne stvari koje smatram da ne treba dokazivati, evo samo jednog „akademskog“ citata koji navodim u prilog svoje priče, iz knjige Borisa Krševa, Finansijska politika Jugoslavije 1918-1941 (Novi Sad, 2007): „ Kapital sam po sebi motiviše i predstavlja motornu snagu koja pokreće čitav državni aparat. Zato se u politici najvećim delom vodi bitka za novac, a ne za ideološka i nacionalna načela, jer je novac osnovni sadržaj i svrha politike – nešto što se samo po sebi podrazumeva.“\nAko dakle Agencija za privredne registre kaže da su prošle godine javna preduzeća ostvarile gubitke od 51 milijardu dinara, što je 2,2 puta više od gubitaka cele privatne privrede, onda se krivica za taj neuspeh ne može baciti samo na primitivne i bahate menadžere koje su stranke tamo delegirale, nego pre svega na političko vođstvo zemlje bez koga oni na te položaje nisu mogli biti izabrani. Javna preduzeća i preduzeća u restrukturiranju, zajedno, prošle godine su ostvarila 100 milijardi dinara poslovnih gubitaka. Da su ta državna i društvena preduzeća samo poslovala „na nuli“, Srbija bi već ostvarila finansijsku konsolidaciju.\nViše puta sam pisao da za „mešanje kase“ između javnih preduzeća i centara politike nema drugog leka osim privatizacije, svestan sam koliko je i sam lek opasan. Međutim, „razdvajanje gaća“ između države i kapitala izvanredno je važno, pa je uvek korisnije gutati nevolje koje građanstvu nameću privatni privredni interesi, nego svaki dan gledati kako se zajednička „javna svojina“ profanizuje i bezočno prisvaja u ime ove ili one visokomoralne političke orijentacije. Jer, prema privatnim privrednim interesima građanin bi u „normalnoj državi“ mogao imati moćnu zaštitu u državnom aparatu i politici. Kad je taj „zaštitnik“ istovremeno i vlasnik, tu običnom čoveku i nema drugog spasa, osim da se uključi u „potpuno jedinstvo“ u društvu – a „potpuno jedinstvo“, opet, istorija je to pokazala, neumoljivo vodi u katastrofu.\nNovi magazin, 29.08.2014.


Stanica na putu ka primeni Pariskog sporazuma COP22 – Samit Okvirne konvencije UN o promeni klime u Marakešu - Progovori o pregovorima\nStanica na putu ka primeni Pariskog sporazuma COP22 – Samit Okvirne konvencije UN o promeni klime u Marakešu\n22. Samit Okvirne konvencije Ujedinjenih nacija o promeni klime (United Nation Framework Convention on Cimate Change – UNFCCC) – COP22, održan je u Marakešu (Maroko) od 7. do 18. novembra 2016.\nNakon što je na prethodnom samitu u Parizu, u decembru 2015. godine, usvojen Pariski sporazum, Samit u Marakešu trebalo je da doprinese daljim dogovorima o primeni ovog Sporazuma.\nNeposredno pre početka COP22 Pariski sporazum je stupio na snagu (4. novembra 2016.godine), jer je Sporazum ratifikovalo najmanje 55 država koje emituju ukupno 55% globalne emisije gasova sa efektom staklene bašte. Naime, u skladu sa članom 21, Sporazum stupa na snagu mesec dana nakon što najmanje 55 država koje emituju ukupno 55% globalne emisije gasova sa efektom staklene bašte Konvenciji podnesu instrumente ratifikacije.\nNa Samitu u Marakešu potvrđeno je opredeljenje potpisnica Konvencije da sprovedu odredbe Pariskog sporazuma. Do sada je Sporazum ratifikovalo 117 od 197 članica Konvencije, ali Srbija još uvek nije među njima.\nU zaključnoj izjavi usvojenoj na COP22, članice Konvencije potvrdile su svoje opredeljenje za ubrzanom primenom Pariskog sporazuma, imajući u vidu ambiciozne ciljeve i zajedničku odgovornost za njegovu primenu. Neophodnost za zajedničkom akcijom i punom primenom Sporazuma iskazana je u zaključnoj izjavi: „Šefovi država i vlada pozivaju na maksimalni politički angažman u borbi protiv klimatskih promena”.\nIpak, naglašava se da postoje različiti nivoi odgovornosti i kapaciteta, kao i da se moraju uzeti u obzir specifičnosti nacionalnih okvira. Članice Konvencije naglasile su da je neophodna akcija na svim nivoima i uz uključivanje svih zainteresovanih strana, a posebno civilnog društva. Na Samitu u Marakešu ukazano je na direktnu vezu između primene Pariskog sporazuma i ostvarenja ciljeva održivog razvoja, koji su definisani Agendom za održivi razvoj 2030, dokumentom koji je usvojen u septembru 2015. godine. Članice Konvencije pozvale su na najviši nivo političke posvećenosti borbi protiv klimatskih promena, i povećanju ambicija u smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte, kao najvišim prioritetima.\nNa Samitu u Marakešu naglašeno je da smanjenje emisija mora biti postignuo i pre 2020. godine, što je preduslov za uspešnu primenu Pariskog sporazuma. Ovaj iskaz trebalo bi tumačiti u svetlu zaključaka prethodnog Sporazuma. Naime, na Samitu u Parizu 2015. godine zaključeno je da ostvarenje ciljeva za smanjenje emisija, koji su utvrđeni na nacionalnom nivou (Intended Nationally Determined Contributions – INDCs) neće dovesti do željenog smanjenja emisija, te je revizija nameravanih doprinosa na nacionalnom nivou neophodna.\nSamit u Marakešu nije doneo prekretnicu u globalnom dogovoru o borbi protiv klimatskih promena, kao što je to bio slučaj sa prethodnim Samitom, mada takvih očekivanja nije ni bilo. Ipak, na ovom Samitu je potvrđeno da se u 2018. godini očekuje da zemlje potpisnice postignu novi obavezujući sporazum o povećanju doprinosa smanjenju emisija. Takođe, iako je bilo očekivanja da će COP22 biti Samit koji će doprineti napretku u pregovorima o smanjenju emisija iz poljoprivrede, značajnog napretka u ovoj oblasti nije došlo.


Ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić izjavio je danas u Banjaluci da studije pokazuju da vakcine protiv virusa korona koje se primjenjuju u svijetu i kod nas dobro djeluju na nove sojeve virusa.\n"Zato i jeste preporuka da se što brže vakcinišemo i zaštitimo. Molim građane da na vakcinaciju gledaju kao na nešto što će nam dati mogućnost da što prije živimo onako kako smo živjeli prije epidemije", rekao je Šeranić novinarima.\nŠeranić je objasnio da vakcine pripremaju imuni sistem organizma za mogućnost zaražavanja nekim od novih sojeva virusa.\nKomentarišući odluke pojedinih evropskih zemalja da uvedu obavezu vakcinacije, Šeranić je podsjetio da je ona u Republici Srpskoj dobrovoljna i da svaki građanin donosi svoju odluku o vakcinaciji.\n"Svaka zemlja prilagođava svoje odluke. Ono što moramo da znamo je da je vakcina najbolje preventivno sredstvo što se tiče zaraznih bolesti i da najbolju kontrolu epidemije imamo kroz mogućnost vakcinacije", istakao je Šeranić.\nOn je dodao da proces vakcinacije u Srpskoj teče dobro, te da se očekuje da u narednoj sedmici počne revakcijaciju građana drugom dozom vakcine Sputnjik V.\n"Očekujemo veće količine vakcina Sinopharm koje Republika Srpska direktno nabavlja, dok kontinuirano pristižu vakcine iz mehanizma Kovaks i programa EU za zdravlje (/EU for health)", dodao je Šeranić.


Eu zavrće ruku kandidatima\nEu zavrće ruku kandidatima\nNastavljajući da u stopu prati SAD, EU je pojačala pritisak na zemlje koje ne ulaze u sastav te organizacije, kako bi ih primorala da se prisajedine antiruskim sankcijama. Kao poluga se koristi njihova težlja, planovi i zablude po pitanju evrointegracija.\nRuska zabrana na uvoz niza prehrambenih proizvoda iz EU nije za šalu i to je uznemirilo Brisel. Rukovodstvo EU u tome ne vidi samo konkretne gubitke – iako i oni iznose reda 12 milijardi eura – koliko realnu pretnju da će se lišiti pozicija na ruskom tržištu. Uostalom, pre ili kasnije će se “rat sankcijama” završiti, a na mesto izvoznika iz EU doći će zemlje iz Južne Amerike, jugo-istočne Azije, države ZNG-a i jugo-istočne Evrope koje imaju tradicionalno bliske veze sa Rusijom.\nNije iznenađenje ni što je EU požurila da forsira događaje – ali ne po pitanju smanjenja zategnutosti u sopstvenim odnosima sa Moskvom, već po pitanju stvaranja novih linija podele i “trgovinskih frontova”. Praktično ultimativni zahtevi da se pridruže sankcijama Evropske Unije upućeni su Srbiji, Bosni i Hercegovini, Moldaviji i drugim zemljama koje nameravaju da stupe u EU. Ne obavezujući se nikakvim dopunskim obavezama po pitanju prijema tih zemalja u EU, ili bar pokrića neizbežnih finansijskih gubitaka, Evropska Unija im je predočila neophodnost zamrzavanja daljeg razvoja trgovinsko-ekonomske saradnje sa Moskvom. Posebno negodovanje evropskih zvaničnika izazvala je procedura državnih subvencija za isporuke u Rusiju. Upravo je odustajanje od sličnih subvencija sekretar za medije Evropske komisije Petar Stano požurio da nazove “kontruktivnim pristupom” pitanju.\nU delu gore-navedenih država – ultimatum iz Brisela je naišao na adekvatnu ocenu. Razume se, teško je bilo od Srba i Moldavaca očekivati kategoričko odbijanje razmatranja zahteva EU. Međutim, njihovi državni činovnici su izjavili da nameravaju da i dalje razvijaju saradnju sa Rusijom. “Evropa je zahtevala da ne dajemo subvencije, no, mi to nismo ni nameravali. Za tim nema potrebe” – istakao je premijer Aleksandar Vučić. Prema njegovim rečima “očigledna je potreba ruskih trgovačkih giganata za prehrambenim proizvodima i naši proizvođači mogu da izvoze sve što imaju”. Premijer Vučić je napomenuo da je stupanje Srbije u EU njen strateški cilj, ali Beograd mora “sačuvati dobre i prijateljske odnose sa Rusijom”. A ministar inostranih poslova I. Dačić bio je još jasniji, pozivajući na ukidanje antiruskih sankcija.\nSličnu poziciju iznela je i Republika Srpska, koja ulazi u sastav BiH. Premijer Republike Srpske Željka Cvijanović je poziv EU trećim zemljama – posebno prema državama-kandidatima za pristupanje Evropskoj Uniji – da se uzdrže od bilo kakvih mera koje podstiču jačanje izvoza u Rusiju, nazvala licemernim. “Prilično je licemerno zemljama-kandidatima za koje je neizvesno da li će uopšte u narednih 20 godina postati članice EU, predlagati da se uzdrže od bilo čega što bi im moglo pomoći da poboljšaju svoje ekonomske prilike” – izjavila je ona. Predsednik vlade RS je uverena da cela BiH treba da “iskoristi svaku mogućnost za izvoz svojih proizvoda u Rusiju i na druga tržišta”.\nTakođe i Moldavija, bez obzira na sve svoje prozapadno opredeljenje, kategorički je protiv toga da se sa Rusijom razgovara jezikom sankcija i ultimatuma. Jurij Ljanka, premijer Modavije, potvrdio je da niz lokalnih političara zahteva od vlasti u Kišinjevu da se prisajedine antiruskim sankcijama, međutim, pozicija kabineta je principijelno drugačija: “Vlada to pitanje ne razmatra”. “Ja odgovaram za rad kabineta i zbog toga mogu reći da mi smatramo da je neophodno nastaviti dijalog i saradnju sa Rusijom” – istakao je Jurij Ljanka.\nZbog toga ne čudi da u redovima EU jača opozicija samoubilačkoj rusofobskoj politici Brisela. Premijer Mađarske Viktor Orban predstavlja jednog od najaktivnijih pristalica razvoja trgovačko-ekonomskih veza sa Moskvom. Govoreći nedavno pred mađarskim diplomatskim korom, on je izjavio da će tražiti podršku i drugih zemalja-članica EU u cilju poboljšanja odnosa sa Rusijom. On je diplomatama uputio upozorenje da ne rade na daljem zahlađenju odnosa sa Moskvom: “EU svakodnevno dobija od strane Moskve sve jači odgovor na sankcije. To je loše ne samo za Mađarsku, nego za čitavu Evropsku Uniju. Mi moramo da nađemo saradnike među zemljama-članicama EU koje su zainteresovane za slabljenje uticaja tog neželjenog procesa razjedinjenosti”. U vezi sa tim šef mađarske vlade je priznao negativan uticaj razjedinjenosti zemalja centralne i jugo-istočne Evrope po pitanju razvoja odnosa sa Rusijom. Prema rečima V. Orbana, Poljska i pribaltičke zemlje razmatraju rusko pitanje prevashodno iz ugla bezbednosti, dok Mađarska gleda na Rusiju kao na poslovnog partnera i razmatra druge aspekte nastale situacije kao drugorazredne. U skorije vreme biće jasno u kom svojstvu Srbija gleda na Rusiju.


Radio TV Stara Pazova - U opštinskom derbiju u Novoj Pazovi Radnički savladao Omladinac 3:1\nU opštinskom derbiju u Novoj Pazovi Radnički savladao Omladinac 3:1\nU subotu je u Novoj Pazovi u opštinskom derbiju u 27. kolu Srpske lige Vojvodina, Radnički pobedio Omladinac iz Novih Banovaca sa 3:1. Dunav je pobedio ekipu Bratstvo 1946 u Prigrevici sa 2:0 i trenutno je 13. na tabeli. Omladinac je 3. a Radnički i dalje poslednji.\nKada su u pitanju utakmice Vojvođanske lige grupa Jug, u nedelju je u Staroj Pazovi Jedinstvo pobedilo ekipu Tatre iz Kisača sa 1:0, Sremac je u Vojki igrao nerešeno 1:1 sa Jugovićem iz Kaća dok je Podunavac izgubio od Sloge u Temerinu sa 3:1. Sremac je 5, Podunavac 6. a Jedinstvo 12. na tabeli.\nU Sremskoj ligi Jadran je u Golubincima savladao Borac iz Martinaca sa 6:2 i deli drugo mesto sa Železničarem iz Inđije.


