Kako postati preduzetnik? | InternetAcademy\nSigurno ste se do sada barem jednom zapitali šta je preduzetništvo i kako da pokrenete sopstveni biznis? Ukoliko želite da se bavite poslom koji volite, i to pod svojim uslovima, vreme je da se poslovno osamostalite. Saznajte kako postati uspešan preduzetnik i kako ostvariti zavidnu karijeru.\nDa biste počeli da radite samostalno, potrebno je da kreirate poslovni plan i otvorite preduzetničku firmu. To znači da imate mogućnost da se bavite preduzetništvom i da u skladu sa odabirom delatnosti plaćate paušalno porez. Postoje mnogi razlozi zašto se neko odlučuje na posao privatnika.\nDok, s jedne strane, posao u velikoj firmi donosi određenu sigurnost i dobru platu, nivo samostalnosti je nizak. Čak i u slučaju da ste na visokoj poziciji, moraćete da poštujete pravila kompanije i odluke koje donosi menadžment. To će vam svakako biti ograničavajući faktor ukoliko imate veće ambicije. Ako ste se prepoznali u ovome, najbolja odluka će biti da započnete freelance posao.\nNakon što ste doneli odluku da se u potpunosti posvetite sopstvenom biznisu, potrebno je definisati šta je to što u stvari želite da radite. Definisanje delatnosti će vam biti lakše ako istražite tržište kako biste videli šta je to što možete da ponudite svojim znanjem.\nNemojte se odmah obeshrabriti, čest je slučaj da ne postoji potreba za nečim samo iz razloga što to do sada nije postojalo. Ako je vaša ideja odlična, stvorićete potrebu kod potrošača i ostvariti vanserijski uspeh u preduzetništvu. Dok razmišljate o svojoj budućoj profesiji, imajte na umu da ćete kao preduzetnik u početku raditi sami. Tek nakon većeg uspeha možete razmisliti o širenju biznisa i angažovanju dodatne radne snage.\nŠta morate da znate kao preduzetnik\nDa biste uspeli kao preduzetnik, veoma je važno da se razumete u oblast kojom se bavite. Dakle, ako vas, na primer, interesuje posao SEO eksperta ili želite da se istaknete kao stručnjak za upravljenje projektima, potrebno je da dođete do određenog nivoa stručnosti pre nego što se odlučite za samostalan rad. To važi i za bilo koju drugu oblast, jer kao freelancer morate da se oslonite isključivo na svoja znanja i poslovne veštine koje ste stekli.\nImajte na umu da za poslovni uspeh nije dovoljno biti stručnjak u nekoj oblasti. Potrebno je i da znate kako da razvijete posao, pronađete klijente i održavate poslovne kontakte. Ukoliko napravite prvi korak ka preduzetništvu, od izuzetne važnosti je da svoj posao radite korektno i odgovorno jer ćete samo na taj način moći da negujete svoj preduzetnički duh. Kada razmotrite sve prednosti i nedostatke određenog posla, bićete veoma blizu početku rada.\nSledeći stupanj koji morate da savladate je samokontrola i besprekorna organizacija posla. Sloboda rada je zaista velika prednost, ali u isto vreme morate shvatiti da vas niko neće opominjati ili podsećati na obaveze koje treba završiti. Poslodavci koji vas angažuju daće vam rokove za obavljanje posla, ali kako ćete i kada raditi apsolutno je na vama.\nKao što smo napomenuli, uglavnom ćete biti prepušteni sami sebi, sa slobodom da kao moderni nomad radite posao sa bilo kog mesta na planeti. Biti preduzetnik ne znači da ne treba da poštujete rokove, štaviše potrebno je da radite više nego da ste klasično zaposleni. Naime, pored obaveza oko projekata, kao svojevrsni direktor sopstvenog malog preduzeća, moraćete da brinete i o preduzetničkim obavezama. Iz ovoga možemo da zaključimo da je neophodno da poslu posvetite dosta vremena i pažnje da bi vaš biznis bio uspešan.\nPrava i obaveze svakog preduzetnika\nPre nego što uđete u proces osnivanja firme važno je da znate da zakon prepoznaje nekoliko vrsta preduzetnika, prema načinu oporezivanja. Pre svega, tu je podela na paušalno oporezivanje (van sistem PDV-a) i na osnovu učinka (sistem PDV-a). U zavisnosti od poslovanja i delatnosti kojom se bavite, odlučićete se za jedan od ova dva načina.\nU nekim slučajevima nećete ni imati izbora, jer neke delatnosti ne potpadaju pod paušalno oporezivanje (npr. konsultantske usluge). Određene marketinške usluge su isključivo u sistemu PDV-a, pa to može da bude vrlo važna stavka prilikom biranja „šifre delatnosti” u Agenciji za privredne registre (APR).\nKako funkcioniše paušalno oporezivanje?\nUkoliko imate firmu koja se paušalno oporezuje, to znači da plaćate unapred određeni iznos poreza svakog meseca. Poreski inspektori će na osnovu vašeg poslovanja i drugih faktora koji utiču na njega doneti rešenje o porezu koji ćete plaćati cele godine, bez obzira na prihode.\nKao paušalac imate ograničenje od šest miliona dinara prometa godišnje. U slučaju da prihodujete preko te brojke, moraćete da menjate svoj status. Za početak, za iznose do osam miliona dinara bićete i dalje paušalno oporezovani.\nIpak, u tom slučaju moraćete da vodite knjige i da svaku transakciju beležite u knjigu paušalno oporezovanih obveznika (KPO). Ukoliko pređete i taj iznos, automatski ulazite u sistem PDV-a. Tu su pravila o novčanim transakcijama mnogo stroža, ali se porez plaća na osnovu ostvarenog prometa, što nekima odgovara. Da podsetimo, kao paušalac plaćate isti porez bez obzira na to da li ste prihodovali nešto tog meseca ili ne.\nKako otvoriti preduzetničku firmu\nDa biste dobili prvi posao i zaradili novac, prvi korak je otvaranje firme. Za početak, potrebno je da smislite ime. To nije obavezno, pa će biti dovoljni vaše ime i prezime uz dodatak PR (ili preduzetnik), mesto sedišta i opis pretežne delatnosti. Pri registraciji ćete navesti na kojoj adresi se registruje firma. To ne mora da bude vaša adresa stanovanja, čak ne mora da bude ni adresa iz vašeg grada. Neki koriste ovu mogućnost kako bi preduzetničku radnju prijavili u nekoj manje razvijenoj opštini, gde su poreski nameti niži.\nPotrebna dokumenta za otvaranje firme\nPapirologija koja je potrebna za otvaranje firme je sada pojednostavljena uvođenjem online prijava. Sada je moguće elektronskim putem registrovati firmu u APR-u. Ipak, da biste iskoristili ovu mogućnost, neophodno je da imate mogućnost digitalnog potpisa. Za to je potreban elektronski sertifikat, do kog se može stići na više načina.\nDigitalizacijom kompletnog postupka isključuje se čekanje u redovima i omogućava brže dobijanje rešenja. Kompletan proces je dodatno ubrzan omogućavanjem otvaranja bankovnog računa elektronskim putem. Za to će vam biti neophodan elektronski potpis i rešenje iz APR-a u digitalnoj formi.\nZa sve dodatne upite i dokumenta, banka može da kontaktira sa APR-om. Zahvaljujući tome, možete da se koncentrišete na posao. Ukoliko ipak volite klasičan način rada, možete da odete do šaltera i lično odnesete papire. Bez obzira na to koji način prijave preferirate, svakako morate da popunite registracionu prijavu osnivanja preduzetnika. Tu morate da se odlučite za primarnu delatnost, upišete svoje lične podatke, navedete ime firme, odredite zastupnike itd.\nPri predaji prijave, kroz postupak registracije, APR će evidentirati vaše podatke kao što su:\nporeski identifikacioni broj (PIB), koji dodeljuje Poreska uprava;\nmatični broj, koji dodeljuje Republički zavod za statistiku;\nbroj osiguranika penzijsko-invalidskog osiguranja (PIO), koji izdaje RF PIO;\nbroj osiguranika zdravstvenog osiguranja, koji izdaje RFZO.\nKada APR usvoji vaš zahtev, dobićete rešenje o usvajanju prijave. Ranije je naredni korak bio pravljenje pečata, ali to više niste u obavezi. Ne samo to već u velikom broju slučajeva niko ne sme da vam ga traži. Poslednji korak je otvaranje računa u banci i notifikovanje Poreske uprave o tome.\nTo je ujedno i kraj procesa registracije, što znači da od tog trenutka možete da poslujete. Sada kada znate kako postati preduzetnik, stekli ste sve uslove za započinjanje biznisa poput izrade internet prodavnice, pokretanja bloga ili nekog modernog posla. Šta god da krenete da radite, znajte da najviše vi utičete na uspeh, jer sve zavisi od vašeg znanja i snalažljivosti.


ministar na forumu energetske zajednice\naleksandra gavrilovic\t 25.09.2018. 14:36h\nBEOGRAD - Srbija ima rezerve nafte i naftnih derivata za prosečnu dnevnu potrošnju za oko 20 dana i uspešno ostvaruje postavljene ciljeve kako bi do 2023. godine stvorila obavezne zalihe za 61 dan, rekao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\n''Svi parametri pokazuju da mi taj cilj ostvarujemo precizno i u skladu sa našom dinamikom'', rekao je Antić na 10. Naftnom forumu Energetske zajednice koji je danas održan u hotelu Hajat u Beogradu.\n''Duboko verujem da smo kao država među najboljima u tom segmentu i da rezerve ostvarujemo u skladu sa planovima. Trenutno imamo rezerve za 20-ak dana prosečne potrošnje, što je veliki uspeh, a nastavljamo sa tim trendom jer nam je obaveza da do 2023.godine imamo rezerve za 61.dan'', kazao je Antić.\nAntić je naglasio da je više od 98 odsto uzoraka kontrolisanih derivata u prethodnom periodu pokazalo traženi kvalitet, a da su u manje od dva odsto slučajeva otkrivene ''određene devijacije''.\n''To govori da smo u velikoj meri uveli red u domaće naftno tržište što se odražava na mnogo veće prihode u budžetu od akciza i ostalih poreza, kao i na kvalitet goriva za korisnike'', naveo je Antić.\n''Srbija nastavlja veoma dobru saradnju sa Sekretarijatom Energetske zajednice što je u interesu svih građana Srbije, a dostizanje ciljeva i standarda koje smo postavili je jedan od naših prioriteta i na tome ćemo vredno raditi'', poručio je Antić.


Početak prodaje pretplatnih karata za mjesec decembar - KJKP GRAS\nPočetak prodaje pretplatnih karata za mjesec decembar\nObavještavamo korisnike javnog gradskog prevoza da će u srijedu, 29.11.2017. godine početi prodaja svih vrsta pretplatnih karata za mjesec decembar 2017. godine, osim za penzionere.\nProdajna mjesta Ćumurija, Otoka, Dobrinja i Ilidža radnim danima rade od 07:00 – 17:30 sati, a u subotu 02., 09. i 16. decembra radit će od 08:00 – 13:30 sati. Prodajna mjesta Alipašin Most, Nedžarići, Hadžići i Vogošća radnim danima rade od 07:00 – 15:00 sati, te prve dvije subote u mjesecu od 08:00 – 13:30 sati.\nMolimo korisnike da kupone za javni gradski prevoz kupuju isključivo na prodajnim mjestima GRAS-a, kako bi izbjegli kupovinu falsifikovanih karata, a samim tim i odgovornost za posjedovanje neispravne vozne karte. Plaćanje usluga prevoza direktno utiče na redovnost i kvalitet javnog gradskog prevoza. Zahvaljujemo svim korisnicima na razumijevanju, a posebno onim putnicima, institucijama i privrednim subjektima koji redovno plaćaju naše usluge.