Protest zbog ubistva LGBT aktivistkinje Jelene Grigorjeve ispred ruske ambasade u Beogradu\nBeogradski glas (Beta) – Organizacije za prava LGBT populacije i organizacije za ljudska prava održale su danas protest povodom ubistva ruske aktivistkinje za LGBT prava Jelene Grirorjeve.\nSa protesta, koji je održan pod nazivom „Pamtimo Jelenu Grigorjevu“, upućen je zahtev ruskim vlastima da što pre pronađu ubice.\nJedan od članova udruženja „Žene u crnom“ Miloš Urošević kazao je novinarima ispred Ruske ambasade da je njihova poruka protesta ruskim vlastima „da što pre pronadju i kazne ubice Jelene Grigorjeve, da prestanu da sprovode zakon koji je usvojen 2013. godine, a kojim se zabranjuje takozvana ‘homoseksualna propaganda’ i da omoguće slobodno i nesmetano delovanje svih onih ljudi koji rade u cilju zaštite ljudskih prava svih onih koji su drugačiji“.\nOn je podsetio da je Jelena Grigorjeva ubijena pre par dana u blizini svoje kuće u Sankt Peterburgu, tako što je „udavljena a zatim je njeno mrtvo telo izbodeno nožem“.\n„Način na koji je ona ubijena pokazuje stepen do koga muškarci progone i ubijaju žene koje nisu heteroseksualne“, istakao je Urošević.\n„Sva ova ubistva imaju nekoliko zajedničkih imenitelja, a oni su sledeći: ova ubistva omogućuje režim ruskog predsednika Vladimira Putina, koji kreira sferu nekažnjenog nasilja u kome su ova ubistva moguća. Niko od počinitelja ovih ubistava do dana današnjeg nije kažnjen“, ocenio je Urošević.\nOznakeLGBT Naslovna-centar Naslovna-traka protest Rusija\nApelacioni sud potvrdio presudu po kojoj Pink treba da isplati Saši Raduloviću 100.000 dinara\nRekonstrukcija već izgrađenog autoputa Ub-Lajkovac koštaće najmanje dodatnih 13 miliona evra, istraga „mrtva“ jer policija bojkotuje tužilaštvo


IBRAHIMOVIĆ OPET U REPREZENTACIJU: Selektor razgovarao sa Zlatanom, sve spremno za povratak velikog asa | Novosti.RS\n- Nakon što je Ibrahimović najavio mogućnost da ponovno igra za reprezentaciju, odlučio sam da se prvom prilikom sastanem s njim i razgovaramo o tome", rekao je Anderson za švedske medije.\nAnderson i Ibrahimović su se sastali u četvrtak.\n- Mogu da kažem da je sastanak prošao u pozitivnom tonu i dogovorili smo se da nastavimo dijalog narednih meseci", naveo je Anderson.\nIbrahimović se 2016. godine povukao iz reprezentacije Švedske, čiji je najbolji strelac svih vremena sa 62 gola na 116 utakmica.\nOn ima 39 godina i odlično igra za Milan, koji je posle osam kola prvi u fudbalskom šampionatu Italije, čiji je Ibrahimović najbolji strelac sa 10 golova.\nŠvedska će sledećeg leta igrati na Evropskom prvenstvu u grupi sa Poljskom, Slovačkom i Španijom.\nZlatan Ibrahimović fudbalska reprezentacija Švedske fudbal Jane Anderson\nMladi fudbaler Juventusa Dejan Kuluševski uzburkao je javnost u Švedskoj najavom da očekuje Zlatana Ibrahimovića u reprezentaciji na predstojećem Evropskom prvenstvu.


Potraga za posmrtnim ostacima nestalih lica (Foto NovaS)\nKako su saopštili iz Kancelarije za nestala lica, pretraga se obustavlja, a teren će biti vraćen u prvobitno stanje.\nPretraga je započela je 10. maja, a nadležni državni organi Srbije radili su na osnovu naredbe Tužilaštva za ratne zločine. Sprovođenje aktivnosti na lokaciji rudnik Štavalj je bilo od posebnog značaja za porodice nestalih lica, koje godinama pokušavaju da pronađu i dostojno sahrane posmrtne ostatke svojih najbližih.\n"Punih 13 radnih dana su trajali radovi. Preko sedam hiljada kubika raznog materijala je na ovim lokacijama pretraženo. I definitivno možemo reći da posmrtni ostaci nisu pronađeni. Započećemo sa vraćanjem lokacije u provobitno stanje. I okrećemo se novim zadacima. Ono što je bitno za ovu i za ostale lokacije koje smo pretražili u Srbiji, bez obzira na izvor i pouzdanost informacija, sve su proverene. Nijednu nismo ignorisali", rekao je Veljko Odalović iz Komisije za nestala lica.\nU Srbiji su do sada na pet lokacija pronađeni posmrtni ostaci 917 osoba sa Kosova i Metohije, identifikovani i predati porodicama.\nIz srpske Komisije za nestala lica kažu da su do sada rešili i identifikovali preko 1.800 slučajeva nestalih osoba. Od tog broja, oko 1.500 su bila tela kosovskih Albanaca, a ostalo su kosovski Srbi. U ovom trenutku se traga za još oko 1.600 nestalih osoba.\n"Ova saradnja je ključna, jer je potrebno obezbediti i dati odgovore porodicama nestalih šta se dogodila sa njihovim najmilijima. Svi smo ovde upravo zbog porodica nestalih. Mnogo vremena je prošlo i moramo požuriti sa davanjem odgovora. Znamo da su mnogi članovi porodica, nažalost i preminuli tokom svih ovih godina, ali naša je dužnost da im obezbedimo odgovore", rekla je Martina Fava iz Međunarodnog komiteta Crvenog krsta.\nPored državnih organa, sudskih i rudarsko-geoloških veštaka iz Srbije, na lokaciji u blizini rudnika Štavalj bili su prisutni i stručnjaci EULEKS, UNDP i delegacije Radne grupe iz Prištine za nestala lica.\n30.06.2022 Nikoli Nedeljkoviću određen pritvor od 30 dana (1528)


Priština isplatila 150.000 evra mrtvim penzionerima - Penzin\nMinistarstvo Vlade u Prištini isplatilo je veliki novac na ime penzija bez jasnog zakonskog okvira, od čega je deo isplaćen i mrtvim penzionerima.\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja Vlade u Prištini u 2019. godini isplatilo je 1,25 miliona evra za penzije bez jasnog zakonskog osnova. Od toga je oko 150.000 evra isplaćeno penzionerima koji više nisu živi, prenosi Koha.\nIsplaćene su penzije bez jasnog zakonskog osnova, penzije za umrle ljude kao i penzije za one koji su ostvarili zaradu u nekim firmama.\nPrema izveštaju Državnog revizora, isplaćeno je 4.481 penzija bez jasnog zakonskog osnova čija je vrednost 991.852 evra, 1.015 penzija je isplaćeno osobama koje su preminule, a vrednost ove isplate je 142.345 eura.\nIsplaćene su i penzije za one koji rade i ostvaruju zaradu i to u 1.386 slučajeva, a vrednost te isplate je 124.632 evra.\nTags:isplata penzijaKosovo i Metohija KiM\nOdržan protest penzionera "Penzioneri pitaju"


Vraća li se Banjaluka na evropsku sportsku scenu? Vraća li se Banjaluka na evropsku sportsku scenu?\nObjavljeno: 28. 6. 2019 u 15:31h\nSezona pred nama mogla bi da donese renesansu banjalučkog sporta, koji je godinama bio u silaznoj putanji. Krajiška ljepotica bila je prepoznatljiva po sportskim uspjesima u prijeratnom periodu, dok je posljednjih godina “vođena bitka za goli prvoligaški život”.\nDešavanja ovih dana naslućuju da bi to moglo biti drastično promijenjeno, a u prilog tome idu i najave iz nekoliko banjalučkih klubova.\nFudbalski klub Borac kao šampion Republike Srpske vratio se u Premijer ligu i, prema najavama, boriće se za gornji dio tabele, dok u narednom periodu ima tendenciju da napadne titulu koju je jedini put osvojio 2011. godine.\nPored fudbalera, povratak u Premijer ligu izborio je i Ženski rukometni klub Borac koji je godinama bio nedodirljiv u elitnom takmičenju, da bi potom tavorio u Prvoj ligi Srpske, ali sada se to promijenilo. Na regionalnoj sceni Banjaluku će predstavljati košarkašice Orlova koje će prvi put nastupiti u WABA ligi zajedno sa predstavnicama Srbije, Slovenije, Hrvatske, Crne Gore i Bugarske.\nOdbojkašice BL Voleja takođe prvi put igraće u Srednjoevropskoj ligi (MEL) sa još sedam ekipa iz tri države, a očekuje ih i premijerni nastup u CEV kupu. Vrlo dobru sezonu iza sebe imaju rukometaši Borca koji su osvojili Kup BiH i igrali finale plej-ofa Lige za prvaka, dok su u evropskom Čelendž kupu stigli do četvrtfinala.\nPonovo će nastupiti na tri fronta i pored dva domaća takmičenja igraće i EHF kup, gdje čekaju rivala. Novinar i publicista Tomo Marić godinama prati uspjehe banjalučkih sportista i raduje ga što se budi sport u gradu na Vrbasu koji je dao devet olimpijskih šampiona, te nebrojeno mnogo svjetskih i evropskih prvaka. Ujedno se nada da je ovo samo početak i da neće “plesati samo jedno ljeto”.\n“Dobro je da se pozitivna sportska atmosfera stvara u Banjaluci i čak ponekad to doživljavam kao slogan “Počnimo ljubav ispočetka”. Svjedoče to brojne aktivnosti, a pomalo uspavani optimizam budi se u Rukometnom i Fudbalskom klubu Borac, Odbojkaškom klubu BL Volej te sam siguran da bez odjeka neće proći ni sjajno organizovana biciklistička trka od Beograda do Banjaluke pošto se bicikl u doslovnom smislu riječi vratio na ulice Srpske”, izjavio je Marić.\nPosebno ga raduje i hrabri što je s kraja na kraj Srpske sve više sportskih škola krunisanih Ljetnom školom sporta u Trebinju kao i Malim olimpijskim igrama, koje postaju više od sportskog pokreta među najmlađima.\n“Uz tradicionalne sportove u kojima Banjaluka ima i publiku i rezultate kroz generacije, to su već pominjani rukomet, fudbal, košarka, biciklizam, kajakaštvo… Dobijamo cijelu plejadu mladih takmičara, ali i sportskih radnika u plivanju, vaterpolu, da ne govorim o karateu koji je na izvjestan način postao perjanica borilačkih sportova. Sve ovo što sam rekao, u sve više sportskih dvorana, poligona, obnovljenih sportskih igrališta, ponovo probuđeni sportski entuzijazam daje novu dimenziju da širom otvorenih očiju možemo da gledamo na dane koji su pred nama. Sport je svojevrsna filozofija mladog čovjeka na ovim prostorima, bio u prošlosti, sadašnjosti, a uvjeren sam, biće i u budućnosti”, naglasio je Marić.\nGradska uprava Banjaluka povećala je izdvajanja za one klubove koji će grad predstavljati na regionalnoj i međunarodnoj sceni. Pored redovnih godišnjih sredstava, rebalansom budžeta izdvojena su dodatna koja će biti od velike koristi svim klubovima.


Pobjednik Druge „Gitarijade“ u Višegradu grupa „Skajl Lab“ | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Pobjednik Druge „Gitarijade“ u Višegradu grupa „Skajl Lab“\nPobjednik Druge „Gitarijade“ u Višegradu grupa „Skajl Lab“\nVIŠEGRAD – Muzička grupa „Skajl Lab“ iz Višegrada pobjednik je Druge „Gitarijade“ koja je završena na višegradskom Sportskom centru „Ušće“.\nNa muzičkoj manifestaciji, koju je pratio veliki broj mladih iz Višegrada i okolnih gradova, učestvovali su i bendovi „Deveti krug“ iz Rudog, „Heln“ iz Priboja, „Bušmani“ iz Bajine Bašte i „Med men hasa“ iz Lukavice.\nPobjedniku „Gitarijade, koja je završena noćas, organizatori su uručili 700 KM, a drugoplasiranom bendu „Bušmani“ iz Bajine Bašte 400 KM.\nNakon takmičenja bendova održan je koncert Galeta, frontmena niške grupe „Kerber“.\nUporedo sa ovim manifestracijama održana je i Druga „Motorijada“, kao i koncert grupe „Galija“.\nOrganizator ovih manifestacija je Moto klub „Pauer“ iz Višegrada.\nPrethodni članakSaobraćajna nesreća na magistralnom putu Podromanija-Rogatica\nNaredni članakPortret Ive Andrića u centru grada


Podeljeni paketići deci boraca\nPodeljeni paketići deci boraca\nIzvor: Lokalne novine | Obrenovac, 26.12.2018.\nDeda Mraz i paketići sačekali su u SKC-u više od 300 mališana\nUdruženje ratnih vojnih invalida i boraca ratova devedesetih i ove godine obradovalo je decu svojih članova. Naime, u Sportsko-kulturnom centru je organizovana podela paketića, zbog kojih je izmamljen osmeh kod više od 300 najmlađih Obrenovčana.\n„U ime Udruženja ratnih vojnih invalida hoću da poželim srećne novogodišnje i božićne praznike, da ih proslavimo u zdravlju i veselju, da nas sledeće godine bude još više i svake godine još više, a mi ćemo se postarati da tih paketića stalno bude“, poručio je prisutnima Vlada Stakić, predsednik Udruženja ratnih vojnih invalida.\nZa decu boraca paketiće su obezbedile društveno odgovorne kompanije, kao i lokalna samouprava.\n„Kao i do sada, već duži niz godina, naša Gradska opština, zajedno sa „Elektroprivredom Srbije“ izlazi u susret da se deci ratnih vojnih invalida i porodicama palih boraca ulepšaju novogodišnji i božićni praznici. Deca se tome raduju, paketići su uvek prikladni njihovom uzrastu“, rekla je sekretar udruženja Gorica Jovanović.\nOvakve i slične akcije Gradska opština Obrenovac će, u skladu sa mogućnostima, podržavati i pomagati i u godinama koje dolaze.\n„Moram da naglasim da imamo fantastičnu saradnju, kao Gradska opština Obrenovac, sa Udruženjem ratnih vojnih invalida i boraca u ratovima devedesetih godina i da zajedno pokušavamo da sprovedemo sve aktivnosti koje su u interesu ovih društvenih zajednica. Ovo je jedan vid pažnje od strane udruženja ka ljudima koji su mnogo toga dali za našu otadžbinu“, rekao je Miloš Stanković, član opštinskog Veća.\nDeca su dobila novogodišnje paketiće i, za uspomenu, sliku sa Deda Mrazom.


Selektor Srbije oduševljen: Obradović zadovoljan onim što je video na terenu | Novosti.RS\nSelektor Srbije oduševljen: Obradović zadovoljan onim što je video na terenu\nponedeljak, 02. 12. 2019. u 09:32\nLjubomir Obradović, selektor Srbije\nSelektor rukometašica Srbije Ljubomir Obradović kaže da je njegov tim maksimalno ozbiljno pristupio u meču protiv Kube (46:27) na Svetskom prvenstvu\nSelektor rukometašica Srbije Ljubomir Obradović kaže da je njegov tim maksimalno ozbiljno pristupio u meču protiv Kube (46:27) na Svetskom prvenstvu.\n"Današnju utakmicu shvatili smo ozbiljno. Dobro smo je otvorili i drago mi je da sam uspeo da dam šansu svim devojkama. Drago mi je videti da se Kuba nije predavala, da se borila do 60 minuta. Zahvaljujem se na fer i korektnoj igri", rekao je Obradović na konferenciji za medije u Japanu, a prenosi Rukometni savez Srbije.\nGolman Jovana Risović sa 14 odbrana bila je jedna od najboljih u srpskom timu.\n"Čestitala bih svojoj ekipi na borbenosti i pobedi. Jako sam srećna što je selektor dao šansu svim devojkama. Ispoštovale smo dogovor i krenule ozbiljno od samog starta. Čvrstom odbranom i samim tim su došli lakši golovi iz kontranapada. Tu smo razliku održavali do kraja meča i sve je prošlo u najboljem redu", zaključila je ona.\nSrbija naredni meč igra sutra protiv Norveške od 12.30 po srednjeevropskom vremenu.


pink.rs | Vučić u Indiji: Izvoz iz Srbije velika mogućnost za domaće kompanije (FOTO)\nVučić u Indiji: Izvoz iz Srbije velika mogućnost za domaće kompanije (FOTO)\nPremijer Srbije je razgovarao o boljoj saradnji u oblasti poljoprivrede.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić sastao se danas u Mumbaju, drugog dana zvanične posete Indije, sa glavnim ministrom države Maharastra Devendrom Fadnavisom, sa kojim je razgovarao o boljoj saradnji u oblasti poljoprivrede, prerade semena i drugim tehnologijama za preradu hrane.\nOni su razgovarali i o privlačenju većeg broja indijskih investitora u Srbiju, kao i formiranju zajedničkih timova koji bi na tome radili. Autor: Tanjug\nTema razgovora bile su i zajedničke kompanije u sektoru informacionih tehnologija. Premijer je, kako je saopšteno, istakao da bi bilo veoma važno raditi na uzajamnoj promociji Srbije i Indije, kao turističkih destinacija, saopšteno je iz kabineta. -Ovo će biti novi zamah u našoj saradnji, naročito u oblasti poljoprivrede - rekao je glavni ministar Fadnavis i naglasio da je izvoz poljoprivrednih proizvoda iz Srbije u Indiju velika mogućnost za srpske kompanije. Vučić i Fadnavis dogovorili su formiranje zajedničkih timova, koji će istražiti sve mogućnosti saradnje Srbije i Maharastre, desete najmnogoljudnije države na svetu.\nVUČIĆ RAZGOVARAO SA INDIJSKIM ZVANIČNICIMA O POLITICI I EKONOMIJI\nVučić je odlaskom u Mumbaj nastavio višednevnu posetu Indiji, u okviru koje se juče sastao sa indijskim premijerom Naredndrom Modijem i učestvovao na samitu "Vibrant Gudžarat", u indijskom gradu Gandinagaru.\n-Ali, mnogo je važnije da smo razgovarali o svim aspektima bilateralne saradnje, o tome šta treba da uradimo da bismo uvećali našu trgovinsku razmenu koja je na nivou od 130 miliona dolara. Mislim da možemo ne da je udvostručimo ili utrostručimo, već da dođemo do milijarde za svega pet do sedam godina - rekao je premijer novinarima nakon sastanka.\n-Obezbedićemo najbolje uslove za indijske kompanije, a nadam se da će i srpske kompanije naći ovde u Indiji plodno tlo za naše investicije - rekao je Vučić.


Međunarodni dan migranata: Ko su migranti, a ko izbeglice u Srbiji i šta im je donela 2020. - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Međunarodni dan migranata: Ko su migranti, a ko izbeglice u Srbiji i šta im je donela 2020.\nBBC News na srpskom18.12.2020. 17:11\nKada čujemo reč „migrant“, retko kada pomislimo na sezonske radnike iz Srbije koji rade u inostranstvu ili strance koji se iz Evrope ili Amerike doseljavaju u Srbiju.\nMeđunarodni dan migranata, 18. decembar, hiljade njih u Srbiji dočekuju u dvostrukom riziku – od pandemije korona virusa i rastuće mržnje i nasilja na ulicama, saopštila je organizacija Info park.\nGodina 2020. je bila nemilosrdna za ceo svet, a migrantima u Srbiji i drugim zemljama donela je više problema – od zabrane kretanja za vreme vanrednog stanja, širenja lažnih vesti na društvenim mrežama, nasilja na granicama, zastrašivanja i progona, do podizanja ograde na granici sa Severnom Makedonijom.\nIzbeglica je pojedinac za kog su nadležni utvrdili da mu u državi porekla preti opasnost od progona i zbog toga mu dodelili specijalnu zaštitu – zajamčenu pre svega Ženevskom konvencijom o izbeglicama iz 1951.\n„Uskratiti utočište ljudima kojima je ono potrebno može imati tragične posledice“, kaže za BBC na srpskom Mirjana Milenkovsk iz Visokog komesarijata za izbeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR).\n„Termin ‘migrant’ u najširem smislu podrazumeva osobe koje su u pokretu“, objašnjava Marko Štambuk iz Beogradskog centra za ljudska prava. Ova organizacija pruža pravnu pomoć tražiocima azila i izbeglicama u Srbiji.\nMeđutim, „može se reći da je svaka izbeglica najpre bila migrant, jer je bila prinuđena da se kreće i tako pobegne ili skloni od progona“, objašnjava Štambuk.\nAli postoje i druge kategorije migranata – apatridi, žrtve krijumčarenja ljudi, deca bez pratnje i azilanti kojima nije pozitivno rešen zahtev za azil, a koji takođe traže zaštitu po međunarodnom pravu.\n„U Srbiji ih trenutno boravi oko 400″, kaže za Mirjana Milenkovski iz UNHCR.\nU svetu trenutno ima 79,5 miliona prisilno raseljenih osoba (izbeglica, interno raseljenih, trazilaca azila, apatrida) – to je jedan odsto celokupnog čovečanstva;\nPočetkom godine u Beogradu su se pojavile „Narodne patrole“, kada su pripadnici organizacije Nema predaje Kosova i Metohije, u crnom, sa kapuljačama na glavama presretali manje grupe migranata u Beogradu.\n„U Srbiji je ove godine po prvi put zabeleženo psihičko i fizičko nasilje nad migrantima u policijskom postupanju, koje je sistematski sprovođeno od oktobra u Beogradu“, tvrde iz Info parka.\nInfo park smatra da ovi navodni prestupi vuku korene iz perioda vanrednog stanja kada je došlo do „snažne militarizacije upravljanja migracijama“.\n„Srbija je tim činom odlučila da na nehuman način pokuša da zaustavi ulazak u zemlju globalno najranjivijoj i najugroženijoj grupi“, navode iz Info parka.\nU prethodnom periodu putem društvenih mreža „neistinama i predrasudama“ su mobilisani ljudi kako bi „očistili“ Srbiju od migranata u Beogradu, Subotici, Somboru, Šidu, Pirotu i drugim gradovima, navode iz Info parka.\n„Regularni“, „iregularni“ i „ilegalni“ migranti\nNe postoji „ilegalni“ migrant –enezakonit može biti samo postupak ili čin, ali ne i čovek, prema Ujedinjenim nacijama.\nU upotrebi su pojmovi „regularni“ i „iregularni“ migranti, objašnjava Nikola Popov iz Komesarijata za izbeglice i migracije (KIRS). UN koriste i izraz „migranti bez dokumenata“.\n„Iregularnim migrantima se smatraju oni strani državljani koji su nezakonitim putem ušli u Srbiju i/ili u njoj nezakonito borave“, kaže Popov za BBC.\n„’Iregularni migrant’ može biti svaki stranac – državljanin Sirije, Avganistana, Pakistana, Bangladeša, Gane ali i Rumunije, Francuske, Rusije, Nemačke“, objašnjava Marko Štambuk iz Beogradskog centra.\nUveden je i „pojačan nadzor i obezbeđenje objekata za smeštaj migranata“ – kontrolu njihovog kretanja tokom pandemije sprovodili su naoružani vojnici i policija\n„Umesto nade, migranti u Srbiji imaju samo strah za zdravlje u situaciji preopterećenog zdravstvenog sistema i kompromitovanog pristupa zdravstvenoj zaštiti, bez dovoljne zaštitne opreme i uslova za sprovođenje preventivnih mera, što se posebno odnosi na one van sistema“, kaže Gordan Paunović, direktor Info Parka.\n„Neveliki broj migranata“ imao je Kovid-19, a prema saznanjima Info parka među njima nema preminulih.\n„Većina pozitivnih lečena je stavljanjem u izolaciju, a ne pristupom zdravstvenom sistemu Srbije“, navode.\nKomesarijat za izbeglice i migracije saopštio je da „ova infekcija do sada nije značajnije ušla u prihvatne i centre za azil“.\n„Bez obzira na to što ljudi neregularno prelaze granice, države imaju jasne obaveze prema njima, a one prozilaze iz zakona EU i međunarodnih zakona o ljudskim pravima“, za BBC kaže Masimo Moreti, direktor za istraživanja u evropskoj kancelariji Amnesti internešnala.\n„Stav Srbije je da sve migrante podrži da se uključe u sistem i da regulišu status, te je i iregulranim migrantima pružena prilika da borave u centrima“, kažu iz Komesarijata.\nSvaki migrant, bez obzira na status, uživa minimum ljudskih prava – pravo na život, zabranu mučenja, zabranu ropstva, zabranu diskriminacije i druga, dodaje Marko Štambuk.\nDok Komesarijat navodi da Srbija ima „jedan od najbolje uređenih sistema prihvata i upravljanja migracijama“, Štambuk smatra da ima nedostataka u primeni domaćih i međunarodnih propisa koji se odnose na tražioce azila i izbeglice.\n„Ono što UNHCR posebno brine je porast broja novopridošle dece bez pratnje, jer su oni jedna od najugroženijih grupa u mešovitim migracijama. U Srbiji ih trenutno boravi oko 400″, ističe Milenkovski.\n„Zabrinuti smo zbog hiljada slučajeva prinudnog vraćanja sa granica (pušbekova) kojima svedočimo u regionu. Hrvatska, Mađarska i Rumunija, sve zemlje koje se nalaze na spoljnoj granici EU, vraćaju nazad ljude u Srbiju i Bosnu i Hercegovinu“, kaže Masimo Moreti iz Amnestija.\nThey rubbed food into the men’s bleeding heads and their trousers.\n„Jedna od obaveza država je apsolutna zabrana zlostavljanja i mučenja. Iz tih razloga, kolektivna deportacija ili vraćanje ljudi je nezakonita. EU do sada nije okončala takvo postupanje svojih država članica“.\n„Ovo je vrlo zabrinjavajuće“, upozorava Moreti.\n„Prema statistikama nadležnih institucija, migranti učestvuju u ukupnom broju izvršenih krivičnih dela sa manje od jednog procenta“, kažu iz Komesarijata.\nIako u pograničnim mestima, kao i u Beogradu jesu zabeležena remećenja javnog reda i mira i sitnije krađe, nema dostupnih podataka o silovanjima i „učestalim bolesnim napadima na srpske žene i devojke“ ili na srpsko stanovništvo, kako se navodi u antimigrantskim Fejsbuk grupama.\n„Iza međumigrantskih nasilnih obračuna najčešće stoji sukob suprotstavljenih krijumčara koji se bore za prevlast, imajući u vidu da je krijumčaranje ljudi u Srbiji trenutno vrlo unosno“; kaže Marko Štambuk.\nU međuvremenu, većina migranata koji privremeno borave u Srbiji je „gotovo ostala bez oslonca, zaštite i solidarnosti“ na koju je ranije nailazila.\n„Sa žaljenjem zaključujemo da je ovim započeto novo, negativno poglavlje u odnosu prema migrantima koje u ovom trenutku može jedino država da zaustavi“, kažu iz ove organizacije.\nDruštvo • 20.06.2021. 12:45


Objavljeno sreda, 12 april 2017 15:19\nDanas je iz štampe izašao novi broj časopisa „Nova Sloboda“. Časopis je štampan u tiražu od 1.000 primjeraka, a kako je navedeno u Uvodniku, nakon prvih reagovanja čitalaca, Redakcija je odlučila da, uz pomoć Espone, ima i elektronsko izdanje časopisa.\nSvaki broj „Nove Slobode“ biće dostupan u elektronskoj verziji sa programiranim vremenskim zaostatkom od nedjelju dana.\n„Kada smo započeli ovaj projekat, nijesmo očekivali da će biti prihvaćen onoliko koliko je to bilo i sada nam ostaje da ovim, novim, brojem vidimo da li smo opravdali očekivanja čitalaca ili ne. Pored onih koji su nas čitali u Beranama, Podgorici, Bijelom Polju, Rožajama... čitaoce smo imali i u Beogradu, Sarajevu, Zagrebu, Novom Sadu, Goraždu, Rogatici... I ponude iz tih i drugih mjesta da nam pomognu. I da sarađuju sa nama“, istaknuto je u Uvodniku drugog broja.\nKako se dodaje, ponude o saradnji su sa zadovoljstvom prihvaćene, pa su već u ovom broju objavljena dva teksta novih saradnika.\n„Razgrabljen prvi broj časopisa i nemogućnost da odgovorimo na sve zahtjeve Beranaca da dođu do prethodnog broja primorao nas je da razmišljamo i o elektronskom izdanju“, istaknuto je u Uvodniku, uz naglasak da će elektronsko izdanje biti dostupno čitaocima zahvaljujući našim elektronskim novinama.\n„Vjerujemo da će svaki naredni broj donositi još novina i da će „Nova Sloboda“, kao što smo i obećali, pokušati da odgovori na zahtjeve vremena u kojem živimo i sloboda za koje se, kao građani, svi borimo“, zaključuje se u Uvodniku drugog broja časopisa „Nova Sloboda“.