Kulu Nebojša za dva meseca posetilo oko 5.000 ljudi - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Drugi pišu » Kulu Nebojša za dva meseca posetilo oko 5.000 ljudi\nNeko drugi 15. juli 2011. Drugi pišu Postavite komentar\nZa nešto više od dva meseca obnovljenu Kulu Nebojša u Donjem gradu Beogradske tvrđave posetilo je oko 5.000 ljudi, izjavila je za Beoinfo direktorka tog javnog preduzeća Ivana Lučić Todosić.\n– Veoma smo zadovoljni brojem posetilaca, ali još više činjenicom da svi odlaze iz Kule puni lepih utisaka. Svi koji smo učestvovali u ovom projektu zaista se ponosimo što Kula Nebojša danas predstavlja najatraktivniji izložbeni prostor u gradu – istakla je Lučić Todosić.\nOna je najavila da će završetkom multifunkcionalne sale, kao sastavnog dela projekta revitalizacije tog prostora, biti omogućeno održavanje različitih kulturnih dešavanja.\n– Želja nam je da Kula postane mesto različitih kulturnih okupljanja, pa ćemo je u tom smislu staviti u funkciju i tokom festivala posvećenog Dunavu, koji će se, u organizaciji „Beogradske tvrđave“, održati početkom septembra. Koncerti, predstave, izložbe, radionice i predavanja predstavljaće, na više lokacija po tvrđavi, sastavni deo prvog „Festivala kulture Dunava“ – najavila je Lučić Todosić.\nVišednevna manifestacija, po njenim rečima, prezentovaće raznovrsno umetničko stvaralaštvo i bogato kulturno nasleđe srpske prestonice, kao i uticaj reke Dunav na njen razvoj, sa željom da jedinstveni umetnički festival postane sastavni deo kulturnog života Beograda.\nKada je reč o nastavku radova na rekonstrukciji Beogradske tvrđave, direktorka je najavila završetak tendera i početak restauratorskih radova na „Bastionu III“, koji predstavlja sastavni deo jugozapadnog fronta tvrđave. Takođe, tokom prošle godine restauriran je Mali stepenišni silaz i potpuno obnovljen Bastion cavske padine, kome je vraćeno izvorno stanje iz sredine 18. veka. Kompletnom restauracijom dela ispod „Pobednika“, ovaj deo grada dobiće obrise utvrđenja, kako je nekad izgledao – navela je direktorka tog javnog preduzeća. Dodala je da će po završetku tih radova biti postavljeno i adekvatno osvetljenje, koje će taj deo tvrđave učiniti još atraktivnijim i privlačnijim. (Beograd.rs)\nTagovidrugi pišu kalemegdan\nPrethodni Besplatni koncert Beogradskog džez trija\nSledeći „Petnaesta žrtva“ na Avali


Izvor: Vesti-online.com, 15.Okt.2018, 00:21\nTužilaštvo BiH podiglo je optužnicu protiv Atifa Dudakovića, ratnog komandanta Petog korpusa i još 16 pripadnika Armije BiH, zbog krivičnog dela "zločina protiv čovečnosti" počinjenih 1995. na području više opština. Reč je o događajima od 13. septembra do 10. oktobra 1995. godine tokom operacije Armije BiH "Sana 95".\nDeo optužnice se bavi ratnim zločinima koje su snage pod komandom Dudakovića počinile nad sunarodnicima iz Autonomne pokrajine Zapadna Bosna u Cazinskoj >> Pročitaj celu vest na sajtu Vesti-online.com << Krajini.\nU ovom periodu pripadnici Petog korpusa su bukvalno sravnili sa zemljom najmanje 200 srpskih sela na teritoriji opština: Bosanski Petrovac, Ključ, Bosanska Krupa, Sanski Most. Prema navodima iz podignute optužnice, Dudaković i njegovi potčinjeni odgovorni su za ubistvo najmanje 300 srpskih civila ili ratnih zarobljenika.\nProcena MUP Republike Srpske je da je tada ubijeno mnogo više ljudi. Simo Tuševljak, viši inspektor u MUP RS, jedan od osnivača i čelnika posebnog odeljenja koje se u ovom ministarstvu decenijama bavi istragama ratnih zločina, za "Vesti", potvrđuje da je optužnica Tužilaštva BiH usledila posle višegodišnjeg upornog rada njega i njegovih kolega.\n- MUP RS je još 2008. podneo krivičnu prijavu protiv generala Dudakovića i još 16 oficira Armije BiH za navedene zločine. U obimnoj dokumentaciji koju smo dostavili Tužilaštvu nalaze se i 32 DVD-a na kojima su audio i video-snimci zločina, uključujući i onaj kada Dudakovića pitaju šta da urade s nekim selom, a on odgovara "da ga spale, da se Srbi tu više nikada ne vrate". Akcija "Sana 95" upravo je prepoznatljiva po toj sistematičnosti da se Srbi više nikada ne vrate i to je i danas vidljivo. Mesta kroz koja su prošle Dudakovićeve jedinice većinom su avetinjski prazna, a srpskih povratnika je vrlo malo - ističe Tuševljak.\nOn govori i o snimku koji je RTS emitovao avgusta 2006, a prikazuje pripadnike Petog korpusa kako između 16. i 17. septembra pale srpska sela u Bosanskoj Krajini.\nNa osnovu ovog video-snimka tadašnji predsednik i premijer RS, Dragan Čavić i Milorad Dodik podneli su Tužilaštvu BiH krivičnu prijavu protiv Dudakovića. Međutim, tek 12 godina kasnije podignuta je optužnica. U Tužilaštvu sada navode da će protiv Dudakovića biti saslušano čak 447 svedoka i šest stručnih veštaka, a biće priloženo i 1.100 raznih dokaznih materijala.\nPrema podacima Komisije za traženje nestalih u Republici Srpskoj, u akciji Petog korpusa ubijeno je oko 870 srpskih civila i 400 vojnika. Dosadašnjim istragama na terenu pronađena je 21 masovna grobnica Srba.\nSimo Tuševljak kaže da će veoma brzo biti podignute i optužnice protiv još nekih komandanata Armije BiH, a da će se na kraju jasno videti sistematičnost u planiranju organizovanju i vršenju etničkog čišćenja i ratnih zločina nad Srbima i to na celoj teritoriji predratne Bosne.\nMilivoje Ivanišević, direktor Instituta za istraživanje srpskih stradanja u 20. veku, navodi da su se snage Atifa Dudakovića "proslavile" najpre zatvaranjem, a zatim i ubistvom najstarijeg logoraša na svetu, Boje Kenjalo koja je ubijena u 106. godini.\n- Ona je 1994. uhapšena u rodnom selu Račići kod Bihaća, a zatim odvedena u logor Luka, gde je ubijena krajem oktobra. Boja je najstarija žrtva svih ratova, uključujući i nemačke koncentracione logore u Evropi - navodi Ivanišević.\nTelo ove nesrećne starice, srpska vojska je preuzela od pripadnika Petog korpusa Armije BiH, u razmeni koja je izvršena 1. decembra 1994. godine.\nNajmanje dva video-snimka direktno terete Durakovića i njegove jedinice za ratne zločine. Prvi je nastao 9. jula 1994, na kojima se vide pripadnici Narodne odbrane Autonomne pokrajine Zapadna Bosna, koje je zarobio Peti korpus. Dudaković, okružen vojnicima, pitao je gde su dva zarobljenika, a kad je dobio odgovor da su u kampanjoli, izdao je naredbu: "Streljati na licu mesta!"\nDrugi amaterski snimak je iz okoline Gline i Dvora na Uni, 7. i 8. avgusta 1995. Na snimku se pripadnici vojnih formacija Crne mambe iz Hrvatske i odreda Hamze iz BiH najsurovije obračunavaju sa srpskim vojnicima i civilima koji tokom "Oluje" napuštaju Krajinu.


Zakazivanje i Otkazivanje seansiZakažite svoj terminZAKAZIVANJE SEANSE Prva seansa traje 90 min. i svaka sledeća seansa traje takodje 90 min. Ukoliko je potrebno nekoliko minuta više, da se završi započet posao, računaćemo kao jednu seansu. Želim da imate ovo na umu,...\nSledeće seanseZakažite svoj terminSLEDEĆE SEANSE U sledećim seansama, uzrok problema i simptom biće obradjivani, raznim tehnikama. Što znači da će problem biti rešen, tako što će simptom nestati i svi uzroci vezani s’njim. IZMEDJU SEANSI Izmedju seansi, možda se od...


EMAS Studijska poseta Austriji, mart 2018\nU martu 2018. godine, obavljena je EMAS studijska poseta Austriji.\nDelegacija Srbije (koju su činili predstavnici Ministarstva zaštite životne sredine, Privredne komore Srbije, jedne od kompanija zainteresovanih za EMAS i Victoria consulting) obavila je razgovore sa predstavnicima iz Austrije koji su nadležni za EMAS (Agencija za zaštitu životne sredine Austrije, Ministarstvo nadležno za životnu sredinu, predstavnici EMAS verifikatora) i obavljeni su obilasci dve EMAS registrovane kompanije.\nDogovoreni su planovi za dalje, u cilju skore prijave za registraiju srpskih kompanija u EMAS registar Austrije.\nSvi preduslovi su generalno ispunjeni, čekaju se kompanije iz Srbije koje su spremne za registraciju u EMAS!\nDopuna EMAS III sa novom verzijom standarda ISO 14001:2015\nU avgustu, 2017.godine objavljena je nova Uredba 2017/2015 kojom su izmenjeni Prilozi I, II i III EMAS Uredbe sa ciljem da se EMAS III uskladi sa izmenama standarda ISO 14001 (ISO 14001:2015). Evropska komisija je objavila neformalnu verziju integrisanog teksta EMAS Uredbe (može se preuzeti ovde).\nNovo izdanje ISO 14001:2015 (iz Septembra, 2015.godine) uvodi u zahteve standarda “perspektivu životnog ciklusa” koja se odnosi na indirektne uticaje životne sredine koji su već godinama jedna od ključnih tema u EMAS.


Najveće kompanije i agencije iz celog regiona na forumu #izazov2017! - Marketing Mreža\nNajveće kompanije i agencije iz celog regiona na forumu #izazov2017!\nTreći regionalni forum komunikacionih lidera – IZAZOV 2017 biće održan 1. i 2. marta u hotelu Crowne Plaza u Beogradu. Reč je o interaktivnom poslovnom događaju, prvom ovog tipa u regionu, namenjenom isključivo profesionalcima iz oblasti marketinga, odnosa s javnošću i digitalnih komunikacija iz kompanija i agencija.\nTeme trećeg regionalnog foruma komunikacionih lidera biće usmerene na trendove u integrisanim komunikacijama, o čemu će govoriti predstavnici najvećih domaćih agencija i kompanija. O stanju na medijskom i marketinškom tržištu zemalja u regionu govoriće Martin Koprek, Media Director u agenciji Direct Media Hrvatska. Teme foruma biće i u kojoj meri smo spremni da izvozimo kreativne ideje, ima li smisla danas poslovno biti orijentisan samo na domaće tržište, na koji način će se struka transformisati u narednih nekoliko godina, ali i kako izgraditi poverenje između klijenta i agencije.\nAgencija Drive, koja posluje u okviru I&F McCann Grupe, organizovaće panel na temu „365/24/7 sadržaj“, a na kome će, između ostalog, biti reči šta razlikuje content kampanju u odnosu na kreiranje 365/24/7 sadržaja za brend, koja je uloga influencera u današnjim digitalnim strategijama i ko su današnji kreatori sadržaja.\nPoseban segment foruma biće posvećen podsticanju dijaloga između agencija i kompanija, kroz različite tipove interaktivnih radionica. Tokom trajanja foruma, svoje studije slučaja agencijama predstaviće i kompanije: Mercator S (IDEA), Vip Mobile, Eurobank, Carnex, IKEA Srbija, AVON, Sberbank, Delhaize Serbia, Vojvođanska banka, Microsoft, Lufthansa Srbija i mnogi drugi.\nKao i prethodnih godina, na forumu IZAZOV 2017 biće predstavljeno i najnovije istraživanje stanja struke u regionu, koje su zajedno pokrenuli Marketing mreža i istraživačka agencija MASMI Beograd, a biće i organizovan teambuilding za predstavnike agencija i kompanija uz podršku agencije Mullen Lowe&Friends.\n„Poverenje između agencija i klijenata ključno je za uspešnu saradnju. Isto tako, dvosmerna, redovna, iskrena i otvorena komunikacija omogućava ne samo formulisanje pravih ciljeva projekata, već i veću transparentnost procesa i bolje razumevanje oko finalnih rezultata rada. Zato je neophodno putem različitih poslovnih događaja povezati komunikacione stručnjake, obezbediti im konstruktivan dijalog i razmenu iskustava, ne bi li se ukazalo na izazove i aktuelne trendove u profesiji, ali i kako bi se radilo na praktičnom unapređivanju znanja stručnjaka i umrežavanju“, rekla je Ivana Parčetić Mitić, osnivač i urednica portala Marketing mreža, koji je organizator foruma IZAZOV 2017.\nForum IZAZOV 2017 podržale su agencije Pioniri Communications, Ovation BBDO, Headline, MASMI Beograd, Direct Media, I&F McCann Grupa, DPC Group, Mullen Lowe&Friends, kao i kompanije Vip Mobile, Eurobank, IDEA, Ušće Shopping Center, Microsoft, Coca-Cola HBC Srbija i Atlantic Grupa – Grand kafa. Kompanija HEINEKEN Srbija ovogodišnji je prijatelj foruma.\nViše informacija pronađite na sajtu: www.izazovforum.rs


Kraj sezone u Evroligi, Zvezda ostaje i sledeće godine! • Poportal\nKlubovi Evrolige podržali su predlog prvog čoveka takmičenja Đordija Bertomeua da se sezona u Evroligi, ali i u Evrokupu prekine. Odlučeno je da u narednoj sezoni elitnog takmičenja igra sa istih 18 klubova, što znači da će Crvena zvezda ponovo biti evroligaš.\nVeliki uticaj da Katalonac nastupi sa takvim predlogom pred predstavnicima 11 klubova sa A licencom imao je i stav igrača koji su protiv nastavljanja sezone, prihvativši činjenicu da postoji veliki rizik od povreda.\nU saopštenju Evrolige ističe se da je „zdravlje i bezbednost sportista, navijača, osoblja, partnera i lokalnih zajednica njen prioritet, a da je različita evolucija kovida 19 na različitim teritorijama na kojima se igraju Evroliga i Evrokup onemogućuje i ne garantuje da će svi timovi imati iste uslove i za pripreme i za samo takmičenje, te je jedina pravedna odluka da se takmičenje prekine“.\nOdluka o prekidu sezone znači da će se ona „ponoviti“, odnosno da će istih 18 klubova igrati u Evroligi u sezoni 2020/21, što znači da će Srbiju i region ponovo predstavljati beogradska Crvena zvezda, što je Evroliga i navela u svom saopštenju, gde se Partizan navodi među ista 24 kluba koja će i naredne godine igrati u Evrokupu.


Kriza demokratije na Balkanu | Politika | DW | 02.03.2017\nNovi oblik vladavine širi se Balkanom: autoritarno rukovođenje, nacionalistički argumenti, neoliberalna ekonomija. Važan faktor u razbijanju tih nedemokratskih tendencija mogla bi da bude Evropska unija. Na koji način?\nProtest „Ne da(vi)mo Beograd“\nMnogi simptomi krize koje evropske demokratije sada proživljavaju, na jugoistoku kontinenta već godinama se razvijaju i učvršćuju: kriza demokratije u jugoistočnoj Evropi vidljiva je za svakog, a „ideja liberalno-demokratskog konsenzusa više ne postoji“, kaže Florijan Biber, profesor pri Centru za studije o jugoistočnoj Evropi Univerziteta u Gracu.\nTa kriza, međutim, nije posledica akutne depresije – ona se razvila tokom dugotrajnog negativnog procesa, ističe Mihael Hajn, profesor berlinskog univerziteta Humbolt. On je analizirao više statistika i indikatora koji demokratiju mere prema različitim parametrima – razvojnim, socijalnim i parametrima vladavine prava. I svuda je vidljiva ista tendencija: sve zemlje jugoistočne Evrope – sa izuzetkom Kosova – nezavisno od toga jesu li članice Evropske unije ili nisu, u proteklih deset godina beleže konstantni trend pada. Tako je kada je reč o objektivnom pogoršanju situacije – ali i u slučaju subjektivnih parametara, poput poverenja građana u parlamente i institucije društva, pokazuje se ista tendencija.\nMeđu državama regiona koje još nisu članice Evropske unije ili, kao u slučaju Hrvatske, koje su samo kratko deo EU, krizu demokratije prati i principijelna kriza vrednosti i orijentacije. U toj konfuziji, jaki lideri pružaju jak oslonac – često jednostavnim, iz nacionalne istorije izvedenim porukama. Nacionalizam spaja zajednice pod vođstvom, doduše demokratski izabranih, ali autokratskih vođa, navodi Biber.\nAleksandar Vučić, na putu da postane sledeći predsednik Srbije\nNovi oblik vladanja na Balkanu\nU zemljama Zapadnog Balkana proširio se jedan novi oblik vladavine koji podrazumeva: autoritarno rukovođenje, korišćenje nacionalističkih argumenata i neoliberalnu ekonomiju, navodi profesor političkih nauka iz Beča Vedran Džihić. Političare koji tako deluju karakteriše „neverovatan pragmatizam moći“. Oni se ponašaju po uzoru na turskog predsednika Erdogana, dodaje Džihić. Demokratija je tada samo još sredstvo za postizanje cilja – ali ona sama nije cilj. Ti političari koriste demokratske instrumente i istovremeno ih de fakto stavljaju van snage.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić je, recimo, prototip političara koji deluje „mesijanski i narcisoidno“, kaže Džihić. Biračima se sugeriše da je za rešavanje krize potrebna čvrsta ruka, pa moć tako postaje monopol jednog lidera, a državne institucije se praktično stavljaju van snage, ocenjuje beči profesor. Sistem funkcioniše i zbog toga što se neprestano zazivaju nacionalne krize, a to važi i za ekonomsku politiku u okviru koje se birači zavaravaju retorikom tipa: ’Ja ću to uspeti, ja ću to da uradim’. Oni se zavaravaju time da u ekonomskom rastu i oni mogu da participiraju, dok u stvarnosti od te klijentelističke politike ekonomski profitira samo uzak krug na vlasti, objašnjava Vedran Džihić.\nIpak, profesor Džihić je uveren da postoji mogućnost da se probiju te negativne tendencije i autokratske strukture. Važno bi bilo da se ljudi brane od očiglednih nepravilnosti, poručuje Džihić, navodeći kao primere otpor koji je u Srbiji iskazan protiv mamutskog građevinskog projekta „Beograd na vodi“, kao i tzv. „Šarenu revoluciju“ u Makedoniji protiv korupcije i zloupotrebe vlasti. Ali takvim civilno-društvenim pokretima potrebno je više podrške, kaže Džihić. On kao najnoviji primer navodi i demonstracije u Rumuniji koje, kako kaže, pokazuju na koji način probuđeno civilno društvo može da prisili vladu da se vrati principima vladavine prava. Džihić zahteva da se sklopi više „saveza sa slobodarskim i demokratskim snagama“, ali ujedno naglašava i to da je u borbi protiv sve veće koncentracije medija u rukama političkih elita potrebno i hrabrosti, i konstruktivnosti, i civilnih oblika otpora.\n„Šarena revolucija“ u Makedoniji\nI Nataša Vunš, politikološkinja sa univerziteta u Cirihu, smatra da podrška civilnom društvu i nezavisnim medijima može biti mogućnost za razbijanje anti-demokratskih tendencija. Vunšova ukazuje da zemlje Zapadnog Balkana „nedvosmisleno okreću leđa EU“. Ona ističe da nazadovanje u demokratizaciji i istovremeno kočenje daljeg proširenja EU, jedno drugo ojačavaju. Koncept „integracija kroz demokratizaciju“ je zastareo, ukazuje Vunšova, jer su procesi evropeizacije i demokratizacije u tim zemljama odvojeni jedan od drugog. Evropska unija bi morala s jedne strane da izriče eksplicitne opomene u slučaju kršenja demokratskih principa, a da istovremeno ima i mehanizme za unapređenje demokratije i civilnog društva. Uz pomoć programa razmene i obrazovanja mogla bi ponovo da bude formirana pozitivna slika o napretku demokratije i evropskim integracijama.\nPoseban monitoring, slažu se stručnjaci, potreban je kada je reč o dve oblasti: vladavini prva i medijskim slobodama. Baš u tim oblastima beleže se najozbiljniji trendovi razvoja u pogrešnom smeru, i baš tu se moraju brzo i odlučno definisati prestupi i pokrenuti pozitivne mere podrške i podsticanja, poručuju stručnjaci. U suprotnom, ističu, zemlje jugoistočne Evrope dodatno će se udaljiti od evropske zajednice vrednosti, a članstvo u Evropskoj uniji postaće nedostižno.\nŠefica diplomatije EU Federika Mogerini očekivala je da će je u Skoplju dočekati novoizabrani predsednik Sobranja, a dočekuje je još veća kriza, pa čak i pozivi da ona lično bude proglašena za personu non-grata. (02.03.2017)\nKljučne reči Balkan, populizam, demokratija, EU, Evropa\nTrajni link https://p.dw.com/p/2YX60


Slika: Boris Lubarda\nAutor: Boris Lubarda, rukovodilac Odsjeka za opštu elektroenergetiku i energetsku efikasnost, Ministarstvo energetike i rudarstva Republike Srpske\nUsvajanjem Nacrta Zakona o električnoj energiji u septembru ove godine, započet je proces kojim se stvaraju pravne pretpostavke za organizaciju elektroenergetskog sektora Republike Srpske prema pravilima koje zahtjeva takozvani Treći energetski paket direktiva Evropske zajednice.\nMeđutim, konkretne pripremne aktivnosti na prilagođavanju budućim promjenama privrednih društava-preduzeća iz elektroenergetskog sektora Republike Srpske, odnosno Holdinga „Elektroprivreda Republike Srpske“, nisu preduzimane, sve do momenta do kada novi Zakon o električnoj energiji nije ušao u postupak usvajanja. Iako je postignut određeni uspjeh u procesu otvaranja i deregulacije, sve do sada postoji sistem regulacije cijena električne energije elektrana (proizvodnje), koji je uspostavljao osnovu za raspodjelu sredstava u Holdingu.\nNajvažnija obaveza koja leži na Holdingu „Elektroprivreda Republike Srpske“ je pravilno izdvajanje mrežne djelatnosti distribucije od ostalih djelatnosti (snabdijevanja i proizvodnje malih elektrana u sastavu elektrodistribucija) koje se trenutno obavljaju u okviru pet elektrodistributivnih preduzeća, zatim pružanje univerzalne usluge snabdijevanja i rezervnog snabdijevanja, obaveze koje se odnose na pravo slobodnog izbora snabdjevača, nezavisnost distribucije od uticaja povezanih pravnih lica i vertikalne kompanije i slično.\nNovim Zakonom o električnoj energiji se ne uređuje buduća organizacija Holdinga „Elektroprivreda Republike Srpske“, niti bilo koje druge kompanije iz sektora elektroenergetike. Međutim, Zakon propisuje odredbe koje su preuzete iz direktiva, i koje su međunarodno preuzete obaveze BiH, a koje sprečavaju monopolsko ponašanje, omogućavaju slobodu trgovine i izbora snabdjevača, veću zaštitu kupaca i slično, te se u tom smislu organizacija Holdinga mora prilagoditi tim odredbama. Shodno tome, Zakonom će biti propisana obaveza donošenja Programa reorganizacije Holdinga „Elektroprivreda Republike Srpske“, koji će biti usvojen od strane Vlade, kao jedinog vlasnika Matičnog preduzeća u Holdingu i većinskog vlasnika u zavisnim preduzećima Holdinga.\nU tom smislu, trenutno se u Holdingu, zajedno sa angažovanim konsultantom, provode aktivnosti na izradi navedenog programa, koji će se, nakon usvajanja Zakona, dostaviti Vladi na odobrenje. Svakako da ovaj proces stavlja pred Holding i angažovanog konsultanta nekoliko vrlo teških zahtjeva. Potrebno je istovremeno organizovati jedan heterogen i tradicionalno monopolistički sistem tako da ispunjava obaveze Trećeg energetskog paketa, a da, sa druge strane, bude postignuta optimalna i vrlo efikasna struktura koja će u novim tržišnim okolnostima biti uspješna, omogućiti svoj dalji razvoj i razvoj tržišta. Već smo rekli da se ne kreće od potpuno vertikalno tradicionalno organizovanog sistema, jer Holding „Elektroprivreda Republike Srpske“ to već duže vremena i nije.\nTagovi: Elektroprivreda Republike Srpske, ERS, operator distributivnog sistema, Treći energetski paket EU\nPočetna » U fokusu » Treći energetski paket i energetika Republike Srpske


Ako Nole osvoji Dubai... | Serb.rs\nSerb.rs > AKTUELNO > Ako Nole osvoji Dubai…\nAko Nole osvoji Dubai…\n23. februara 2016. / Komentari su isključeni na Ako Nole osvoji Dubai…\nNovak Đoković ( foto:www.pinterest.com)\nNajbolji teniser sveta Novak Đoković mogao bi ove nedelje da nastavi da ispisuje nove stranice istorije na turniru u Dubaiju.\nĐoković već ima 16.790 bodova na čelu ATP liste i prvi je u istoriji tenisa koji je stigao do toliko bodova, a ukoliko bude podigao trofej na kraju ove nedelje, dobiće 200 bodova pošto je prošle godine izgubio u finalu i stići do 16.990.\nTo nije jedini rekord koji Novak juri ove nedelje. Srpski teniser je igrao u finalu na svim turnirima na kojima je igrao u poslednjih 12 meseci, što znači da se za titulu borio na 17 turnira.\nOsvajanjem Australijan Opena, Novak je izjednačio učinak Rodžera Federera 2005. i 2006. godine. U Dubaiju bi mogao da izjednači rekord Ivana Lendla od 18 uzastopnih finala, a najveći rival na putu do trofeja posle Federerovog povlačenja mogao bi da mu bude drugi Švajcarac Stan Vavrinka.\nUz sve to, ukoliko Novak u sredu pobedi Tunišanina Maleka Džazirija, ostvariće 700. trijumf na ATP turu.\n„To neće uticati na moje pripreme za sledeći meč. Neće drastično promeniti moj pristup narednom duelu ili ovom turniru“, rekao je Novak posle trijumfa nad Špancem Tomijem Robredom sa 6:1, 6:2 u prvom kolu.\nOznake: dubai, istorija, novak đoković, rekordi, titula / Objavljeno u: AKTUELNO