Neverovatne okolnosti ponekad izazovu nestanak električne energije\nPucao u vazduh, pogodio struju\nDešava se da ljudi pucaju u vazduh na raznim slavljima, pa prekinu električni vod, da kopaju temelje i preseku podzemni kabl, da prijave nepostojeći kvar na adresi svog komšije\nUzroci svakodnevnih nestanaka struje često izazivaju nedoumicu među građanima. Sećanja na godine kad su restrikcije bile svakodnevna višečasovna pojava snizile su prag tolerancije na isključenja struje. Pored uobičajenih kvarova i popravki, struja često nestaje i zbog gotovo neverovatnih okolnosti.\n- U poslednjih nekoliko godina situacija je bolja, ali ranije smo imali svakakvih nezgoda. Pre nekoliko godina, kod stadiona "Sinđelić" iz mreže nam je ispao kabl od 35 kilovolti. Kad su naše ekipe izašle na teren, ispostavilo se da je uzrok kvara to što su građani pomešali visokonaponski kabl sa vodovodnom cevi i hteli da se ilegalno priključe. Jedan od njih je sišao u šaht i počeo da buši cev. Kad je bušilica stigla do kabla, skroz se istopila, a čovek je izašao iz šahta sav crn, kao iz crtanih filmova.\nSreća je što je uzemljenje bilo sa spoljašnje strane, pa je struja otišla u zemlju. Problem smo imali i na sremskoj strani, gde je jedna grupa ljudi izazivala kratak spoj na vodovima, sekla bakarne kablove i prodavala ih kao sekundarnu sirovinu. Uhvaćeni su tek kad jedan od njih nije uspeo da dobro izazove kratak spoj, pa ga je struja udarila - kaže Aleksandar Milojković iz "Elektrodistribucije Beograd".\nPored ovako ekstremnih primera, dešava se i da ljudi pucaju u vazduh na raznim slavljima, pa prekinu električni vod, da kopaju temelje i preseku podzemni kabl, da prijavljuju nestanak struje jer ne znaju da im je iskočio osigurač, ili da prijave nepostojeći kvar na adresi svog komšije. Posebne probleme imaju radnici na terenu koji struju isključuju neplatišama.\n- Pošto mi isključujemo velike potrošače, imali smo raznih situacija sa preduzećima koja smo isključivali sa mreže. Dešavalo se da ne znaju gde im je ključ od trafo-stanice ili da parkiraju buldožer ispred trafo-stanice pa naše ekipe ne mogu da priđu. Pre nekoliko godina jurili su jednu našu ekipu u Vinči da ih biju - kaže jedan od dispečera EDB-a.\nDispečeri su uvek anonimni, jer su u direktnom kontaktu sa potrošačima. Iz EDB-a kažu da su trenutna obimna isključenja prouzrokovana redovnim remontom mreže i postrojenja, pošto i najmanji kvar može izazvati veće kvarove.


Kosovu pozivni broj 383, i novi operater MTS - Gorapress.net\nKosovu pozivni broj 383, i novi operater MTS\nMinistarka za dijalog u Vladi Kosova i glavni pregovarač u Briselu Edita Tahiri izjavila je da je postignut Sporazum o međunarodnom pozivnom broju za Kosovo i novom mobilnom operateru MTS.\nSporazum o pozivnom broju za Kosovo i uvođenje još jednog mobilnog operatera rezultat je dijaloga Prištine i Beograda, koji se uz posredovanje Evropske unije vodi u Briselu. Prema tom Sporazumu, Međunarodna unija za telekomunikacije će dodeliti Kosovu međunarodni pozivni broj 383.\n“Ovo je veliki uspeh dijaloga u Briselu, i dobra vest za našu zemlju i njene građane”, izjavila je Tahiri dodavši da će ovaj pozivni broj biti dodeljen 15. decembra 2016.\n“Naša država će imati svoj telefonski kod kao i sve zemlje, imaće puni suverenitet nad svojim telefonskim kodom, dok će svi pozivni brojevi koji su se koristili do sada, kao što su 381, 377, 386, biti van upotrebe”, rekla je ona.\nNa Kosovu se trenutno koriste +381 telefonski pozivni broj za Srbiju, i pozivni brojevi +377 (Monako) i +386 (Slovenija).\nU saopštenju se dodaje da je Sporazum o telefonskom kodu postignut zahvaljujući maksimalnoj posvećenosti Evropske unije koja je bila aktivna u procesu usklađivanja zaključaka i tehničkih detalja sprovođenja Sporazuma o telefonskom kodu.\nKako je saopštila njena kancelarija, harmonizovani su zaključci koji određuju obaveze za sprovođenje Sporazuma o pozivnom broju, a u punoj su saglasnosti sa Briselskim sporazumom iz 2013. i Akcionim planom iz 2015. Tahiri je rekla da je dogovor u skladu sa zakonima i Ustavu Kosova.\nKako je saopšteno, ovim sporazumom se predviđa da “Srbija uputi pismo Međunarodnoj uniji za telekomunikacije, u kome navodi da se slaže da se Kosovu dodeli pozivni telefonski broj, dok je rok za realizaciju ovoga 3. decembar 2016”.\nSa druge strane, kako je previđeno sporazumom, Kosovo će dati “privremenu i ograničenu dozvolu operateru mobilne telefonije MTS, koji će biti registrovan prema zakonima Kosova”. Ističe se da je ova dozvola u okviru postojeće infrastrukture mobilne telefonije, a u skladu sa Sporazumom o telekomunikacijama iz 2013. godine.\nOvoj kompaniji će se dodeliti neophodni resursi i frekvencije da “pokrije one zone koje su na teritoriji Kosova”. Ovaj operater će imati ograničen broj korisnika. Ista kompanija će imati dozvolu i za fiksnu telefoniju, u skladu sa kosovskim zakonima.\nKako se saopštava, svi operateri koji su radili bez licenci biće ugašeni. Takođe, biće ugašeni i međunarodni pozivni brojevi 381,377, 386, u trenutku uvođenja pozivnog broja za Kosovo 383. Međutim, u prelaznom periodu, do uvođenja državnog koda biće u upotrebi aktuelne opcije pozivnih brojeva.\n“Sporazum o telekomunikacijama i njegovo sprovođenje omogućiće uspostavljanje reda i zakona u oblasti telekomunikacija, i više neće biti ilegalnih operatera”, navodi se u saopštenju i ističe da se sporazumom previđa da se i na severu Kosova “ugase sva tri ilegalna mobilna operatera”.


Umro bivši šef kineske propagande\nDeng Likun, bivši šef kineske propagande, poznat po kritici ekonomskih reformi, umro je u Pekingu u 100. godini, prenosi danas državna novinska agencija Sinhua.\nZa razliku od Denga Sjaopinga, bivšeg kineskog lidera, pobornika ekonomskih reformi posle decenija klasne borbe, Deng Likun bio je ortodoksni marksistički teoretičar koji je kritikovao malo liberalniju reformsku politiku Denga Sjaopinga.\nRođen u provinciji Hunan, Deng se priključio 1936. Komunističkoj partiji, i posebno intenzivno je radio u kineskom regionu Sinđijangu, domu brojnih manjina, gde je bio šef lokalne propagande, pošto je Peking preuzeo kontrolu nad tim regionom.\nPosle 1975. obavljao je nekoliko visokih državnih funkcija, uključujući i šefa propagande Komunističke partije.\nU nekrologu koji je objavila Komunistička partija, Deng je hvaljen kao "lojalni komunistički lider koji je izdržao probu vremena", "revolucionar proleterijata" i "izuzetan lider" u propagandi ideologije i teorije vladajuće Komunističke partije.\nU godinama posle sloma prodemokratskih protesta 1989, Deng je više puta upozorio da bi ekonomske reforme mogle da skrenu Kinu sa socijalističkog puta.


Korak napred – Priče sa dušom\nTweet Otprilike jednom u dva meseca, uvek nedeljom, tačno u 19 sati, jedna kuća u Aranđelovcu postaje stecište kulturnih događaja. Vlasnica porodičnog zdanja na Đikinom brdu u gradu pod Bukuljom, akademska slikarka Ana Đorđević (44) tada svoj dom preuređuje za posetu kreativnih umetničkih duša, pomera stolove, oslobađa jedan...\nTweet Svaki put kad ode u Amsterdam ili Beč da strancima predstavi svoj neobičan proizvod iz Srbije, Ivana iz Šapca posmatra ozarena lica kupaca, zaljubljenika u bicikle, ljudi koji cene ručni rad. Kaže da joj je taj njihov prvi utisak najvažniji, da joj daje vetar u leđa i da zbog toga nijednom u poslednje četiri godine nije razmišljala...\nTweet Na policama se nalaze na stotine kutija sa društvenim igrama, a na plafonima ručno pravljeni lusteri. Za drvenim stolovima koje izrađuje ekipa mladih stolara iz Novog Sada okupljaju se ljubitelji druženja i igranja igara, a ambijent na zidovima i oko njih dodatno krase umetnička dela Nine Miljuš (29). Ova svestrana umetnica...\nTweet „Da mi kažu u pola dana ili u pola noći da treba da šijem, ja bih odmah prihvatila“. Ovom rečenicom u svom, do tančina uređenom ateljeu na beogradskom Voždovcu, ugostila nas je Dragana Jovanović (48) u svetu kreativnog šivenja poznatija kao Gaga, dok smo pogledima pokušavali da u što kraćem vremenu uhvatimo svaki detalj...


Zrenjanin izabran za Evropski grad sporta 2021! – Sportski objekti Zrenjanin\nZrenjanin izabran za Evropski grad sporta 2021!\nLepe vesti stižu iz Brisela. Zrenjanin je proglašen za Evropski grad sporta 2021. godine – potvrđeno je u pismu koje je na adresu gradonačelnika Zrenjanina uputio Đan Frančesko Lupateli, predsednik Evropske asocijacije prestonica i gradova sporta (ACES Europe).\nIzuzetno nas je obradovala ova vest koju smo iskreno priželjkivali, ali nismo mogli da budemo sigurni da će zaista biti u našu korist. Počastvovani smo priznanjem, i drago nam je što su i čelnici Evropske asocijacije prestonica i gradova sporta pozitivno ocenili sve naše napore i aktivnosti koje realizujemo u oblasti sporta, ali pre svega, što su prepoznali naš sportski duh, svest o značaju bavljenja sportom i fizičkom kulturom, izuzetnu tradiciju i veliki doprinos razvoju olimpijskog pokreta, u kom su naši sugrađani prisutni od samog osnivanja, od dr Ferenca Kemenja, pa do osvajača 23 olimpijske medalje. Ova nagrada ujedno i obavezuje, da nastavimo započete projekte, ali, nadam se, i da s titulom “Evropski grad sporta” otvorimo nove sportske stranice našeg grada, prokomentarisao je lepu vest pomoćnik gradonačelnika Simo Salapura, koji je i šef tima za kandidaturu Grada Zrenjanina, koja je trajala od decembra prošle godine.\nPodsećamo, nakon kandidature Zrenjanina, usledila je i digitalna evaluacija, u kojoj je sportski Zrenjanin prezentovan kroz bogatu tradiciju, visoke sportske domete, sportsku masovnost i organizovanost, organizaciju velikih takmičenja i značajna ulaganja u sport i sportsku infrastrukturu.\nA osim prestiža, dobijanje titule “Evropski grad sporta” može dodatno da unapredi uslove za bavljenje sportom i kapacitete nosilaca sporta i sportskih organizacija. Ulazak u mrežu evropskih prestonica i gradova koji su već nosioci ove titule doprineće i unapređenju sportske saradnje i razmeni iskustava koja se tiču funkcionisanja sistema sporta u različitim sredinama. Ovu nagradu Zrenjanin nosi u kategoriji gradova koji imaju od 100.000 do 300.000 stanovnika. Inače, u konkurenciji prestonica država pobedu je odneo portugalski Lisabon.