Radnici u građevinarstvu u RS najmanje plaćeni - Impuls\nObjavljeno: Subota, 23 Juni 2018 08:10\nBANJALUKA - Prosječna mjesečna neto plata zaposlenih u Republici Srpskoj isplaćena u maju ove godine, iznosila je 847 KM, podaci su entitetskog Zavoda za statistiku.\nU odnosu na april, prosječna neto plaća isplaćena u maju ove godine nominalno je veća za 0,8 odsto, dok je u odnosu na maj 2017. nominalno veća za 1,1 odsto.\nPosmatrano po područjima, u maju 2018. godine, najviša prosječna neto plata bila je u području finansijske i djelatnosti osiguranja i iznosila je 1.313 KM. S druge strane, najniža prosječna neto zarada u maju 2018. isplaćena je u području građevinarstvo i to svega - 558 KM.\nU maju 2018. godine, u odnosu na april, najveći nominalni rast neto plaće zabilježen je u područjima vađenje ruda i kamena 6,1 odsto, proizvodnja i snabdijevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija 3,5 posto i trgovina na veliko i na malo, popravka motornih vozila i motocikala 2,5 odsto.\nNajveće smanjenje plate, u nominalnom iznosu, zabilježeno je u područjima ostale uslužne djelatnosti 3,3 odsto, finansijske djelatnosti i djelatnosti osiguranja 2,9 odsto i informacije i komunikacije 1,6 odsto.


U više medijskih objava, u proteklih nekoliko dana, objavljena je dezinformacija da su neke policijske agencije odbile realizirati naredbe i zahtjeve Tužiteljstva BiH u predmetu Mehmedagić Osman i drugi.\nU cilju točnog i objektivnog informiranja, medije i javnost obavještavamo da niti jedna policijska agencija nije odbila postupiti po zahtjevu Tužiteljstva BiH, niti uopće postoje zakonom propisane mogućnosti za takvo odbijanje.\nU dosadašnjem tijeku istrage, Tužiteljstvo BiH vrlo uspješno surađuje sa Državnom agencijom za istrage i zaštitu - SIPA, Poreznom upravom F BiH i MUP-om Kantona Sarajevo, a navedene institucije i agencije su uspješno i kvalitetno realizirale sve zahtjeve Tužiteljstva BiH. Ostale policijske agencije u ovom predmetu nismo angažirali.\nTužiteljstvo BiH uspješno surađuje sa svim policijskim i sigurnosnim agencijama, što je rezultiralo nizom zajedničkih i združenih akcija sa ciljem rasvjetljavanja kaznenih djela ratnih zločina, organiziranog kriminala, gospodarskog kriminala i korupcije, posebno sustavne korupcije, te predmeta terorizma, krijumčarenja ljudi, trgovine ljudima i ostalim predmetima iz nadležnosti Tužiteljstva BiH.


EU čestitala albanskim političkim partijama na kompromisu\nEvropska unija pozdravila je danas sporazum političkih partija u Albaniji koji je omogućio da sve stranke učestvuju na parlamentarnim izborima u toj zemlji 25. juna.\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku Federika Mogerini i evropski komesar za proširenje Johanes Han čestitali su u zajedničkom saopštenju albanskim političkim partijama na postignutom dogovoru i pozvali ih da počnu pripreme za izbore, saopštila je služba šefice evropske diplomatije.\n- To je bio ključan prvi korak. Sada ovaj sporazum mora brzo biti primenjen kako bi se pripremili izbori u skladu s međunarodnim standardima - naveli su evropski zvaničnici.\nU saopštenju se navodi da su "politički lideri odgovorili na očekivanja građana i pokazali demokratsku zrelost".\nAlbanske političke partije postigle su juče kompromis koji je odložio parlamentarne izbore za sedam dana, uz posredovanje zvaničnika EU i SAD.\nOpozicija je od februara bojkotovala parlament i odbijala da učestvuje na izborima tvrdeći da će vlada premijera Edija Rame manipulisati glasanjem, a njihov bojkot blokirao je pravosudne reforme neophodne za početak pristupnih pregovora Albanije sa EU.\nSporazum postignut juče predviđa nastavak reforme pravosuđa, a albanski parlament koji je nedavno raspušten zbog raspisivanja izbora, sastaće se da izglasa stvaranje kontrolnih tela koja će procenjivati kredibilitet oko 800 albanskih sudija i tužilaca, naveo je Asošiejted pres.\n- Kako je glas parlamenta (Albanije) za uspostavljanje kontrolnih tela deo sporazuma, mi ponavljamo značaj verodostojne primene nadzora (sudija i tužilaca), što je ključno za napredak ka članstvu u EU. Nastavićemo da podržavamo Albaniju i legitimne težnje njenog naroda za bolju budućnost - naveli su Mogerini i Han.\nIzlazne ankete: Socijalistička partija pobednik izbora u Albaniji\nPRITISCI, TUČE, HAPŠENJA Izbore u Albaniji ispratile brojne neregularnosti\nSlab odziv birača u Albaniji - verski praznik, 39 stepeni...\nU Albaniji danas parlamentarni izbori\nPODIGAO ŽIRI NA NOGE Ljubin nastup u Pinkovim zvezdicama ostavio sve bez reči


Jak vjetar i snježni smetovi otežavaju saobraćaj\nZbog jakog vjetra i snježnih smetova otežano se saobraća na putnim pravcima Karanovac-Kneževo-Turbe, Čađavica-Rogolji, Rogolji-Mliništa, Čađavica-Stričići, Stupna-Šipovo, Strojice-Novo Selo, Han Pijesak-Sokolac i Podromanija-Sumbulovac, saopšteno je iz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske.\nI na ostalim putevima u višim planinskim predjelima i preko prevoja, zbog snijega i leda na kolovozu saobraćaj se odvija usporeno, posebno na pravcima Sarajevo–Sokolac-Rogatica-Višegrad, Trnovo-Foča, Vlasenica-Han Pijesak, Zvornik-Tuzla /Crni Vrh/, Banjaluka-Čađavica i Kotor Varoš-Teslić.\nNa području Federacije BiH na magistralnom putu Glamoč-Mlinište od jutros je na snazi zabrana kretanja za teretna vozila, a na magistralnom putu Olovo-Kladanj /na području Karaule/ policija isključuje iz saobraćaja teretna vozila koja nemaju postavljene lance.\nZabranjen je saobraćaj za sva vozila na regionalnom putu Mihalji-Blidinje, a na putevima na području Kupresa, Šuice, Glamoča i Tomislavgrada dodatne probleme pričinjava jak vjetar.\nZbog niske temperature, poledica je moguća i u nižim predjelima, naročito preko mostova, nadvožnjaka i na prilazima tunelima.\nIz AMS apeluju da vozači na svim putnim pravcima voze oprezno i da na put ne kreću bez zimske opreme.\nNa području FBiH zbog sanacije tunela Vranduk dva i dva mosta, na dionici magistralnog puta Zenica-Nemila vozila saobraćaju naizmjenično jednom trakom.\nZbog loših uslova za vožnju u Hrvatskoj, na graničnom prelazu Izačić-Ličko Petrovo Selo zabranjeno je saobraćanje za teretna vozila sa prikolicom i šlepere.


Za oživljavanje evropske industrije - EU Delegacija u Srbiji\nZa oživljavanje evropske industrije\nBy Jovan objavljeno\t 22/01/2014 Vesti iz Brisela\nKomisija poziva Veće i Parlament na donošenje priedloga o energetici, prevozu, astronautici i digitalnim komunikacijskim mrežama kao i na provođenje i primenu zakonodavstva za dovršenje unutarnjeg tržišta.\nEvropska komisija poziva države članice da prepoznaju ključnu važnost industrije za stvaranje radnih mesta i rast i da uključe pitanja konkurentnosti povezanih s industrijom u sva područja politika. To je ključna poruka saopštenja Za oživljavanje evropske industrije, koje je doneseno danas. Komisija poziva Veće i Parlament na donošenje predloga o energetici, prevozu, astronautici i digitalnim komunikacijskim mrežama kao i na provođenje i primenu zakonodavstva za dovršenje unutarnjeg tržišta. Takođe, mora se nastaviti modernizacija industrije ulaganjem u inovacije, korišćenje resursa, nove tehnologije, veštine i pristup finansiranju te ubrzati korišćenje sredstava EU-a koja su za to namenjena. Saopštenjem se promoviše Evropa koja će pojednostavnjenjem zakonodavnog okvira i poboljšanjem rada javne uprave na nacionalnom, regionalnom i evropskom nivou postati naklonjenija preduzetništvu. Ključna su pitanja i lakši pristup tržištima trećih zemalja usklađivanjem međunarodnih standarda, otvorena javna nabavka, zaštita patenata i ekonomska diplomatija.\nPotpredsednik Evropske komisije nadležan za industriju i preduzetništvo Antonio Tajani izjavio je: „Evropa je i dalje daleko od cilja da do 2020. udeo industrije u BDP-u Evrope iznosi 20 %. Zato industrijska konkurentnost mora biti u središtu političkog programa na zasjedanju Evropskog veća u martu 2014.godine. Današnjom inicijativom Komisija šalje jasnu poruku da je našoj indudtriji preko potrebna hitna reindustrijalizacija i modernizacija ako želimo stvoriti nova radna mjesta. Potreban je snažan angažman na nacionalnom i evropskom nivou kako bismo dosledno i u skladu s prioritetima upotrebili sve instrumente koje imamo na raspolaganju. Industrijska strategija mora obuhvatiti mnoge druge sektore budući da su sve više međusobno povezani i imaju veliki utecaj na uspeh industrije.\nSnažni industrijski temelji preduvjet su za rast i stvaranje radnih mjesta\nEU se izdiže iz dosad najduže recesije koja je naglasila važnost jakog industrijskog sektora za privredni opstanak. Uloga industrije u Evropi uvelike nadilazi proizvodnju, počevši od sirovina i energetike do poslovnih rešenja (npr. logistika), potrošačkih usluga (npr. postprodajne usluge za trajna dobra) ili turizma. Industrija čini preko 80 % izvoza Evrope , privatnih istraživanja i inovacija čime se naglašava da je važnost industrije puno veća nego što se to čini na temelju njenog udela u BDP-u. Gotovo svako četvrto radno mjesto u privatnom sektoru je u industriji i često su to visokokvalifikovani poslovi, dok svako dodatno radno mesto u proizvodnji otvara 0,5 – 2 radna mjesta u ostalim sektorima. Međutim, u leto 2013. doprinos proizvodnje BDP-u EU-a od 15.1 % dodatno se smanjio i daleko je od cilja koji je 2012. predložila Komisija, a prema kojem do 2020. treba iznositi 20 %.\nKonkurentna industrija prioritet je evropskog programa\nZbog važnosti predstojećih izazova za budućnost Evrope potrebno je obratiti pažnju i usmeriti politiku na najvišoj političkom nivou tj. Evropskom veću. To je važno da bi se dosledno i u skladu s prioritetima upotrebili svi instrumenti koji su EU-u na raspolaganju. Evropska komisija poziva države članice da prepoznaju važnost industrije za povećanje konkurentnosti i održivi rast u Evropi i da sistematičnije uključe pitanja konkurentnosti u sva područja politika.\nKomisija smatra da je potrebno slediti sledeće prioritete kako bi se podržala konkurentnost evropske industrije:\nSnažnije uključivanje industrijske konkurentnosti u sva područja politika s obzirom na važnost doprinosa industrije cjelokupnoj privredi EU-a.\nPovećanje potencijala unutarnjeg tržišta razvojem potrebne infrastrukture, osiguravanjem stabilnog, pojednostavnjenog i predvidljivog regulatornog okvira pogodnog za preduzetništvo i inovacije, integriracijom tržišta kapitala, poboljšanjem mogućnosti osposobljavanja i mobilnosti građana kao i dovršenjem unutarnjeg tržišta za usluge kao glavnog faktora industrijske konkurentnosti.\nPreduzimanje mera na unutarašnjem tržištu i na međunarodnom nivou kako bi se osigurao siguran pristup energetici i sirovinama po pristupačnim cenama koje odražavaju međunarodne uslove.\nSprovođenje evropskih finansijskih instrumenata, na temelju rezultata programa COSME, Horizon 2020., strukturnih fondova (iz regionalnih fondova najmanje 100 milijardi EUR) i nacionalnog finansiranja za daljne inovacije, ulaganja i reindustrijalizaciju.\nPonovno uspostavljanje normalnog finansiranja realne industrije. U tom pogledu Evropska investiciona banka trebala bi imati veću stratešku ulogu tako da više usmerava finansiranje na inovacije i industrijske projekte. EU bi trebao rješavati preostala uska grla stvorena rascepkanošću financijskih tržišta i stvoriti uslove za razvoj alternativnih izvora finansiranja.\nOlakšavanje postupne integracije preduzetnika, a posebno malih i srednjih poduzetnika EU-a u globalne lance stvaranja vrednosti kako bi se povećala konkurentnost i osigurao pristup svjetskim tržištima po povoljnijim konkurentnim uslovima.\nJačanje industrijske konkurentnosti ključno je za ponovno pokretanje rasta i zapošljavanja s ciljem ostvarivanja udjela proizvodnje u BDP-u od 20 % do 2020.