Džon Salivan - Sputnjik Srbija\n21:29 22 April 2021\nNa putu za Vašington: Američki ambasador napustio Moskvu\nAmbasada Sjedinjenih Američkih Država u Moskvi saopštila je Sputnjiku da američki ambasador Džon Salivan danas putuje iz Moskve za Vašington. U skladu sa informacijama o polascima, avion u kome se nalazi američki ambasador poleteo je sa aerodroma Šeremetjevo u 9.57 po moskovskom vremenu.\nAmerički ambasador u Rusiji Džon Salivan izjavio je da ne postoji potreba da se američko-ruski odnosi resetuju, Vašington je oduvek smatrao da je sa Moskvom potrebno voditi dijalog uprkos nesuglasicama.\nAmerički ambasador u Moskvi: Hapšenje Navaljnog — duboko politizovano\nVašington je zabrinut zbog hapšenja ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog i smatra da je ono duboko politizovano, izjavio je ambasador SAD u Rusiji Džon Salivan.\nAmerika: Rado ćemo s Rusijom proslaviti pobedu nad zajedničkim neprijateljem /video/\nSjedinjene Američke Države u potpunosti podržavaju odluku ruskih vlasti o odlaganju Parade pobede, a nakon globalne pobede nad virusom korona, SAD će rado zajedno s Rusijom proslaviti pobedu nad zajedničkim neprijateljem, poručio je američki ambasador u Moskvi Džon Salivan.\nDžon Salivan: Sovjetski narod pokazao ogromnu samopožrtvovanost u Drugom svetskom ratu\nSovjetski narod pokazao je ogromnu samopožrtvovanost za vreme Drugog svetskog rata u borbi protiv nacističke Nemačke, izjavio je ambasador SAD u Rusiji Džon Salivan.\nRuski senator nagovestio novom ambasadoru SAD kako da poboljša odnose sa Rusijom\nRuski senator Aleksej Puškov izjavio je da bi novi ambasador SAD u Rusiji Džon Salivan mogao predložiti Vašingtonu da ukine sankcije gasovodu „Severni tok 2“ i da bi to moglo „potkrepiti“ njegovu želju da poboljša odnose sa Moskvom.\nNovi ambasador SAD u Rusiji: Odnosi Moskve i Vašingtona najlošiji od Hladnog rata\nNovi ambasador SAD u Rusiji Džon Salivan izjavio je da su odnosi Moskve i Vašingtona trenutno na najnižoj tački od završetka Hladnog rata.\n21:00 Ljubinka Milinčić: Šta je Putin poručio svetu, a nije izgovorio /video/\n20:50 Ništa nije isto bez Novakovih suza /foto, video/


Premijer Krivokapić se nije odazvao na poziv SDT-a - Crna hronika\nDO KRAJA SEDMICE JOŠ JEDAN POZIV\nPredsjednik Vlade Crne Gore Zdravko Krivokapić nije se odazvao pozivu Specijalnog državnog tužilaštva da pruži više podataka o sopstvenoj izjavi da mu je specijalni državni tužilac Milivoje Katnić ,,spremao hapšenje zbog veleizdaje“ ako potpiše temeljni ugovor sa Srpskom pravoslavnom crkvom u Beogradu.\nPrema informacijama Pobjede, Specijalno državno tužilaštvo je prije petnaest dana uputilo poziv Krivokapiću da da izjavu, ali je iz kabineta premijera stigao odgovor da se Krivokapić ne može pojaviti, jer ima neodložnih državnih obaveza.\nU emisiji Televizije Vijesti premijer Krivokapić je saopštio da je imao informaciju o pripremi hapšenja ukoliko sa patrijarhom SPC Porfirijem potpiše temeljni ugovor u Beogradskoj patrijaršiji.\n“U četvrtak sam imao informaciju da treba da dođem do Beograda. Obavijestio sam potpredsjednika Vlade o tom putu, i to je prvi put da je sam Abazović upoznat sa tekstom temeljnog ugovora. Upoznao sam i predsjednika parlamenta Bečića. Nijesam imao namjeru da potpišem ugovor u Beogradu, jer zastupam državu. Dobio sam informaciju i da mi se pripremalo hapšenje u Crnoj Gori jer sam počinio izdaju potpisujući ugovor koji je protivustavan”, kazao je Krivokapić odgovarajući na pitanja novinara.\nOdmah nakon te alarmantne informacije, SDT je formirao predmet. Reagovao je i specijalni državni tužilac Milivoje Katnić koji je, u izjavi za Pobjedu, oštro odbacio spekulacije, napominjući da mu je Krivokapić nanio ,,neprocjenjivu štetu kao profesionalcu i kao čovjeku“, uz napomenu da krivično djelo izdaje i bilo koje krivično djelo takve vrste uopšte nije u nadležnosti Specijalnog tužilaštva.\nPrema saznanjima Pobjede, iz Specijalnog državnog tužilaštva će do kraja sedmice ponovo uputiti poziv premijeru Krivokapiću da pruži sve informacije o navodno pripremanom njegovom hapšenju.\nTagovi: PremijerSDTZdravko Krivokapić


Obraćanje predsednika Milana Garaševića stanovnicima naše opštine\nU utorak 7. aprila, gradjanima naše opštine obratio se predsednik Milan Garašević.\nRad kontakt centra u Idvoru\nO radu kontakt centra u Idvoru razgovarali smo sa koordinatorkom centra Jelenom Kalin.\nPrvi slučajevi zaraze korona virusom u opštini Kovačica\nJuče je potvrđen prvi a već danas i drugi slučaj zaraze korona virusom u opštini Kovačici.\nKoordinator kontakt centra u Debeljači o obroku solidarnosti\nO volonterima u Debeljači i deljenju obroka solidarnosti pričao je za naš program predsednik Saveta Mesne zajednice u Debeljači Stevan Lazički.\nPoljoprivrednicima potrebna dozvola za kretanja tokom policijskog časa\nU slučaju primene neophodnih agrotehničkih mera, a posebno radi zaštite od mraza, tokom perioda zabrane kretanja (radnim danima od 17:00-05:00 časova, vikendom – od subote u 13:00 časova do ponedeljka u 05:00 časova), svaki poljoprivredni\nProdavnice umesto u nedelju radiće sutra od 4 do 7 sati\nGrađani stariji od 65 godina će moći da se snabdeju svim potrebnim namirnicama i stvarima u subotu ujutru od četiri do sedam časova, umesto u nedelju, što je bila praksa prethodne dve sedmice. Prodavnice trgovinskih lanaca i manje radnje\nRad kontakt centra u Debeljači\nDrugog aprila smo posetili prostorije kontakt centra u Debeljači.\nŠtab za vanredne situacije opštine Kovačica doneo je niz mera zarad preventive i očuvanja zdravlja stanovništva u našoj opštini. Jedna od mera podrške građanima je uvođenje telefonske linije za razgovor sa komandantom i zamenikom komandanta opštinskog Štaba za\nAmbulanta za respiratorne infekcije Doma zdravlja Kovačica radi 24 časa dnevno. Uz ambulantu biće rendgen i laboratorija. Dom zdravlja Kovačica moli pacijente sa povišenom temperaturom, kašljem, osećajem kratkog daha, da\n"Elektroprivreda Srbije" je saopštila da će u toku vanrednog stanja zbog epidemije koronavirusa uložiti maksimalne napore da u okviru redovnih aktivnosti očita brojila svih kupaca, poštujući sve mere zaštite.\nŠtab za vanredne situacije pobrinuo se da zaštitne maske dođu do svih kojma su one potrebne. Više o ovoj meri govorio je Adam Jonaš, predsednik Mesne zajednice Kovačica i volonter u Kontak centru u Kovačici.\nSvakoga dana sprovode se preventivne mere Štaba za vanredne situacije kako bi se sprečilo pojava i širenje COVID-a 19. Otvaraju se linije za razgovore sa gospodinom Garaševićem, koji će takođe razgovarati i sa privrednicima kako bi se\nU utorak 31. marta je svim mestima opštine Kovačica urađena dezinfekcija javnih površina radi prevencije od širenja korona virusa.\nMUP : Pojačana kontrola mere o zabrani kretanja\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Vlade Republike Srbije saopštilo je da pripadnici tog ministarstva na više punktova širom Srbije obavljaju pojačanu kontrolu poštovanja mere o zabrani kretanja posle 17 časova. Protiv\nRad kontakt centra u Mesnoj zajednici u Padini\nKako radi kontakt centar u Padini govori za naš program koordinaror kol centra Jano Povolni.\nSutra se nastavlja dezinfekcija javnih površina u opštini Kovačica\nŠtab za vanredne situacije Opštine Kovačica obaveštava da će u utorak 31. marta na osnovu unapred utvrđenog rasporeda radnici mesnih javnih komunalnih preduzeća sprovoditi dezinfekciju javnih površina, što


Posle tuče prodavačice i milicajke: Koja ovlašćenja imaju komunalci, a koja prava građani? - Telegraf.rs\nPripadnica komunalne milicije Alisa M., koju je u nedelju na Vidikovcu nokautirala ulična prodavačica Sadija D, posle završene dijagnostike puštena je iz Urgentnog centra na kućno lečenje.\nS. D. je u nedelju odmah posle napada privedena u policijsku stanicu, saslušana i sledi sudski epilog, piše Politika.\nProtiv nje je podneta krivična prijava za napad na službeno lice. Kako list nezvanično saznaje, napadu na službenicu komunalne milicije prethodila je svađa dve prodavačice, kada je jedna od njih pozvala komunalnu miliciju.\nIncident se dogodio kada je milicionerka pokušala da prodavačici oduzme švercovanu robu i da je zadrži da ne pobegne dok ne dođe komunalna inspekcija. Ovu scenu, kao i trenutak kada prodavačica pesnicom udara u glavu milicionerku, koja pada na beton, snimio je telefonom jedan od prolaznika. Snimak je objavljen na društvenim mrežama i kasnije su ga preneli mediji. Javnost je o slučaju imala podeljeno mišljenje.\nProdavačica nokautirala komunalnu milicajku, Foto: Telegraf TV\nNije sporno da je S. D. učinila krivično delo time što je udarila milicionerku. Ipak, da li su u pravu oni koji osporavaju ovlašćenja pripadnice komunalne milicije da prodavačicu drži i vuče za ruku? Sredstva prinude milicioner može da upotrebi samo ako u obavljanju poslova na drugi način od sebe ili drugog ne može da odbije istovremeni protivpravni napad, radi savladavanja otpora, odnosno sprečavanja pokušaja bekstva, navodi se u Zakonu o komunalnoj miliciji.\nOvo znači da je milicionerka po novom zakonu imala pravo da zadrži prodavačicu koja je pokušala da pobegne i odnese robu. Međutim, da li je upotrebila sredstva prinude na pravi način, utvrdiće sud. Sredstva prinude, kako precizira zakon, su fizička snaga, sredstva za vezivanje, raspršivač za nadražujućim dejstvom, palica.\nSkupština Srbije usvojila je u julu prošle odine Zakon o komunalnoj miliciji koji je omogućio da i opštine, a ne samo gradovi, mogu da planiraju njeno formiranje. U vezi sa uspostavljanjem komunalne milicije mnogi su bili skeptični i upozoravali su da to nije dobro rešenje, naročito kada je reč o ovlašćenjima.


Romi iz Bosilegrada neće da budu Bugari - MIC - Medijski istraživački centar\nJedna od takvih prevara je, kako tvrdi Sunčica Aleksov, to što su na poslednjem popisu svi u mahali popisani kao Bugari, a ne kao Romi. Kaže da su se popisivali za pakete Crvenog krsta sa hranom i kućnom hemijom, pa da su kasnije saznali da su zapravo popisani kao Bugari.\nPredsednik Bugarskog nacionalnog saveta u Srbiji Stefan Stojkov navodi da je u posebnom biračkom spisku 2014. godine bilo oko 14.000 Bugara. Sada ih, kaže, ima više: „Svih ovih godina dok je predsednik Opštine Vladimir Zaharijev bio i predsednik Nacionalnog saveta, od 2014. do 2018, i ja kako sam posle toga nastavio, trenutno ima 21.000 Bugara u Srbiji“, kaže Stojkov. On tu veliku diskrepancu u brojevima objašnjava time što se „razgovaralo sa ljudima“ koji ranije nisu želeli da se izjasne kao Bugari.


Zvanično - pčele proglašene najvažnijim bićima na Zemlji\nKako su naveli, 70 odsto svjetske poljoprivrede zavisi isključivo od pčela, a polinacija, ili oprašivanje - možda i najvažnija funkcija pčela - omogućuje biljkama da se razmnožavaju.\nNažalost, odlučeno je ovo u trenutku kada saznajemo da pčela na planeti ima sve manje. Jedna od studija otkrila je da je nestalo 90 odsto populacije pčela u proteklih nekoliko godina...\nGreenpeace se takođe oglasio i kaže kako pčele možemo zaštititi tako što bi trebalo zabraniti sedam najopasnijih pesticida (uključujući tri koja su puna nikotina), te očuvati divlja staništa i obnoviti ekološku poljoprivredu - ovo podrazumijeva izbjegavati gigantske farme na kojima se, iz godine u godinu, sadi ista biljka, što je veliki problem za insekte.\nPodsjetimo i još na slavnu rečenicu koju je izrekao Albert Ajnštein: "Ako pčele nestanu, ljudi imaju još četiri godine života."\nDa život može da bude zaista težak najbolje zna porodica Nikolić iz Mečkovca. Mira, majka troje dece i njen suprug su bez posla i suočavaju se sa teškom materijalnom...


Dragomir S. Radovanović – 30 godina književnog stvaralaštva - JuGmedia\nSrpska duhovna akademija iz Paraćina je povodom 30 godina književnog rada prof. dr Dragomiru S. Radovanoviću sinoć u Leskovcu uručila Veliku zlatnu plaketu, kojom je ovaj leskovački književnik postao i njen prvi nosilac.\nOvim priznanjem započelo je veče posvećeno plodnom stvaralaštvu Dragomira Radovanovića koji je za tri decenije objavio preko 150 knjiga – romani, zbirke priča, aforizama i satira, pesama, ali i tridesetak stručnih knjiga iz oblasti ekonomije, među kojima su udžbenici, priručnici i monografije.\nU prepunoj sali Leskovačkog kulturnog centra o stvaralaštvu ovog autora govorili su: novinar i publicista iz Leskovca Danilo Kocić, mr Miroslav Zdavković, dugogogišnji Radovanovićev prijatelj i Miroslav Dimitrijević iz Paraćina, predsednik Srpske duhovne akademije.\nO muzičkoj pratnji brinuo je najstariji Radovanovićev unuk Aleksandar koji je na klaviru izveo nekoliko poznatik klasičnih melodija. Za Uralsku Rjabinušku zaslužio i ovacije prisutnih.\nU programu je, čitanjem poezije iz knjiga Dragomira Radovanovića učestvovala i Andrijana Mitrović, pesnikinja iz Leskovca, inače član udruženja Poezija 016.\ndragomir s radovanović\nZa Radovanovica i Kocica Andric je pacer :\nAndric Ivo pacer napisao petnaestak knjiga.