Zetski dom nastupio u Sarajevu, izuzetne reakcije publike - Cetinjski List\nNaslovna » Zetski dom nastupio u Sarajevu, izuzetne reakcije publike\nZetski dom nastupio u Sarajevu, izuzetne reakcije publike\nAutor RTV Cetinje May 06, 2022 12:46 pm\nKraljevsko pozorište “Zetski dom” sinoć je gostovalo u Narodnom pozorištu Sarajevo s predstavom “Leptir”. Riječ je o drami Aleksandra Radunovića, u režiji Andraša Urbana, u kojoj uloge tumače Srđan Grahovac, Dejan Ivanić i Ana Vujošević.\nIzvođenje “Leptira”, kako navode iz Zetskog doma, naišlo je na izuzetne reakcije publike u Sarajevu, ali i na zapažen publicitet u bosansko-hercegovačkim medijima.\nPosebno je zadovoljstvo što već nakon tri mjeseca od potpisivanja sporazuma o saradnji s Narodnim pozorištem imamo konkretne rezultate i razmjenu programa, od važnosti za prezentaciju i promociju savremenog teatarskog stvaralaštva naših zemalja, odnosno umjetničkih snaga, ali i kreativnih potencijala. Dalji razvoj i unapređenje regionalne i međunarodne saradnje u kulturi je javni interes u ovoj oblasti i uvijek se ističe kao obaveza, neophodnost i prioritet, a posebno nakon dvogodišnje stagnacije zbog pandemije korona virusa – naglasio je Subotić.\nUvijek se radujem svim saradnjama, mislim da je to nužno u bivšim jugoslovenskim republikama, ja nijesam ni prestajao da budem Jugosloven. Nikad nijesam vidio granice, a naročito kada sam počeo sa ovom profesijom, tako da saradnja i odnosi putem kulture jesu nužnost ako mislimo da nešto korisno radimo u budućnosti – rekao je Grahovac.\nUloge u predstavi tumače Sanela Pepeljak, Aleksandar Seksan i Ermin Sijamija, a sjutrašnje izvođenje na Cetinju počeće u 20 časova.


Strane investicije u Srbiji za 4 mjeseca 1,2 milijarde eura -\nStrane investicije u Srbiji za 4 mjeseca 1,2 milijarde eura\nStrane direktne investicije u Srbiji dostigle su u prva četiri mjeseca 1,2 milijarde eura, što je rast od 14 posto u odnosu na isti period prošle godine, izjavila je guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković.\nRobni izvoz u prva tri mjeseca porastao je gotovo osam posto, a uvoz za nepunih 10 posto, dok je učešće javnog duga u BDP-u bilo 50,9 posto. Sve to ostvareno je u nepovoljnom ekonomskom okruženju u eurozoni, navela je on.\n“Atraktivnost ulaganja u privredu Srbije rezultat je, prije svega, unapređenja poslovnog ambijenta i povoljnih finansijskih uslova, a ubrzana je i realizacija infrastrukturnih projekata”, rekla je Jorgovanka Tabaković na konferenciji za medije u NBS.\nPriliv kapitala na finansijskom računu, u najvećoj mjeri po osnovu stranih direktnih investicija od preko milijardu eura od početka godine, pokrio je deficit tekućeg računa i rezultirao rastom deviznih rezervi, istakla je guvernerka Narodne banke\n“S obzirom na to da je priliv stranih direktnih investicija pretežno usmjeren u razmjenljive sektore, u srednjem roku očekuje se dalji rast izvoza i postepeno smanjenje spoljne neravnoteže. Uz opadajuću putanju spoljnog duga, to doprinosi daljem jačanju eksterne pozicije zemlje”, ističe Tabaković


Salonski diverzant na pruge - Miša Brkić - Peščanik\nSalonski diverzant na pruge\nDa li Vojislav Koštunica odlazi s mesta premijera zato što je bio nezadovoljan podrškom koalicionih partnera u odbrani Kosova ili je zapravo podneo ostavku zbog neuspešnosti (kraha) svoje politike “Kosovo je Srbija”?\nMožda nekoga i muči ovo pitanje, posle onog lažnog i patetičnog prenemaganja budućeg političkog penzionera Vojislav Koštunice, mada je većini svejedno, samo kad su mu videli leđa.\nAli, da ne bi ostala trunka zabune i sumnje valjalo bi na kraju kraha te politike jednim friškim primerom pokazati kako je u praksi izgledala Koštuničina i DSS-ovska briga za Kosovo i “naš narod” na Kosovu.\nBaš negde pred objavu svog penzionisanja, srpski se premijer namerio da vrati ekonomski suverenitet Srpskih Železnica nad prugama na Kosovu i u tom cilju poslao je u Zvečan (u uniformi američkog pilota, kako je lucidno zapazio Nenad Čanak) nalickanog D(SS) junošu, svog pravnog savetnika i novoustoličenog predsednika Upravnog odbora Srpskih Železnica, Branislava Ristivojevića. U Zvečan se tog 3. marta stuštila sva beogradska medijska čaršija da zabeleži još jedan “istorijski trenutak” Koštuničine “Pirove pobede”. Sve je izgledalo kao u Miloševićevo vreme: iz Beograda je stigla visoka delegacija, donete su i postavljene kulise za “Potemkinova sela”, određen radnik koji će “nešto da kaže” i doveden narod da kliče pobedi. Ristivojević je u svojstvu savetnika premijera i predsednika železničara obećao okupljenim tv kamerama i stranačkim statistima da će Srpski Vozovi prevoziti braću Srbe iz Srbije na Srpsko Kosovo i obratno, čim kadar Velje Ilića i direktor Srpskih Železnica Milenko Šarančić napravi 60 kilometara brze pruge (valjda uz pomoć Milutina Mrkonjića) Lešak-Leposavić-Ibarska Slatina-Zvečan-Kosovo Polje i čim uvede evropske standarde bezbednosti.\nDotični Šarančić izjavio je da je vraćanje dela železničke infrastrukture na Kosovu u sastav Železnica Srbije “izvršeno na zahtev građana i železničara srpske nacionalnosti” i “procenio” da Srpska Železnička Imovina na Kosovu vredi brat-bratu više od milijardu evra. A predstavnik Železničara Srpske Nacionalnosti Zoran Bogavac izjavio je u naježene mikrofone beogradskih novinara da je “u perspektivi uvođenje brzih vozova na relaciji Kosovska Mitrovica-Beograd, kako bi komunikacija Kosova i Metohije sa Srbijom bila mnogo bolja i brža nego do sada, tako da ćemo poboljšati ne samo putnički, već i teretni saobraćaj”.\nSutradan, 4. marta, sva prestonička štampa koju kontroliše Koštunica imala je drečeće naslove tipa “Srbi preuzeli deo kosovske pruge”.\nPola sata pošto je napričao bajke, savetnik premijera i predsednik železničara pokupio je prnje i vratio se u Kabinet, kamere su isključene, rasturena je scenografija i neko je onda morao da počisti nered koji je napravio Branislav Ristivojević.\nU danima koji su zatim usledili, na površinu je isplivala suština petparačke politike prema Kosovu doskorašnjeg premijera i budućeg penzionera Vojislava Koštunice, čiji bi moto mogao da bude “pustite nas samo malo da se slikamo i da nas želja mine”.\nVeć sutradan, pruga koju je srpska delegacija iz Beograda patetično nazvala “sloboda kretanja” bila je zatvorena. Misiji UNMIK bio je potreban samo jedan dan da uz pomoć međunarodne policije ponovo uspostavi kontrolu nad železničkim saobraćajem na severu Kosova.\nUNMIK je preuzeo kontrolu nad železničkom linijom između Zvečana i Leška, ali je obustavio saobraćaj i od Kosova Polja do Kosovske Mitrovice iz bezbednosnih razloga, jer “ne rukovodi stanicama na severu Kosova i da dok ne bude u potpunosti rukovodio železnicama ne želi da vozovi saobraćaju”.\nDa bi se prikrila bruka i fijasko pokušaja Vojislava Koštunice da na primeru železnice pokaže da “Kosovo je Srbija”, prvo je smišljen eufemizam kako Železnica Srbije sprovodi kontrolu ispravnosti pruga na severu Kosova, pa zato ne saobraćaju vozovi. A zatim je u Beogradu, odnosno u Srpskim Železnicama, nastala kuknjava kako je tim činom (prekidom saobraćaja na pruzi Kosovo Polje-Lešak) “možda odsečena i jedina sigurna saobraćajna veza Srba i drugih žitelja koji žive u enklavama oko Prištine”.\nAli, niko nije imao hrabrosti da prozove i pita savetnika premijera i predsednika železničara Branislava Ristivojevića zašto je uopšte izvodio akciju “Kosovo je Srbija” ako će odmah zatim naneti štetu i unesrećiti Braću Srbe na Kosovu.\nUloga “gutača žabe” i čistača nereda koji je iza sebe ostavio Koštuničin osvajač pruge Zvečan-Lešak, pripala je Milenko Šarančiću, koji je opet kobajagi morao u Beogradu da pregovara sa delegacijom UNMIK-a oko želje Vojislava Koštunice da ima ekonomski suverenitet makar na 60 kilometara pruge na Kosovu. Pred sastanak sa delegacijom UNMIK-a, Šarančić je krajnje pomirljivo i bez trunke arogancije od pre četiri dana tražio od delegacije UNMIK-a, citiram – “dozvolu za prolaz vozova do Zvečana”. Dakle, ništa od brzih pruga na Kosovu u vlasništvu Srbije, jer “Kosovo je Srbija” – nego samo “dozvola za prolaz vozova do Zvečana”.\nDa bi umanjio štetu, Šarančić saopštava “da ga je veoma iznenadila izjava šefa UNIMK Joakima Rikera da je vozovima Železnica Srbije zabranjen ulazak u pokrajinu” i da “Železnice Srbije po rezoluciji 1244 Saveta bezbednosti UN imaju sve formalne i pravne razloge da uspostave saobraćaj na severnom Kosovu”.\nSastanak u Beogradu od 6. marta završen je bez dogovora i, iako se već tada znao stav UNMIK-a, Šarančić najavljuje “pozitivan odgovor UNMIK tokom naredne nedelje” i dan kasnije nastavlja da vrši pritisak na UNMIK saopštenjem “da se na stanici u Raškoj gomilaju velike količine robe, koja se iz Srbije transportuje za Kosovo”.\n8. marta šef četvrtog stuba UNMIK-a, Pol Akda, kaže u Prištini da “Srbija neće kontolisati železnice na severu Kosova”, jer su predstavnici UNMIK-a odbili zahtev predstavnika preduzeća “Železnice Srbije” za kontrolu nad železnicama na severu Kosova.\nU ponedeljak, 10. marta Radio Beograd u vestima od 15 sati, posle vesti da je Vlada podnela ostavku, saopštava da “Voz Kosovo Polje – Lešak još ne saobraća”. Tog dana portparol UNMIK-a Methild Heneke izjavila je mitrovičkom radiju Kontakt Plus da voz na relaciji Kosovo Polje-Lešak ne saobraća iz bezbednosnih razloga i da će tako biti sve dok “UNMIK ne bude u potpunosti rukovodio železnicama”.\nNe zna se šta je sa premijerovim savetnikom i predsednikom železničara Branislavom Ristivojevićem.\nMožda se kao „Otpisani“ još šunja oko Zvečana tražeći zgodno mesto za kakvu novu diverziju.\nPre će biti da se vratio u Beograd da šefa i budućeg penzionera teši kako nije sve izgubljeno. Ima Srbija na Kosovu i Telekom, čiji generalni direktor Branko Radujko reče pre neki dan “da to preduzeće na Kosovu u postojećim uslovima radi više nego dobro”. Ima i ski centar na Brezovici, za koji je vlada odvojila 30 miliona evra.\nBiće vremena da se u nekom od beogradskih salona smisli nova strategija “uspostavljanja ekonomskog suvereniteta Srbije na Kosovu”.\nNa primeru pruge Kosovo Polje-Lešak pokazalo se da je to bila samo – salonska politika, a da „naši“ i dalje u rukama drže 5,6 milijardi budžetskih dinara koje je Srbija namenila Srbima na Kosovu.\nAuthor: Miša Brkić