Sarajevo /Udruženje poslodavaca FBiH: Prijedlog zakona o PDV-u neprihvatljiv / Radio Sarajevo\nFoto: Dženan Kriještorac / Radiosarajevo.ba/Udruženje poslodavaca FBiH: Uvažiti primjebe na prijedlog zakona o PDV-u\nFoto: Dženan Kriještorac / Radiosarajevo.ba/Udruženje poslodavaca FBIH\n22. 07. 2019. u 14:27:00 Radiosarajevo.ba\nUpravni odbor Udruženju poslodavaca Federacije Bosne i Hercegovine smatra neprihvatljivim donošenje Prednacrta zakona o PDV-u kojeg je pripremila Uprava za indirektno oporezivanje BiH, saopćeno je nakon sjednice Upravnog odbora UPFBiH.\n„Predložena rješenja novog Zakona o PDV-u, nisu u interesu povećanja likvidnosti kompanija i poboljšanja poslovnog ambijenta, niti će doprinijeti kvalitetnijem uređenju oblasti indirektnih poreza i rastu prihoda“, kazao je predsjednik UPFBiH Adnan Smailbegović nakon sjednice UO.\nIz UPFBiH ukazuju na neophodno uključivanje zainteresirane javnosti u sve faze izrade propisa, što je u skladu sa Direktivama EU i zakonodavstvom zemalja EU.\nTakođer napominju da su brojna pitanja i problemi sa kojima su se poslodavci susretali u praksi i dalje ostala neriješena. Odredbe predloženog prednacrta su neprecizno definirane i nejasne, tako da se ponovno ostavlja mogućnost proizvoljnog tumačenja.\n„U Prednacrtu zakona o PDV nema suštinskih izmjena u odnosu na važeći Zakon. Ono što je bitno napomenuti jeste da predlagači nisu uvažili i u tekst Prednacrta uvrstili niti jedan zahtjev UPFBH, kao što su pomjeranje roka plaćanje PDV-a sa 10. na posljednji dan u mjesecu, plaćanje poreza po naplati fakture za male poreske obaveznike te nemogućnost obračuna odbitnog PDV-a za neplaćene fakture. Radi se o prijedlozima koji su sadržani u zakonskim rješenjima za oblast PDV-a u zemljama regiona i EU“, ističe Smailbegović.\nTakođer naglašava da ako donošenje novog Zakona o PDV-u ima za cilj usklađivanje sa Direktivama EU, u novi Zakon treba ugraditi i zahtjeve poslodavaca u pogledu pomjeranja roka plaćanja PDV-a i plaćanje PDV-a po naplati fakture, koji su u cijelosti usklađeni sa Direktivama EU.\nU novom Prednacrtu predviđeno je povećanje praga za obaveznu registraciju sa postojećih 50.000 na 75.000 KM, a da prijedlog ne predviđa mogućnost kvartalnog podnošenja prijave, kako je to, na primjer, regulirano u Srbiji i Hrvatskoj.\nI dalje je ostala neuređena oblast naplate PDV-a za prevoznike, čime se domaći prijevoznici stavljaju u nepovoljan položaj u odnosu na strane, na što UPFBiH godinama upozorava.\n„Zbog svega navedenog, UO UPFBiH ne podržava donošenje Zakona o PDV-u u ovakvom tekstu i pozvao je zastupnike u Parlamentu FBiH i NSRS, kao i Parlamentu BiH, da ne podrže novi Zakon o PDV-u.\nTagovi: Udruženje poslodavaca FBiH PDV UIO BiH\nPrivreda / Udruženje poslodavaca FBiH: Vlast šteti privatnicima u korist javnim firmama\nEkstremne temperature / Sindikat radnika: Proglasiti stanje elementarne nepogode


Zaraženo 98 uposlenika MUP-a Kantona Sarajevo\nJusko je, iznoseći podatke o izvršenim poslovima resornog ministarstva u proteklom periodu, naveo da je Uprava policije izvršila 71.606 obilazaka onih koji su u samoizolaciji, saopšteno je iz MUP-a Kantona Sarajevo\nU Ministarstvu unutrašnjih poslova /MUP/ Kantona Sarajevo trenutno je 98 zaraženih korona virusom, ali nijedan segment administracije ne trpi zbog toga, izjavio je resorni ministar Ismir Jusko.\nOn je napomenuo da su MUP Kantona Sarajevo i Uprava policije ponijeli dobar dio tereta zajedno sa zdravstvenim radnicima i svima koji su u proteklih osam mjeseci bili na prvoj liniji zaštite stanovništva od virusa korona.\nPrema njegovim riječima, MUP-u, Upravi policije i Inspekciji nije u interesu da postupaju represivno, ali su za njih na prvom mjestu životi i zdravlje građana.\n“Za vrijeme vanredne situacije koja je bila prije nekoliko mjeseci imali smo jedan do dva oboljela dnevno, pa nekoliko dana nijednog oboljelog, dok ovih dana dnevno imamo više oboljelih nego tokom tog perioda. Možemo reći da su sve one restriktivne mjere koje su se sprovodile na terenu i donijele rezultate. Samo kolektivna disciplina i samodisciplina može pomoći da na kraju iz ove borbe izađemo sa što manje gubitaka”, poručio je Jusko.\nJusko je, iznoseći podatke o izvršenim poslovima resornog ministarstva u proteklom periodu, naveo da je Uprava policije izvršila 71.606 obilazaka onih koji su u samoizolaciji, saopšteno je iz MUP-a Kantona Sarajevo.\nOn je istakao da je bilo i onih koji su kršili mjere samoizolacije i te osobe su nazivane “tempirane virusne bombe”, koje su mogle da prenose virus na one koji su bili zdravi.\n“U ovom periodu izdato je 153.998 registracija za motorna vozila, 13.904 pasoša, 18.032 lične karte, 16.194 vozačke dozvole, 283.180 prijavnica, izrečena je 236 zaštitnih mjera”, naveo je Jusko.\nJusko je istakao da trenutno u Upravi policije nedostaje 330 ljudi, da je veliki broj zaposlenih na bolovanju, jer su oboljeli od virusa korona, te da su neki u samoizolaciji, ali da nijednog momenta posao ne trpi zbog toga.\nOn je zahvalio građanima na samodisciplini i što se pridržavaju mjera Kriznog štaba, kao i privrednicima i vlasnicima ugostiteljskih objekata, navedeno je u saopštenju.\n#mup ks#Ismir Jusko#korona virus


Pop zvijezda Inna na Sarajevo Spring Music Festu 12. aprila - Klix.ba\nPreko 15 svjetskih izvođača Pop zvijezda Inna na Sarajevo Spring Music Festu 12. aprila\nPreko 15 svjetskih izvođača\nPop zvijezda Inna na Sarajevo Spring Music Festu 12. aprila\n18.11.2012. u 20:22\nDom Mladih će 12. aprila biti domaćin velikog proljetnog muzičkog događaja - Sarajevo Spring Music Festa (SSMF) na kojem će nastupiti preko 15 svijetskih i regionalnih izvođača urbane muzike raspoređenih na dva floora, koji će se predstaviti svim ljubiteljima vrhunske muzike.\nSSMF je pokrenula agencija ED Booking uz podršku Ministarstva kulture i sporta i Grada Sarajeva.\nJedna od headlinera 12. aprila bit će INNA & Band.\nAtraktivna Inna je dvostruka dobitnica MTV-jeve nagrade u kategoriji Best Romanian Act, a domaćoj publici će se predstaviti po drugi put na Sarajevo Spring Music Festu.\nPopularna pjevačica poznata je po pjesmama Hot, Amazing, Sun Is Up, Club Rocker, Un Momento i mnogim drugim koje u zbiru imaju više od 300 miliona pregleda na YouTubeu, i jedna je od trenutno najvećih dance zvijezda u Evropi sa više od 500.000 prodatih singlova samo u Velikoj Britaniji.\nInna je dosad objavila tri albuma, a najpopularniji su "I Am The Club Rocker" i "Hot", čiji su singlovi dosezali na vrhove top lista u Velikoj Britaniji, Španiji, Francuskoj, Rusiji, Švicarskoj i drugim zemljama Evrope.


Grčka nas uverava da neće priznati takozvano Kosovo, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nDodao je da će narednih dana uslediti „velike i važne“ konsultacije po pitanju Kosova i Metohije.\nUpitan o spekulacijama da bi Francuska mogla da preuzme „vođstvo“ u vezi sa dijalogom Beograda i Prištine, Vučić je za TV Pink odgovorio: „O tim stvarima ću razgovarati narednih dana. Za nas je važno da u narednim danima štitimo svoje nacionalne i državne interese, a i sve ostalo.“\nKako je rekao, u Beogradu će biti velikih i važnih konsultacija, a potom očekuje nastavak dijaloga u Briselu. Upitan o navodima da bi Francuska mogla da predloži privremeni sporazum prema kojem bi sever Kosova i Metohije dobio autonomiju, a Srpska pravoslavna crkva poseban status, u zamenu za priznanje od strane Grčke i liberalizaciju viznog režima za Kosovo, rekao je: „ O tome možemo razgovarati narednih dana. Ne bih unapred razgovarao pre nego što budemo sigurni šta je na stolu.“\nDodao je da je došlo do nekih promena u odnosima (između Atine i Prištine). „Očekujem da vidim, s obzirom da je došlo do nekih promena u odnosima, da li je to samo trgovinski ured ili postoji „tačka interesa“ između Prištine i Atine. Videćemo kako će to ići, pa ćemo obavestiti javnost“, rekao je Vučić. Na spekulacije da bi Grčka mogla da prizna Kosovo, kaže da “nas Grčka uverava da to neće učiniti”.\n„Uveravaju nas da neće priznati Kosovo, a ovi navodi koje smo čuli sigurno nisu najbolja vest za nas. Videćemo, obavestićemo javnost o tome“, istakao je Vučić. / ibna


01-06-2020 18:56 Srbija Politika Video\nUrednica portala KoSSev Tatjana Lazarević izjavila je da je glavno pitanje nakon što je vlada lažne države Aljbina Kurtija uvela nove mere reciprociteta u odnosima sa Srbijom, da li se ona odnosi samo na robu iz Srbije ili i na proizvode iz drugih zemalja na čijoj deklaraciji ne piše "Republika Kosovo".\nUrednica portala KoSSev Tatjana Lazarević (Foto: Jutjub)\nMinistarka ekonomije terorističke tvorevine Kosovo, Rozeta Hajdari, naložila je u nedelju uveče uklanjanje sa tržišta robe koja "nije u skladu sa (tzv.) Ustavom Kosova", nakon što je lažna vlada Aljbina Kurtija u subotu usvojila nove mere repciprociteta u odnosima sa Srbijom koje, između ostalog, predviđaju da na deklaracijama proizvoda iz Srbije piše "Republika Kosovo".\nLazarević je rekla da su novinarki KoSSeva obišli trgovine u Severnoj Mitrovici i utvrdili da na deklaracijama desetina proizvoda iz drugih zemalja, poput Nemačke, Slovenije, Crne Gore, Bugarske, Makedonije... stoji samo "Kosovo".\nStoga je glavno pitanje, na koje još nema odgovora, da li se mera Vlade Kosova odnosi samo na robu iz Srbije ili i na robu iz drugih zemalja, istakla je urednica KoSSeva.\nPodsetila je i da je odluka doneta iznenada, u subotu uveče, i to od strane Vlade "koja broji svoje poslednje dane".\n"Oni koji prate kosovsku političku scenu mogli su da pretpostave da će Aljbin Kurti podići lestvicu za one koji će naslediti ovu takozvanu vladu. Odluka je usmerena ka domaćoj sceni, lažni premijer Kurti beleži sve veću popularnost", kazala je Lazarević i podsetila da prema istraživanju javnog mnjenja u poslednjem izveštaju UNDP-a na okupiranoj srpskoj pokrajini, aktuelna vlada ima podršku stanovništva kao nijedna do sada.\nUrednica KoSSeva ne isključuje mogućnost da Kurtijeva lažna vlada nastavi sa sličnim merama, npr. u vezi sa srpskim izborima koji bi trebalo da se održe 21. juna.\nRekla je i da su mere reciprociteta još sveže, tako da stanovništvo na severu više muče druga pitanja, poput otvaranja administrativnih prelaza.\nZbog čarki između dve nuklearne sile strahuje se da je na pomolu novi rat. Više o tome čitajte OVDE.


ŠTEFAN LENE: Niko više ne očekuje konflikte na Balkanu | Autonomija\nŠTEFAN LENE: Niko više ne očekuje konflikte na Balkanu\nPostignut je enormno veliki napredak u oblasti bezbednosti. Niko više niti očekuje niti veruje da će na Balkanu izbiti bilo kakav veliki rat ili veliki konflikt\nŠtefan Lene je bivši austrijski diplomata i izaslanik Evropske unije za Balkan. Aktivno je učestvovao u pregovorima o uspostavljanju prekida vatre i primirja nakon konflikta u Makedoniji i na jugu Srbije. Mišljenja je da ne postoji kriza širenja Evropske unije na Zapadni Balkan nego kriza evra i ekonomska kriza u samoj Uniji, koja se, razume se, negativno odražava i na region. Predstoji još nekoliko teških godina, kaže, a onda će krenuti pozitivan privredni razvoj u Evropi, koji će se reflektovati i na Zapadni Balkan.\nLene smatra da u regionu nema velikih bezbednosnih problema, ne veruje da bi mogao da se razgori neki ozbiljniji konflikt, a kad je u pitanju odnos Srbije i Kosova, drži da bi aktuelna vlast u Beogradu mogla da bude spremnija za kompromise od prethodne jer je, s obzirom na svoj bekgraund, imuna na udare zdesna. Nemoguće je, naglašava, sada znati da li će Srbija pred ulazak u EU morati da prizna Kosovo, pored ostalog i, zato što niko sada ne zna ko će za osam do deset godina biti na kormilu Srbije, Kosova i same Evropske unije.\nLene: Da, verujem i ja da je to jedan od najvećih problema sa kojim se suočavamo, da živimo iskustvo nedostatka optimizma, kako evrooptimizma, tako i optimizma uopšte uzev, ali mislim da je u izvesnom smislu i stvar mentaliteta da se situacija u regionu boji tamnijim bojama. Ja verujem da je, u osnovi, kao i do sada, perspektiva ovog regiona pozitivna, da u tom pogledu i evropske perspektive Zapadnog Balkana dobro stoje. Neke države regiona ostvarile su i ostvaruju pristojan napredak. Naravno, put do Evropske unije biće i dug i duži nego što se očekuje, ali važno je istaći da ni za jednu od ovih zemalja nema strategijske alternative članstvu u Evropskoj uniji. One su, štaviše, već danas, i to na više nego jednom planu, de facto deo Evropske unije, pa je jedino što se od njih očekuje da i dalje ka svom cilju, dakle, ka članstvu u evropskom klubu, konsekventno napreduju.\nLene: Ja sam počeo da se bavim pitanjima Balkana 1999. godine, neposredno posle kosovske krize i deo moje tadašnje aktivnosti odnosio se na pregovore o uspostavljanju prekida vatre i primirja na jugu Srbije i u Makedoniji. Bio sam, dakle, konfrontiran sa veoma teškom, veoma komplikovanom situacijom. Verujem da kada čovek današnju situaciju uporedi sa tadašnjom, mora ustanoviti da je postignut enormno veliki napredak i to upravo u oblasti bezbednosti. Niko više niti očekuje niti veruje da će na Balkanu izbiti bilo kakav veliki rat ili veliki konflikt. Naravno, događaju se povremeno napetosti, incidenti, pre svega na severu Kosova, ali to su relativno izolovani slučajevi. Verujem, štaviše, da se pouzdano može reći da Balkan u današnjem svetu može da se tretira kao jedan od mirnijih regiona.\nLene: Najveći problemi su, po mom mišljenju, u ekonomskoj situaciji. Biće vrlo teško ostvariti održivu stabilnost ako ne bude nikakvog privrednog razvoja. Ako 40 ili 50 odsto mladih ljudi bude predugo nezaposleno i ne bude imalo nikakve perspektive, onda ne možete govoriti o tome da ćete moći da ostvarite dugoročnu stabilnost – i to je zaista ozbiljan problem. Međutim, napredak koji je u bezbednosnoj sferi ostvaren poslednjih godina, kao što sam rekao, zaista je enorman.\nLene: Da, ali to je situacija koja ne pogađa samo Zapadni Balkan. Kad pogledate ulice i demonstracije u Atini poslednjih dana, kad pogledate kakvo je u tom pogledu stanje u Španiji, onda je jasno da situacija postaje sve opasnija i da to, ukupno gledano, nikako nije dobro po opštu stabilnost u čitavom jednom, i to ne malom, delu Evrope. Nažalost, sa tim problemom bićemo konfrontirani sve dok se ne horizontu ne pojavi izlazak iz aktuelne krize. Međutim, na drugoj strani, ipak se pojavljuju izvesni znaci stabilizacije u ovim zemljama. Na primer, grčki izvoz se prilično povećao, popravio se i trgovinski bilans Španije, a i u balkanskim zemljama ima uspešnih priča, dakle, ipak ne bi bilo korektno reći da će se, gledano na duži rok, situacija stalno pogoršavati. Pretpostavljamo da nas čeka još nekoliko teških godina, ali da će nakon njih u Evropi krenuti pozitivan privredni razvoj.\nLene: Verujem, razume se, da se pre toga i gospodin Tadić sreo sa gospodinom Tačijem. Bio sam zapravo i prisutan na raznim međunarodnim skupovima, kada su se oni jednostavno sretali. Ono što je od suštinske važnosti jeste da je dijalog između Srbije i Kosova već počeo u Tadićevom mandatu i da su postignuti izvesni važni pomaci, kao što je, recimo, sporazum o učešću i predstavljanju Kosova na regionalnim forumima, sporazum o integrisanim granicama, odnosno, prelazima između Kosova i Srbije. Sada je, međutim, nastupila jedna nova faza procesa dijaloga i sada su na dnevnom redu politička pitanja, i to ne obična politička pitanja nego ona najteža, najvruća i najspornija. Moguće je da je ova nova vlada, upravo zbog svog nacionalističkog bekgraunda, u boljoj poziciji da postiže kompromise nego što je prošla koalicija.\nLene: Da je Boris Tadić išao u radikalnije kompromise, morao bi da računa da bi bio izložen žestokim udarcima od strane Nikolića, od strane Vučića, a dodatno bi bio izložen i žestokim udarima predstavnika Srba sa severa Kosova, koji bi svaki kompromis ugrađen u sporazume sa Kosovom doživeli kao udarac i izdaju njihovih nacionalnih osećanja. Ovi ljudi koji su sada na vlasti naprosto uživaju više kredibiliteta u njihovom sopstvenom biračkom telu. Oni su takoreći imuni na udarce koji dolaze zdesna, odnosno, sa nacionalističke strane. I u drugim napetim područjima, kao što je, recimo, Sinaj pokazalo se toliko puta da su relativno nacionalistički orijentisane ličnosti lakše rešavale velike konflikte i dolazile do sporazuma i kompromisa. Ne mogu tvrditi da će se to pokazati i u ovom slučaju, kroz dijalog između Kosova i Srbije, ali mogućnost da se to i ovog puta potvrdi svakako postoji.\nLene: Na pitanje da li će Srbija pred samo svoje učlanjenje u Evropsku uniju priznati Kosovo, odnosno, da li će tada morati da prizna Kosovo – iz današnje perspektive ne može se odgovoriti. Ulazak Srbije u Evropsku uniju neće se ni dogoditi pre 2020. godine. Niko ne može sada da zna, pa prema tome ni da kaže, ko će tada biti na vlasti – ni u Evropskoj uniji, ni u Srbiji, niti na Kosovu. Dakle, verujem da danas na to pitanje niko ne može da odgovori. Međutim, ono što je danas na dnevnom redu, ono što danas treba i mora da se postigne jeste normalizacija odnosa Srbije sa Kosovom – bez priznanja. Svi znaju da Srbija sada nije u situaciji da prizna Kosovo, ali ono što jeste realno da sada postigne, a što se od nje i očekuje jeste da uloži velike napore, preduzme sve što je neophodno da ohladi strasti i realizuje saradnju sa Kosovom. Konačno, šta god se desi, Srbija i Kosovo uvek će ostati susedi, prema tome, imaće mnogo zajedničkih interesa, ali i onih suprotstavljenih, koje će morati zajednički da rešavaju. Nema, dakle, alternative dijalogu i saradnji između Srbije i Kosova. Još jednom podvlačim, u ovoj fazi radi se o tome da se postigne normalizacija relacija sa Kosovom, bez njegovog priznanja. Verujem da to dobro razumeju i politički lideri u Srbiji i politički lideri na Kosovu i na toj osnovi mogu da sačine paket tema i problema za koje će kroz dijalog naći dobra i održiva rešenja.\nLene: Po mom sudu, ovde se radi o tome da se pronađe balans između dva veoma važna i legitimna interesa: na jednoj strani, to je interes Srba na severu Kosova da svoj život samostalno uređuju i, takođe, da održavaju svoje veze sa Srbijom, i, na drugoj strani, to je interes Prištine za garancijama da će sever ostati deo Kosova. Jedino rešenje koje bi po mom mišljenju na adekvatan način zadovoljilo interese i jedne i druge strane jeste autonomija.\nLene: Ahtisarijev paket sadrži zaista dobra rešenja kad je reč o lokalnoj samoupravi srpskih opština i ta rešenja mogu predstavljati temelje na kojima će se graditi, ali, po mom sudu nisu dovoljna samo ta rešenja.\nLene: Na primer, zato što problem policijskih jedinica na severu mora zaista da se uredi, a mora da se uredi i pitanje tamošnjih sudova, moraju se možda otvoriti i mogućnosti da se neki odgovori na pitanja srpske zajednice na severu zajedničkim naporima dveju strana nađu i u nekim okvirima i modalitetima koji nisu predviđeni Ahtisarijevim planom. Drugim rečima, Ahtisarijev paket sadrži veoma korisne elemente i po srpsku zajednicu na Kosovu i po interese Srbije – ta rešenja su, uostalom, u izvesnoj meri i rezultat ranijeg procesa pregovora sa Srbijom – ali za rešavanje izazova koji postoje u nekim oblastima smatram da Ahtisarijev plan nije dovoljan. Moraju se, dakle, naći rešenja koja su skrojena po meri specifičnih okolnosti i izazova koji postoje na severu Kosova.


Sergej Ćetković u SNP-u Novi Sad - Jan Audio\nRegionalni kantautor Sergej Ćetković održao je u petak i subotu uveče na Velikoj sceni Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu dva nastupa i time završio svoju mini-turneju intimnih koncerata, uključujući i one beogradskom Sava centru.\nOd prvih taktova pesme „Moj svijet“, kojom je započeo svoje dvoiposatno druženje s novosadskom publikom, fanovi ovog muzičara horski su pevali i njihali se u ritmu kompozicija, a na nekima licima su se mogle videti i suze.\nSasvim se ugodno osećam u ovom prostoru. Stvori se neka prisna atmosfera, u kojoj smo svi pozitivni - rekao je Sergej, koji je na insistiranje fanova dva puta pevao svoju nedavno objavljenu hit kompoziciju „Zar je kraj“.\nKoncert je, ipak, jednom morao da se završi, ali oni najuporniji čekali su Sergeja po hodnicima, prolazima i ispred pozorišta kako bi se fotografisali s njim i uzeli autogram.


Murinjo ima novi klub, malo je ko ovo očekivao! - mediji.net\nMurinjo ima novi klub, malo je ko ovo očekivao!\nPortulaski stručnjak Žoze Murinjo postaće novi trener Rome od juna, saopštio je italijanski klub. Nakon što je raskinuo saradnju sa Totenhemom, zbog navodnog protivljenja novom takmičenju Superligi, Portugalac je kratko bio bez posla, a onda je dogovorio tri angažmana.\nOn će tokom Evropskog prvenstva imati svoju dnevnu kolumnu u britanskom listu "San" gde će komentarisati sve što se dešava na terenima širom kontinenta. S druge strane, i za "TalkSport" će takođe vršiti ulogu komentatora dešavanja sa završnog turnira.


Serbia Chess Federation\nKALENDAR ŠAHOVSKOG SAVEZA SRBIJE U SLICI I REČI\nKrajem protekle sedmice i organizacijom 4. "Kupa Svetozara Gligorića" završen je priod izuzetno bogat događajima iz nacionalnog kalendara Šahovskog saveza Srbije. Naime, od 23. marta do 28. maja održano je šest takmičenja iz Kalendara ŠSS za 2017. godinu. Ukoliko se uzme u obzir da je Polufinale prvenstva Srbije za muškarce i žene održano u januaru, preostalo je još samo da se održi Prva liga Srbije za muškarce i žene.\nUpravni odbor Šahovskog saveza Srbije nastojao je da svako održano takmičenje bude kvalitativni korak napred u svim bitnim elementima koji ga karakterišu - uslovi za igru, broj učesnika, visina nagradnog fonda, učešće najboljih u svakoj kategoriji, visina nagradnog fonda, prenos partija uživo, medijsko praćenje... Ako se zna da u 2016. godini dva takmičenja uopšte nisu održana (Kup Svetozara Gligorića i Omladinsko prvenstvo), nije teško zaključiti da napredak postoji. Ipak, konačnu reč daće uvek objektivna šahovska javnost u periodu koji je pred nama.\nJedan od elemenata o kojima se vodilo računa, svakako je i vizuelni identitet svakog od takmičenja. Zasluge za to pripadaju i autoru svih rešenja - grafičkom dizajneru Andreju Jovanoviću iz Pirota. Ovaj prilog predstavlja malu virutelnu izložbu i šetnju kroz Kalendar Šahovskog saveza Srbije u 2017. godini.


Renovira se Dom učenika u Prokuplju - Top Novosti\nNaslovna Prokuplje Renovira se Dom učenika u Prokuplju\nRenovira se Dom učenika u Prokuplju\nU Domu učenika srednjih škola u toku su radovi na renoviranju soba i drugih prostorija na prva dva sprata. Sredstva za ove investicione radove obezbedilo je Ministarstvo za prosvetu, nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije.\n– Bez obzira na vremenske uslove, po hitnom postupku morali smo da izvršimo drenažu na starom delu zgrade. U narednom periodu, na prvom i drugom spratu u 17 soba izvršiće se krečenje, zamena parketa, prozora, ugradnja laminata i drugi poslovi, izjavila je direktorka Doma Jelena Vuković i dodala da će u hodnicima biti postavljene keramičke ploče.\n– Nakon ovih radova, koji bi trebalo da se završe za desetak dana, srednjoškolci će imati mnogo bolje uslove za boravak i učenje, izjavila je Vuković, koja se zahvalila roditeljima, đacima i zaposlenima što su dali svoj doprinos u renoviranju soba i drugih prostorija na starom delu zgrade.