Vlada MK:Srbija još čeka odobrenje Fajzera za isporuku vakcina\nTanjug 11. februara 2021. 18:21\nSKOPLJE – Primopredaja vakcina koje Srbija ustupa Severnoj Makedoniji odložena je iz tehničkih razloga, navode iz Vlade Severne Makedonije, uz napomenu da Srbija još čeka dokument o odobrenju za ustupanje Fajzer vakcina koje je kupila.\nIz Vlade Makedonije za Tanjug ističu da su sa Vladom Srbije u stalnoj komunikaciji te da je makedonska strana obaveštena da je dokumenatcija od strane Republike Srbije u celosti kompletirana.\n„Makedonija je zahvalna Srbiji za podršku koju pruža slanjem vakcina sa kojima će početi proces imunizacije u zemlji. U ovom trenutku, očekuje se da u najbržem mogućem roku kompanija ‘Fajzer’ izda dokumentirano odobrenje Srbiji, posle čega će biti realizovana primopredaja“, stoji u izjavi Tanjugu iz makedonske vlade.\nKako se dodaje, nakon što vakcine uđu na teritoriju Severne Makedonije biće obezbeđena i domaća dokumentacija i za tu proceduru ne postoji nikakav problem.\nNa graničnom prelazu Preševo-Tabanovce danas je trebalo da primopredaju vakcina izvrše predsednik Srbije Aleksandar Vučić i premijer Severne Makedonije Zoran Zaev i ministar zdravlja Venko Filipče, ali je taj događaj odložen kako je navedeno iz tehničkih razloga.


Digitalizacija Srbiji uštedela 180 miliona stranica papira\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Apr.2021, 08:01\nSvetski ekonomski forum (WEF) objavio je video prilog o Srbiji, odnosno o procesu digitalizacije, ističući da je taj pametan potez omogućio Srbiji da uštedi 180 miliona stranica papira.\nU videu koji je objavio Svetski ekonomski forum, navodi se da je Srbija prešla na e-upravu 2017. godine, od kada građani mogu da pristupe uslugama javnih institucija onlajn.\nOva promena, kako se navodi, dovela je do velikog pada upotrebe papira. Do danas, Vlada je uspela da sačuva >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << 180 miliona stranica papira A4 formata, navodi Svetski ekonomski forum.\n"Ako to prevedete na drveće, struju i vodu što je potrebno da se proizvode taj papir, to bi značilo da smo od juna 2017. godine do danas uspeli da sačuvamo 900 tona papira, što je 18.000 drveća, 76 miliona litara vode i više od 6.000 megavat sati električne energije", izjavila je predsednica vlade Srbije Ana Brnabić u prilogu.\n"Stvari za koje je pre godinu dana bilo potrebno fizičko prisustvo, kao što je upis dece u vrtiće, škole, tokom pandemije su uspele da se digitalizuju", izjavila je ona.\nNezavisne Novine: Svjetski ekonomski forum predstavio Srbiju: Uštedjeli 180 miliona listova papira


90,2 /Na Radio Sarajevu: Ne propustite posljednje izdanje Radio Italia / Radio Sarajevo\n05. 08. 2020. u 11:50:00 Radiosarajevo.ba\nSvake srijede na Radiju Sarajevo (90,2 FM) u 12 i 10 emitira se polusatni program "Radio Italia", uz muziku i druge sadržaje za sve ljubitelje italijanske kulture, počevši od umjetnosti, kulture, jezika, kuhinje i dosta drugog.\nAmbasador Italije u Bosni i Hercegovini Nicola Minasi poslao je pozvao je ljude ne propuste posljednje izdanje emisije:\n"Ne propustite posljednje izdanje #RadioItalia! Emisija je bila eksperiment da se pridružimo tokom pandemije. Imamo nove ideje za novu sezonu od septembra '20. bit ćemo u kontaktu!", poručio je Minasi.\nU posljednjem izdanje #RadioItalia u ovoj sezoni, vodimo vas kroz historiju Festivala #Sanremo 1951. - 2020.\nOpet smo s vama od 5.septembra 2020. godine.\nPodsjetimo, u teškim vremenima za Italiju i Bosnu i Hercegovinu, u kojima je neophodno ostati kod kuće, Ambasada Italije u Sarajevu pokrenula je novu inicijativu kako bi održala bliskost naših dvaju zemalja i prevazišla trenutni izostanak kulturnih događaja i druženja.\nTagovi: festival Italija kultura emisija Radio Sarajevo Radio Italia\nNa 90,2 / Danas je Radio Italia: Emisija koja se ne propušta\n! / Radio Italia: Danas pričamo o italijanskim donacijama u BiH... i slušamo duete


Zemljotres prekinuo nastavu u Ljubinju i Bileći – Banjaluka24\nZemljotres koji je danas u 13 časova i 10 minuta, zatresao opštine Bileća i Ljubinje nije prouzrokovao materijalne štete u ovim opštinama.\nZbog zemljotresa je, ipak, Ministarstvo prosvjete i kulture RS donijelo odluku da se danas obustavlja nastava u drugoj smjeni na području ovih opština. “Škole su dužne da se o mogućnostima održavanja nastave u petak, 12. februara konsultuju sa Štabovima za vanredne situacije u ove dvije opštine”, navedeno je u saopštenju Ministarstva prosvjete i kulture RS. Stevo Drapić, načelnik opštine Ljubinje, kaže da se u ovom gradu osjetilo podrhtavanje, ali blago i nije dugo trajalo.\n“Zemljotres je bio toliko blag da niko od nas u lokalnoj upravi nije smatrao za potrebnim da se zakazuje sjednica kriznog štaba, a što se tiče odluke o obustavljanju nastave – to je na prosvjetnim radnicima i ja se ne bih miješao ni u preporuke ministarstva, za koje sam siguran da ima najbolje namjere preventivnog djelovanja”, kaže Drapić za “Nezavisne”.\nSličan stav je zauzeo i načelnik opštine Bileća Veselin Vujović, koji je, kako kaže, u vrijeme zemljotresa bio u susjednom Trebinju, ali ni od koga nije dobio informacije o eventualnim štetama ni na školskim, ali ni na bilo kojem drugom objektu. Ministarstvo je takav stav zasigurno zauzelo zbog preventivnog djelovanja, a ja ću se složiti sa svim mjerama koje preporuče ljudi iz struke”, kazao je on.


“SOFTVER, A NE 2.000 RUKU” Šarčević: Elektronsko polaganje mature od 2021. | Ekspres.net\n“Već tri godine imamo više nivoa IT obuka. Prvo su bile za elektronski dnevnik, zatim za informatiku kao predmet, a imali smo i obuke za trenere koji će raditi sa drugim nastavnicima, kao i za one koji rade u specijalizovanim odeljenjima gimnazije”, rekao je Šarčević.\nPovezane vesti – Brnabić: Šarčević je najbolji u Vladi\nŠarčević je rekao da se tokom leta vrši nabavka za 8.000 digitalnih učionica, a da će do juna sledeće godine biti izvršena za još 10.000 štto će, kaže, biti dovoljno da se primeni model elektronskog testiranja.\n“Promene su da imate softver, a ne 2.000 ruku”, kazao je Šarčević.\nPovezane vesti – Šarčević: Neću da preuzmem tuđu krivicu\nTags elektronsko polaganjefond za naukumala maturaMladen Šarčevićsoftver\nŠARČEVIĆ NAJAVIO PROMENE U OBRAZOVANJU: Srednja škola postaće obavezna “PONIŠTITE ZAVRŠNI ISPIT”: Protest osmaka ispred Ministarstva prosvete (FOTO) ŠARČEVIĆ O ODGOVORNOSTI ZA MALU MATURU: Neću da preuzimam tuđe krivice Šarčević: Protest se politizuje, nema razloga za poništavanje male mature


Protesti i u Gračanici\nIzvor: JUGpress.com, 09.Feb.2019, 18:06\nVečeras od 18 sati biće održani protesti i u Gračanici , na Kosovu i Metohiji.\nNarodni protest # 1Od5Miliona # KosovoIMetohija zakazan je ispred manastira Gračanica.\n“Želimo da pokažemo podršku organizatorima protesta u svim gradovima u Srbiji i da širimo proteste na Kosovu i Metohiji! , navode organizatori nba društvenim mrežama.\nProtest "1 od 5 miliona": Na Kosovu se večeras šeta u Gračanici\nIzvor: Vesti-online.com, 09.Feb.2019\nProtesti #1od5miliona koji se već mesecima održavaju u srpskim gradovima, na iznenađenje mnogih, prošle subote, na mapu gradova upisali su i Kosovsku Mitrovicu. Ove večeri, iza transparenta "1 od 5 miliona" šeta se još 40 kilometara južnije – u Gračanici...Zahtevi učesnika mitrovičke protestne...


Ukrali prehrambene proizvode i alkoholna pića čija se vrednost procenjuje na više od 110.000 dinara | Beogradske vesti\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Smederevu uhapsili su M. I. (42) iz Beograda, D. P. (40) iz Valjeva i državljanku Danske B. K. (48), zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili više krivičnih dela krađe.\nSumnja se da su njih troje, u proteklih mesec dana, iz nekoliko marketa u Smederevu ukrali prehrambene proizvode i alkoholna pića čija se vrednost procenjuje na više od 110.000 dinara.\nOni su, kako se sumnja, robu krali tako što bi jedan od njih ušao u market, napunio kolica robom i, koristeći trenutak nepažnje prodavaca, kolica dovozio do ulaza u market, gde ih je ostalo dvoje preuzimalo i odvozilo do automobila.\nM. I. je određeno zadržavanje do 48 sati, dok su D. P. i B. K. privedeni osnovnom javnom tužiocu u Smederevu, saopštili su iz MUP-a.\nPrevious post:Uhapšen zbog zloupotrebe platne kartice\nNext post:UIKS prima u stalni radni odnos 298 službenika


U prihvatnim centrima za migrante i izbjeglice kod Bihaća i Velike Kladuše situacija je neprpmijenjena, bez posebnih sigurnosnih mjera ili zabrana ulaska i izlaska, koje su bile najavljene.\nIspred privremenog prihvatnog centra "Bira" u Bihaću počeo je protest građana koji nose transparente sa natpisima "IOM go home" i "Free Bihać".\nOkupilo se oko 200 osoba, ali, kako javlja dopisnica Radija Slobdna Evropa (RSE), građani još pristižu.\nDemonstranti kažu da su nezadovoljni su reakcijom nadležnih organa Bosne i Hercegovine u protekle dvije godine, kada je riječ o migrantskoj krizi u Unsko-sanskom kantonu.\nTraže zatvaranje prihvatnog kampa "Bira", odnosno izmještanje izbjeglica i migranata na neku lokaciju van urbanog dijela grada.\nU prihvatnom centru za migrante i izbjeglice "Miral" kod Velike Kladuše petak protiče uobičajeno. Migranti, njih oko 600, koliko ih je smješteno ovdje nesmetano uzlaze i izlaze iz centra.\nDopisnica Radija Slobodna Evropa Azra Bajrić javlja kako su joj iz Međunarodne organizacije za migracije (IOM), potvrdili da nisu dobili nijednu novu uputu vezanu za izmještanje ili ograničavanje kretanja migranata.\nIspred "Mirala" nema policajca, a u blizini centra nalazi se desetak migranata koji nemaju smještaj.\nSlična situacija je i u prihvatnom kampu "Bira" u Bihaću, gdje je smješteno oko 1.800 izbjeglica i migranata.\nKako javlja dopisnica Radija Slobodna Evropa Dženita Duraković, ispred kampa "Bira", kao i prethodnih dana, je redovna policijska patrola i grupa migranata vraćenih iz Hrvatske, koja želi dobiti smještaj u kampu.\nU petak su trebale početi nove mjere koje podrazumijevaju ograničeno kretanje, ali i prihvat u centre "Bira" i "Miral", kojima danas ističe i ugovor o smještaju. Odluku je donijela Operativna grupa za koordinisanje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom prije dva dana.\nOvakva odluka donesena je nakon sastanka Operativne grupe u srijedu, a zbog, kako su naveli, pogoršane sigurnosne i higijensko epidemiološke situacije u kojoj se nalaze građani USK, te sve većeg priliva migranata u ovaj dio Bosne i Hercegovine.\nPrema evidencijama Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP-a) USK, na ovom području je trenutno oko 5.200 migranata i izbjeglica.\nMinistar unutrašnjih poslova USK Nermin Kljajić najavio je u srijedu, nakon sastanka, da će migrantima i izbjeglicama u potpunosti biti ograničeno kretanje.\nPrema toj odluci, izvan "Bire" i "Mirala" moći će da se kreću samo oni koji žele okušati sreću i krenuti rutom prema državnoj granici u namjeri da uđu u Hrvatsku.\nKako bi osigurali migrantima smještaj, a pod pritiskom međunarodnih organizacija, Vlada Federacije BiH odlučila je na telefonskoj sjednici da ustupi na korištenje Ministarstvu sigurnosti BiH kasarnu Ljubače kod Tuzle i kasarnu Blažuj, u okolini Sarajeva.\nPotvrdio je to i predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić. On je u četvrtak izjavio kako su za migrante i izbjeglice obezbijeđene dvije nove lokacije u Tuzlanskom i Kantonu Sarajevo.\nProtive se i u Ljubačama kod Živinica\nMeđutim, mještani Mjesne zajednice Ljubače protive se takvoj ideji. Jedan od njih je i Božo Stepić, koji je za Radio Slobodna Evropa rekao kako je vlast donijela odluku bez da ih je iko pitao da li oni to žele.\nShvatamo mi njihovu problematiku, oni su došli ovdje, ne znaju ni gdje su, ni kud su pošli. Ali u cijeloj BiH niko ne želi da ih smjesti u svojoj blizini -\nmještanin Ljubača Božo Stepić\n"Vlast je vlast i ona je donijela takvu odluku. Mi, mještani Ljubače, nismo saglasni s tim. Shvatamo mi njihovu problematiku, oni su došli ovdje, ne znaju ni gdje su, ni kud su pošli. Ali u cijeloj BiH niko ne želi da ih smjesti u svojoj blizini", kaže Stepić.\nGradsko vijeće Živinica sazvalo je vanrednu sjednicu u petak u 16 sati, kako bi zauzeli stav oko smještanja migranata u kasarnu u Ljubačama.\nNakon odluke Operativne grupe za koordinisanje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom USK reagovale su i Ujedinjene nacije u BiH (UN BiH). Iz ove međunarodne organizacije apeluju na vlasti u ovom kantonu da ne ograničavaju slobodu kretanja migranata i tražilaca azila, a od državnih vlasti traže da odmah odrede novu adekvatnu lokaciju za prihvat i smještaj migranata.\n"UN u BiH u potpunosti prepoznaje nesrazmjerni teret koji imaju vlasti USK i lokalne zajednice pogođene velikim brojem migranata i azilanata bez odgovarajućih sredstava ili rješenja", navodi se u saopćenju, uz napomenu da su "prihvatni centri 'Bira' i 'Miral' uspostavljeni u koordinaciji s Ministarstvom sigurnosti BiH, da ih je Vijeće ministara BiH prepoznalo kao službene privremene prihvatne centre i da, do daljnjeg, ta odluka ostaje na snazi".\nZatražen dodatni nadzor državne granice\nOperativna grupa zatražila je od granične policije BiH da vrši dodatni nadzor državne granice i maksimalno angažuje materijalno-tehničke i ljudske resurse kako bi spriječili prisilno i nezakonito vraćanje migranata sa teritorije Hrvatske od pripadnika hrvatskih policijskih agencija. Od Vlade Federacije BiH tražili su da se u saradnji sa Javnim preduzećem (JP) Željeznice Federacije suspenduje linija talgo voza Sarajevo-Bihać-Sarajevo, jer kako navode, tom linijom se USK "dodatno opterećuje migrantima".\nEvropski komesar za migracije Dimitris Avramopoulos upozorio je bosanskohercegovačke vlasti na vjerovatnu humanitarnu krizu ove zime zbog loših uslova u prenapučenim migrantskim kampovima i pozvao na zatvaranje privremenog prihvatnog centra "Vučjak" kod Bihaća, koji međunarodne organizacije i humanitarci smatraju neuslovnim.\nSpreman novac EU za druge lokacije\nZa sada nije poznato ni šta će biti sa skoro 1.000 osoba, koliko ih je trenutno u tom kampu, čije je zatvaranje, pored ostalih međunarodnih institucija, nedavno zatražio i šef Delegacije Evropske unije u BiH Johann Sattler.\nRanije je Evropska unija pozvala na hitno zatvaranje kampa "Vučjak" u Bosni i Hercegovini i relokaciju migranata na lokacije sa adekvatnim smještajem, a danas je Delegacija EU u BiH saopštila da je već Dostupan značajan novac za nove lokacije za migrante u BiH, odnosno za "osposobljavanje novih lokacija" za smještaj migranata.\nU Evropskom parlamentu održana je rasprava o migrantskoj situaciji u BiH, gde je finska ministarka inostranih poslova Tytti Tuppurainen, u ime njene države, predsedavajuće EU, izrazila zabrnutost činjenicom što su postojeći prijemni kapaciteti u Bosni i Hercegovini "u velikoj meri nedovoljni".\n"Nažalost, uprkos spremnosti EU da pruži potrebnu finansijsku podršku, vlada nije dodjeljivala nove lokacije niti predložila lokacije za potrebne dodatne prijemne centre", istakla je finska šefica diplomatije. Ona je upozorila da bez obzira što EU nastavlja da prati stanje na terenu i pokušava da pomaže, od ključne je važnosti da lokalne i nacionalne vlasti BiH obave svoj dio posla i kontrolišu situaciju.\nOd 2015. godine do danas Evropska unija uložila je oko 380 miliona eura na upravljanje migracijama u regiji, podsjetio je Khaldoun Sinno, zamjenik šefa delegacije Evropske unije u Bosni i Hercegovini.\nČak i prije migrantske krize stavljan je akcenat na jačanje granične policije, kontrole granica, te zakonodavstva koji se tiče azila, a sada kada je kriza u jeku nemaju namjeru da se povuku, kazao je Sinno.\nKomentirajući pitanje zatvaranja migrantskih kampova u Unsko-sanskom kantonu ocijenio je kako to nije i ne smije biti problem samo za jedan kanton.


Svetski čuvena violinistkinja Vanesa Mej u Sava Centru - LookerWeekly.com magazin\nRadio Classic FM je 2017. objavio listu najprodavanijih albuma klasične muzike za 25 godina svog postojanja, a Vanesa Mej se na ovoj listi pojavila čak tri puta.\nVanesaje ozbiljnoj vezi sa francuskim stručnjakom za vina Lionelom Katelenom. Nije zainteresovana za brak, jer smatra da “nije potreban prsten da bi se reklo – volim te”.\nKarte za ovaj događaj se mogu nabaviti na blagajni Sava Centra kao i online:\nAndrićevu nagrada za 2018. godinu Draganu Stojanoviću\nŽiri Andrićeve nagrade uručio je juče Andrićevu nagradu za 2018. godinu Draganu Stojanoviću za zbirku priča “Ćerka španskog borca”, u izdanju Doma kulture “Studentski grad”. Dobitnik je novčani deo nagrade poklonio...\nAvio-grupa Air France-KLM već dugi niz godina radi na unapređenju održivog poslovanja i kao cilj postavlja održivu budućnost u avio-industriji. Naporan rad na održivosti rezultirao je priznanjem za avio-kompaniju sa...\nNa Velikoj sceni Opere i teatra Madlenianum počeo je rad na predstavi NANA koja će se bazirati na čuvenom romanu Emila Zole.


Novi napad na „Hmejmim“, reagovao ruski PVO - 19.01.2020, Sputnik Srbija\nMilitanti su pokušali da napadnu rusku aviobazu u Siriji uz pomoć dronova, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije. PVO je reagovao i uništio vazdušne mete. 19.01.2020, Sputnik Srbija\n22:03 19.01.2020 (Osveženo: 22:13 19.01.2020)\nMilitanti su pokušali da napadnu rusku aviobazu u Siriji uz pomoć dronova, saopštilo je Ministarstvo odbrane Rusije. PVO je reagovao i uništio vazdušne mete.\n„Protivvazdušna raketna sredstva ruskih aviobaza uništila su vazdušne ciljeve na bezbednoj udaljenosti od aviobaze. Niko nije povređen niti je bila naneta materijalna šteta. Ruska aviobaza ’Hmejmim‘ funkcioniše u punom obimu“, navodi se u saopštenju.\nRuska vojska je naglasila da su u večernjim časovima ruska PVO sredstva otkrila tri teško primetne vazdušne mete kako se približavaju ruskom vojnom objektu sa severoistočne strane.


Moderno softversko rešenje za on-line upravljanje i funkcionisanje parking službe\nOn-line funkcije omogućavaju evidenciju i naplatu parkiranja putem SMS-a ili parking-karte, kontrolu naplate putem PDA uređaja, internu kontrolu rada kontrolora (supervizija), komunikaciju sa MUP-om itd. Podaci u sistemu su centralizovani i jedinstveni, a dobijeni izveštaji tačni i pravovremeni.\nSistem sadrži napredne funkcije koje omogućavaju konfiguraciju i obračun cena i vremena za parkiranje u skladu sa definisanim parking zonama. Svaka parking zona ima svoju tarifu, prostorno i vremensko ograničenje za parkiranje i broj na koji se šalje sms poruka.\nasw:temporis je visoko integrisan sa poslovnim informacionim sistemom – asw:dominus, koji evidentira i prati procese naplate parking i doplatnih karti i služi za kompletno upravljanje poslovanjem preduzeća. Rešenje je bazirano na savremenim komunikacionim i razvojnim tehnologijama.\nasw:temporis je sistem namenjen svim gradovima koji žele da reše problem parkiranja i efikasno upravljaju uređenjem parking prostora.


Da ne bude „no go" zona u evropskom transportu | Savez vojvođanskih Mađara\nDa ne bude „no go" zona u evropskom transportu\nNa plenarnoj sednici Evropskog parlamenta u sredu uveče održana je rasprava o bezbednosti na evropskim putevima.\n„Bezbednost vozača toliko je narušena da će uskoro dobijati nadnice za strah oni koji robu transportuju u velike evropske luke, poput Kalea. Osim toga, pojedine države članice da bi zaštitili svoje tržište odobravaju protekcionistička mere koje potkopavaju zajedničko tržište, odnosno slobodno kretanje roba i usluga, naglasio je u svom govoru Andor Deli, poreklom iz Vojvodine, a poslanik FIDES-a u EP.\nU svom obraćanju Deli je ukazao da su se dosadašnje mere udaljile od stvarnosti i ne doprinose olakšavanju problema koji se javljaju u praksi.\nPolitičar narodne stranke je jula 2015. godine uputio pismo Savetu Evrope sa pitanjem povodom vanredne situacije koja je nastala u luci Kale. U odgovoru Savet je ukazao na važnost akcionog plana Unije protiv trgovine ljudima usvojenog 27. maja 2015. godine. „Dve godine kasnije vidimo da su kamioni postali sredstvo izvršenja terorističkih dela, a profesionalni vozači u brojnim slučajevima postali su žrtve. Sve to dokazuje da plan Saveta u odnosu na migrantska kretanja, slično drugim inicijativa Unije, ne funkcioniše u praksi, ukazao je poslanik.\nNa inicijativu poslaničkog kluba Narodne partije u dnevni red je uvrštena tema o luci u francuskom Kaleu, odnosno o sve većem broju slučajeva kriminala i na drugim evropskim putevima. „Cilj nam je da, posebno što će uskoro početi rasprava o paketu mera vezanih za mobilnost,olakšamo situaciju transporterima i stvorimo takve uslove koji daju praktična rešenja. To će zasigurno i vozači ceniti pogotovo što Savet i pojedine članice nastoje da ih prisile da umesto komfornih kabina, zastaju u sumnjivim usputnim prenoćištima, zaključio je izlaganje Deli.