Novi Sad je četvrti put bio domaćin Svetskog prvenstva u Mountainboardu (planinskom skejtbordu) koje je u ATB parku u Bukovcu okupilo više od 70 vozača iz oko 20 zemalja. Organizatori iz novosadskog kluba ATB još jednom su se pokazali kao sjajni domaćini na jednoj od najbržih i najekstremnijih staza na svetu koja je bez daha ostavila kako najbolje svetske mauntinbordere tako i publiku koja je uživala u njihovim vratolomijama.\nSlobodan Banović iz Kluba ATB zadovoljan je odzivom i kvalitetom vozača koji su se takmičili u Bukovcu i podseća da je od do sada održanih sedam svetskih prvenstava u Srbiji, na njihovoj stazi održano čak četiri što je dokaz kvaliteta ATB parka.\n- Takmičari su prepuni utisaka i rado se iz godine u godinu vraćaju kod nas bez obzira na to da li organizujemo takmičenje ili ne. Kažu da mi u Srbiji imamo najbolju i najbržu stazu na svetu za koju moraš biti maksimalno spreman i lud - priča nam kroz smeh Slobodan.\nObjašnjava nam da ono što našu stazu čini specifičnom i boljom u odnosu na druge jeste činjenica da je sa svojih 700 metara skoro duplo duža od prosečnih u svetu, ali i isto toliko zahtevnija.\n- Stazu svake godine usavršavamo i došli smo do toga da imamo najzahtevniju konfiguraciju terena koja je na velikoj nadmorskoj visini od starta do cilja. Ono što je za takmičare čini izazovnom i moćnom jeste i podatak da na pojedinim delovima staze takmičari dostižu brzinu i do 50 pa čak i 60 km/h - ističe naš sagovornik.\nVešti takmičari su se odlično zabavili, ali i okušali svoju spretnost na uzbudljivoj stazi\nDodaje i da je svim ljubiteljima mauntinbordinga druženje na prvom mestu pa su rezultati takmičenja ostali u senci dobrog provoda, ali da je bitno pomenuti da su naši takmičari i ove godine zabeležili dobre rezultate.\n- U juniorskoj kategoriji naš Milan Grujić zauzeo je treće mesto, a naša Vanja Raković prvo u konkurenciji žena. Ponosni smo na njih i na sve naše takmičare koji ostvaruju vrhunske rezultate. Podsetio bih da Srbija ima jednu Senku Bajić, dvostruku šampionku sveta koja je nekoliko puta osvajala i evropska prvenstva, a tu je i Todor Jović koji je prošle godine osvojio zlato na našoj stazi i to u veoma ozbiljnoj konkurenciji - priča nam Slobodan koji se i sam takmiči i završio je na 18. mestu u kategoriji profesionalaca.\nOd dasaka iz garaža do opreme za 200 evra\nMauntinbord ili All Terrain Board (ATB) je planinski skejtbord namenjen za vožnju po brdskim predelima. Mauntinborderi kažu da je idealna zamena za snoubord, zato što su tereni, stilovi, trikovi i discipline iste kao i u tom zimskom sportu, jedino se razlikuju vremenski uslovi.\n- ATB svoje korene ima još u sedamdesetim godinama 20. veka. Oduvek su skejteri, surferi, wakeboarderi i drugi ljubitelji srodnih sportova pokušavali su da prenesu svoje uživanje na zelenu travu, na planine, na nepregledne nizbrdice. Na samom početku pojavile su se improvizacije, daske napravljene po garažama i privatnim radionicama, to su bile daske sa kojima se vrlo uspešno moglo spuštati niz neravne nizbrdice ali ne baš i upravljati. Danas jedan početnik može za otprilike 200 evra da nabavi veoma kvalitetnu opremu i da uživa u blagodetima ovog zanimljivog sporta - priča nam Slobodan.\nNa Fruškoj gori održano Svetsko prvenstvo u planinskom skejtbordu (FOTO)\nNajkvalitetniji derivati dostupni na tržištu\n"Bobar Petrol" insistira na domaćinskom poslovanju


Kragujevac, Aranđelovac, Knić i Rekovac potpisali Sporazum o upravljanju otpadom | Levačke Novine\nVeliko je zadovoljstvo što započinjemo jedan put koji će da traje i za koji je neophodan početni korak. Današnjim potpisivanjem Sporazuma, započeli smo putovanje na pripremi svega što je neophodno za rad na novoj Regionalnoj deponiji sa spalionicom smeća, kazao je gradonačelnik Dašić, izrazivši zahvalnost predsednicima opština na partnerstvu. Posle potpisivanja sporazuma, sledi nam izrada studije izvodljivosti i još niz drugih koraka koje moramo da preduzmemo. Dugujemo zahvalnost Vladi i predsedniku Republike Srbije koji je svojim konktaktima uspeo da obezbedi finansiranje ovakvih projekata u celoj Srbiji jer konačno stavljajući ekologiju ispred svega, postajemo država koja se bavi svetskim temama. Za Kragujevac je takođe veoma bitno što izgradnja nove deponije na području Vitlišta podrazumeva rekultivaciju i sanaciju postojeće deponije u Jovanovcu i bićemo jedan od prvih gradova u državi koji će problem upravljanja otpadom rešavati na način kako to čine i najrazvijenije države sveta, poručio je Dašić.\nImajući u vidu veliku površinu, mali broj stanovnika koji se u najvećoj meri bavi poljoprivredom i mali budžet, problem upravljanja otpadom opština Knić ne bi mogla da reši bez pomoći države i partnerske saradnje, kazao je predsednik opštine Knić, Srećko Ilić. Na teritoriji opštine Knić je i Gružansko jezero iz koga se Kragujevac snabdeva pijaćom vodom zbog čega je ovaj Sporazum veoma značajan za nas, a kako bi bili spremni da deponiju koja će se izgraditi maksimalno koristimo, uspeli smo, kazao je Ilić, da naš komunalni sektor izdignemo i povećamo obuhvat odvoženja smeća.\nIako opština Rekovac pripada Pomoravlju, mi se naslanjamo na grad Kragujevac i sa njim imamo veliku i dobru saradnju, kazao je predsednik opštine Aleksandar Đorđević. Ranije se nije ulagalo u zaštitu životne sredine kao sada i zato nam je drago što smo deo projekta. Imajući u vidu da opština Rekovac ima skromna budžetska sredstva i da svoj razvoj zasniva na poljoprivredi i turizmu, sa čistijom životnom sredinom imaćemo sve preduslove da budemo primer zelene opštine u Srbiji, čemu će doprineti i izgradnja kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda koje su u toku, poručio je Đorđević.\nUlepšavanje parka i dvorišta srednje škole u Rekovcu


U Sloveniji ostaju na snazi restrikcije | Novosti.RS\nsubota, 25. 04. 2020. u 19:03\nSlovenački premijer Janez Janša izjavio je danas da će zbog epidemije korona virusa mnoge restriktivne mere u Sloveniji i Evropskoj uniji ostati na snazi u dogledno vreme\nSlovenački premijer Janez Janša izjavio je danas da će zbog epidemije korona virusa mnoge restriktivne mere u Sloveniji i Evropskoj uniji ostati na snazi u dogledno vreme.\nSlovenačka vlada najavila je i da će ostati ogranično u opštinama i tokom prvomajskih praznika.\nU nizu tvitova Janša je rekao da su mere vlade zasnovane na vrlo ozbiljnoj situaciji u susedstvu i "veoma negativnom iskustvu zemalja koje se bore sa novim talasom epidemije", prenosi STA.\nJanša je najavio i da će uskoro početi neke aktivnosti ali da je ključno da se slede tri glavne preventivne mere - pranje ruku, socijalna distanca i korišćenje zaštitnih maski gde ta distanca nije moguća.\nU Sloveniji je od korona virusa preminula 81 osoba, a zaraženo je 1.388 ljudi.


Prekršajni postupak protiv JKP “Čistoća” u Kraljevu nakon pogibije radnika – Radnik.rs\nPrekršajni postupak protiv JKP “Čistoća” u Kraljevu nakon pogibije radnika\nDo povrede na radu došlo je „usled nepažnje zaposlenog“, navedeno je u zapisniku inspekcije rada kao mišljenje inspektora povodom slučaja smrti radnika “Čistoće” u Kraljevu u septembru 2019. godine.\nOvaj zapisnik dostavilo je Ministarstvo za rad portalu Radnik, na zahtev Poverenika za informacije od javnog značaja, sa zakašnjenjem od godinu dana, u decembru 2020. godine.\nU zapisniku se navodi i da je smrtno stradali radnik bio „osposobljen za bezbedan i zdrav rad teoretski i praktično“, ali istovremeno preduzeće nije donelo Program osposobljavanja zaposlenih za bezbedan i zdrav rad, zbog čega je inspekcija podnela zahtev za pokretanje prekršajnog postupka.\nZapisnik inspekcije: osposobljavanje za bezbedan rad bez programa osposobljavanja\nPrema navodima iz zapisnika, radnik (ime je u zapisniku zaštićeno) obavljao je 9. septembra 2019. poslove „na održavanju i čišćenju spomen parka Kraljevački oktobar“. Do povrede je, kako piše, došlo tako što se radnik „samoinicijativno popeo na traktorsku prikolicu.. kako bi rasporedio sakupljenu travu (seno) i sabio je gaženjem“.\n„Izgubio je ravnotežu i pao na tlo (travnjak) sa visine od 1.5 metara pri čemu je zadobio povredu raseklinu ispod levog oka“, navodi se u zapisniku.\nTrinaest dana kasnije, 22. septembra radnik je od povrede preminuo.\nKako se u zapisniku ističe, prema Aktu o proceni rizika koje je donelo preduzeće, radno mesto radnika na održavanju zelenih površina nije sa povećanim rizikom. Radnik je u momentu nastanka povrede koristio sredstva i opremu lične zaštite.\nTakođe, radnik je, prema zapisniku, na dan stupanja na rad „osposobljen za bezbedan i zdrav rad teoretski i praktično“ u skladu sa Aktom o proceni rizika.\nIpak, u zapisniku inspekcije se navodi da „Čistoća“ nije donela Program osposobljavanja zaposlenih za bezbedan i zdrav rad „na osnovu kog su preduzete Zakonom utvrđene mere“.\nRadnik.rs uputio je pitanja JKP „Čistoća“ da li je Program osposobljavanja za bezbedan i zdrav rad donet, kao i da li je u vezi sa ovim slučajem inspekcija rada podnosila prekršajne ili krivične prijave.\nIz JKP „Čistoća“ u odgovoru tvrde da je spomenuti program donet 30.9.2019, istog datuma kada je, prema zapisniku, inspekcija donela rešenje kojim nalaže preduzeću da program donese.\nTakođe, u odgovoru navode da istog dana inspekcija podnela Zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv preduzeća i da je postupak u toku.\nOsposobljavanje zaposlenih za bezbedan i zdrav rad poslodavac obavlja teorijski i praktično, u skladu sa programom osposobljavanja za bezbedan i zdrav rad koji donosi poslodavac, navodi se u Zakonu o bezbednosti i zdravlju na radu.\nOno što je iz samog zapisnika ostalo nejasno je da li se i kako radnici mogu osposobljavati za bezbedan i zdrav rad bez programa osposobljavanja, kako je navedeno u zakonu.\nZakon o bezbednosti i zdravlju na radu predviđa kaznu od 800.000 do 1.000.000 dinara ukoliko poslodavac „ne izvrši osposobljavanje zaposlenog za bezbedan i zdrav rad“, ali u kaznenim odredbama nije navedena kazna za poslodavca koji nije doneo Program osposobljavanja za bezbedan i zdrav rad.\nRadnik.rs pratiće ishod prekršajnog postupka u ovom slučaju.\nOno što je takođe primetno u ovom slučaju je da je inspekcija rada nadzor zbog povrede na radu vršila tek dan nakon što je radnik preminuo, 23. septembra iako je, prema navodima iz zapisnika, povreda prijavljena 10. septembra, trinaest dana ranije.\nRad na privremeno-povremenim poslovima\nOvaj slučaj smrtne povrede na radu privukao je 2019. pažnju medija, između ostalog, i jer je stradali radnik radio na privremeno-povremenim poslovima u preduzeću, u okviru programa javnih radova „Živimo lepše“ koji se sprovodio u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje. Cilj programa je bio radno angažovanje nezaposlenih sa evidencije Nacionalne službe.\nIz „Čistoće“ su 2019, odgovarajući na pitanja portala Radnik.rs, naveli da je zarada stradalog radnika po ugovoru iznosila 22.000 dinara u neto iznosu. Inače, institut minimalne zarade se primenjuje samo na ugovore o radu, a ne važi za ugovore van radnog odnosa kakav je ugovor o privremenim i povremenim poslovima.\nTakođe, iz preduzeća su naveli da i lica angažovana po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima uživaju prava na bezbednost i zdravlje na radu i pravo na naknadu štete po osnovu povrede „ali ne u skladu sa Zakonom o radu, već po osnovu Zakona o obligacionim odnosima i Zakonu o bezbednosti i zdravlju na radu“.\nMediji su 2019. pisali o ovom slučaju navodeći da je stradali radnik dobio otkaz u preduzeću prvog dana lečenja.\nIz „Čistoće“ su ovu odluku za Radnik.rs objasnili činjenicom da je radnik bio angažovan po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima.\n„Lica angažovana radi obavljanja privremenih i povremenih poslova nemaju pravo na odsustvovanje sa rada zbog privremene sprečenosti za rad“, navodi se u odgovoru preduzeća.\nDostavljanje zapisnika po nalogu Poverenika za informacije od javnog značaja\nRadnik.rs podneo je zahtev za dostavljanje zapisnika inspekcije rada o slučaju pogibije ovog radnika još u novembru 2019, ali je Ministarstvo za rad odbilo ovaj zahtev sa obrazloženjem da su inspektori rada „podneli zahtev za pokretanje sudskog postupka.. tako da u ovom trenutku Inspektorat za rad nije u mogućnosti da udovolji Vašem zahtevu“.\nZapisnik je portalu Radnik.rs po nalogu Poverenika za informacije od javnog značaja dostavljen u decembru 2020. godine.\nMinistarstvo je, inače, 2019. godine odbilo pet zahteva koje je podneo Radnik.rs, a kojima traži dostavljanje izveštaja o inspekcijskom nadzoru za četiri slučajeva pogibija na radu i jedan slučaj teške povrede na radu.\nPortalu Radnik.rs je, nakon žalbe Povereniku za informacije od javnog značaja, dostavljen i zapisnik o inspekcijskom nadzoru nakon pogibije radnika na gradilištu u Kneza Miloša u centru Beograda u avgustu 2018. godine.\nKoliko je prosečna plata u Srbiji?\noktobar 07 2020