No Sleep vikend razbudio 3.000 fanova - LookerWeekly.com magazin\n· 25/04/2016 ·2 min read\nListu izvođača na dve bine predvodili su nemački tehno heroj Rødhåd i francuski elektro doajen The Hacker! Njima je podršku u krcatom klubu Drugstore, koji je otvorio svoje pune kapacitete u petak i subotu, pružila i ovdašnja scena koju su u popularnoj “tehno katedrali” predstavljali Filip Xavi, Tijana T, Boža Podunavac, Regen AKA Miloš Pavlović, Noise Destruction, Vladimir Aćić, Kristijan Molnar, 33.10.3402, Monosaccharide, akioki, Klaus, kӣr, Dead Ravers Society, SMT#nG, Subsided i Nemanja Krstić.\nSpecijalna produkcija, rađena samo za ovu žurku, prikazala je kombinaciju projekcija, LED ekrana, svetlosnih instalacija i scenografije koju je pratio prvoklasni zvučni sistem pažljivo namešten po akustičnim svodovima beogradskog techno hrama! Očekivano, upravo su setovi hedlajnera bili najbolje ocenjeni, ali su publiku oduševili i neki novi asovi domaće scene kao što su Nemanja Krstić i Monosaccharide, te već provereni i lični favoriti popularnog Rødhåda, Tijana T i Filip Xavi. Kultni status na ovdašnoj sceni opravdao je i Boža Podunavac kojem je pripala čast da posle The Hackera, zatvore glavnu binu u klubu Drugstore, nakon čega se žurka premestila u mali klub uz set našeg producenta koji živi i radi u Berlinu, Miloša Pavlovića, čiji je set, poput onih koje radi u kultnom klubu Tresor, zaokružio dugi besani vikend u nedelju ujutro.\nSledeće No Sleep žurke, kao deo evropske turneje zagrevanja pred veliko finale na ovogodišnjoj No Sleep Novi Sad bini na Exitu, održaće se u drugoj polovini maja u dve velike evropske metrolole, u dva kultna evropska kluba.\nNo Sleep Novi Sad bina na EXIT dovodi vodeće evropske klubove!\nOvogodišnji koncept No Sleep Novi Sad bine predstaviće četiri istaknuta kluba iz vodećih gradova Evrope uz podršku Guarane.\nPrve večeri, u četvrtak 7. jula, svoj program predstaviće, po mnogima, jedan od najlepših evropskih klubova sa trodecenijskom istorijom, Nitsa iz Barcelone, čuvena i po organizaciji festivala Primavera Sound!\nU petak, 8. jula, 25 godina beskompromisnog rada predstaviće planetarno čuvena tehno institucija iz Berlina, legendarni klub i uticajna izdavačka kuća, bez je nemoguće napisati punu istoriju elektronske muzike – Tresor!\nKlub koji poslednjih par godina privlači najviše pažnje na evropskoj elektronskoj sceni, Concrete iz Pariza, uz tim koji organizuje i sve popularniji Weather Festival, predstaviće svoje rezidente na #NSNS bini u subotu 9. jula. Završnica u nedelju 10. jula pripašće našem istaknutom klubu Drugstore iz Beograda, koji će, pored saradnje sa Exitom na razvoju No Sleep Novi Sad bine, ugostiti vodeći klub u Beču – Grelle Forelle.\nJDP: Razbijeni krčag u Beču


Azil u Srbiji od početka godine zatražilo 24.000 ljudi! - Istinomer\nTeodora Todorović 22. 6. 2015.\nU prvih pet meseci ove godine azil u Srbiji zatražilo je 24.000 ljudi, samo u maju 9.000, dok je tokom cele prošle godine to učinilo njih 16.490! Ali, u prvih pet meseci, svega 5.800 ljudi bilo je smešteno u jednom od pet postojećih azilnih centara, podaci su Komesarijata za izbeglice i migracije. Sredinom maja, od dostupnih 800 kreveta u centrima za azil, bila je popunjena samo polovina. Uslov da tražilac azila bude smešten u nekom azilnom centru jeste da ga zvanično registruje policijski službenik, a potom sa tom potvrdom, u roku od 72 sata, migrant je dužan da se prijavi u neki od centara za azil. Ipak, te potvrde ne mogu se dobiti u svim policijskim stanicama, pa je tako na teritoriji Beograda samo policijska stanica u Savskoj ulici ovlašćena da to čini. Zbog velikog broj tražilaca azila policijski službenici nisu u mogućnosti da svima u toku dana izdaju potvrde, pa su zbog toga, umesto u centru, mnogi migranti osuđeni da noć provedu na klupi u obližnjem parku.\nCentar u Knjači/Istinomer\nPrilikom posete Centru za azil u Krnjači ekipa Istinomera je u razgovoru sa zaposlenima saznala da svakoga dana samo u tom prihvatilištu više od 20 migranata ne uspe da pronađe utočište, jer nemaju izdatu potvrdu. Iako je u samom centru od 8 do 16 časova prisutan policijski službenik, on, kako ističu, nije ovlašćen da izdaje potvrde o nameri. Jedan od zahteva Komesarijata za izbeglice i migracije, koji upravlja centrima za azil, bio je da u svih pet centara budu ljudi iz MUP-a koji će izdavati potvrde, a tu proceduru moguće je obaviti samo u dva azilna centra u Srbiji.\n„Komesarijat je u svakom centru osposobio po jednu prostoriju za tu namenu, ali MUP ima drugi problem, jer zvanično to mora da radi službenik Kancelarije za azil, a njih jednostavno nema toliko“, kaže Ivan Gerginov, pomoćnik komesara za prihvat, zbrinjavanje, readmisiju i trajna rešenja.\nKomerasijat za izbeglice i migracije/Istinomer\nIstinomer je još sredinom aprila Ministarstvu unutrašnjih poslova uputio zahtev u kojem smo, između ostalog, tražili i informaciju da li Kancelarija za azil trenutno raspolaže dovoljnim brojem zaposlenih i da li imaju u planu da u narednom periodu prošire svoje kapacitete, ali odgovor do danas nismo dobili.\nU vreme naše posete centru u Krnjači tamo su boravila 134 azilanta, dok je od početka 2015. u njemu bilo smešteno 1.760 ljudi. Vladimir Lukić, jedan od zaposlenih u ovom centru, kaže da se većina azilanata ne zadržava dugo u Srbiji koja im je “samo usputna stanica”.\n“Tražioci azila najviše se žale zbog toga što dugo čekaju na izdavanje potvrda”, kaže Lukić.\nCentar u Knjači – uslovi smeštaja/Istinomer\nCentar u Krnjači po uslovima smeštaja važi za jedan od najlošijih u zemlji, u šta smo se uverili prilikom posete. U pet baraka, od kojih su u dve smešteni muškarci, a u tri žene i deca, nalazi se po jedan toalet sa četiri tuša i nekoliko “čučavaca”. A videli smo i miševe.\nMeđutim, nekolicina azilanata sa kojima smo razgovarali (onoliko koliko smo uspeli, jer većina ili slabo ili uopšte ne govori engleski jezik) nije se žalila na uslove života, čak su nam pohvalili hranu koja se služi u Centru. Ipak, jedino što im nedostaje, kažu, jeste kuvalo za kafu.\nAzilanti se ne žale na usvole u Centru/Istinomer\nNakon što su prošireni kapaciteti smeštaja i dodata i šesta baraka, koja se trenutno ne koristi, ovaj centar ima kapaciteta da primi 250 osoba. Na istom prostoru, samo u odvojenim barakama, borave i preostala izbegla, prognana i interno raseljena lica iz Hrvatske, Bosne i sa Kosova sa kojima azilanti, kako ističu, imaju dobar odnos.\nU svom nedavno objavljenom izveštaju Beogradski centar za ljudska prava navodi da su osnovni problemi sa kojima se suočava azilni sistem u Srbiji spore procedure, neodgovarajući pravni okvir, ali i nejednaki uslovi života u centrima za azil.\nBroj migranata višestruko porastao/Istinomer\nIz Beogradskog centra za ljudska prava ističu da je važeći Zakon o azilu donet 2007, u vreme kada je tek nekoliko desetina migranata godišnje prolazilo kroz našu zemlju, dok je taj broj sada višestruko porastao, zbog čega je neophodno da se tačno definišu potrebne procedure i napravi plan integracije.\n„Potrebno je da se pravni okvir prilagoditi broju migranata. Treba napraviti novi zakon kojim bi se postojeći sistem poboljšao“, ističe dr Vesna Petrović, izvršna direktorka Beogradskog centra za ljudska prava.\nPredstavnici ove organizacije pokrenuli su i pitanje zašto se, iako kapaciteti centra u Bogovađi nisu popunjeni, često dešava da tražioci azila budu odatle preusmeravani u centre u Tutinu i Sjenici, što za migrante predstavlja dodatni trošak.\nPomoćnik republičkog komesara Ivan Gerginov naglašava da Komesarijat u saradnji sa MUP-om raspoređuje migrante po centrima „shodno raspoloživim mestima“, najavljujući da je planirano da centar u Bogovađi bude zatvoren.\n„Osnovni razlog je to što predstavnik Komesarijata i ljudi iz Crvenog krsta tamo nisu dobro sarađivali. Taj objekat je imao i 30 zaposlenih, a njihove plate smo mi obezbeđivali. U međuvremenu Crveni krst nije obezbedio ni najosnovnije uslove za prihvat migranata. I ne samo to, činjenica je i da je u Bogovađi prilično slaba javna bezbednost. Zato će taj centar biti zatvoren“, kaže Gerginov.\nDo kraja godine novi centri za azil/Istinomer\nOn dodaje da će do kraja ove godine biti otvoreni novi centri za azil, ističući da se trenutno pregovora o tri potencijalne lokacije, ali o tome nije želeo detaljnije da govori. Gerginov kaže da će se sredstvima EU, kao i angažovanjem tri eksperta iz Evrope, raditi na novom Zakonu o azilu, koji bi trebalo da bude završen do kraja godine. On, međutim, smatra da ne postoji potreba za Uredbom o integraciji, čije donošenje predviđa i Zakon o upravljanju migracijama.\n“Uredba će biti usvojena, iako za njom nema realne potrebe. Ako kroz našu zemlju godišnje prođe 16.500 ljudi, a za 10 godina ostane samo njih dvoje, onda to prilično jasno govori o nepotrebnosti takve uredbe“ , ističe Gerginov.\nIpak, podaci govore i da je od stupanja na snagu Zakona o azilu 2008. do kraja 2014. u Srbiji dodeljeno tek šest izbegličkih statusa migrantima i 12 supsidijarnih zaštita (vrsta izbegličke međunarodne zaštite koja traje godinu dana i dodeljuje se osobama za koje postoji rizik da u zemljama porekla postanu žrtve mučenja, ponižavajućeg i nečovečnog ponašanja). I dok sa jedne strane iz nadležnih institucija poručuju da migranti kada dođu u Srbiju, zbog lošeg životnog standarda u našoj zemlji, nemaju nameru da se ovde zadržavaju, sa druge strane predstavnici nevladinih organizacija smatraju da je spor azilni postupak svakako jedan od demotivišućih faktora. Ono sa čime su svi saglasni jeste da će i u narednom periodu broj onih koji u našoj zemlji traže azil biti sve veći, a predviđa se da će do kraja godine njih biti oko 30.000.\nazilanti Centar za azil Krnjača Zakon o azilu


Ivanjica: Ekipa Javor Matisa dočekuje poslednjeplasirani Borac 29.04.2018\nDanas se u okviru 34.kola Super lige Srbije u Ivanjici sastaju domaći Javor Matis i gosti iz Čačka, ekipa Borca. Biće to izuzetno važan duel za oba...\nBeograd: Zemunci dočekuju ''fenjeraše'' iz Čačka u borbi za važne bodove 25.04.2018\nPrvi meč 33.kola Super lige Srbije igra se u Zemunu gde istoimeni superligaš dočekuje goste iz Čačka, ekipu Borca. Nijedna ekipa iz plej-aut grupe...\nDirektni prenosi mečeva 33.kola Super lige Srbije 24.04.2018\nU sredu i četvrtak na programu su svi mečevi 33.kola Super lige Srbije, trećeg kola doigravanja u takmičarskoj sezoni 2017/18. Bićete u prilici da...\nČačak: Ekipa Borca dočekuje Mladost u komšijskom derbiju 22.04.2018\nJedan od najzanimljivijih mečeva 32.kola Super lige Srbije igra se u Čačku gde domaći Borac dočekuje goste iz Lučana, ekipu Mladosti. Biće to...\nBeograd: Partizan dočekuje ''zebre'', cilj nastavak uspešne serije 05.04.2018\nAktuelni šampion Partizan u okviru 30.kola Super lige Srbije na svom stadionu u Humskoj dočekuje goste iz Čačka, ekipu Borca. Uloga apsolutnog favorita...\n16 37 7 5 25 -40 26\n25.04.2018 16:00 Zemun Gost\n29.04.2018 19:00 Javor-Matis Gost\n05.05.2018 17:00 Rad Domaćin\n13.05.2018 19:00 Radnik Domaćin\n17.05.2018 17:00 OFK Bačka Gost


Vesti online / Vesti / Srbija / Kancelarija EU na Kosovu: Zabrinuti smo...\nKancelarija EU na Kosovu: Zabrinuti smo...\nKancelarija Evropske unije na Kosovu izrazila je zabrinutost zbog incidenta u Mušutištu, objavljeno je na Tviter nalogu Kancelarije.\nDemonstranti su nosili parole na kojima je isisano "UČK"\nKancelarija EU je, takođe, u komentaru na Tviteru odala priznanje policiji "što je sprečila povrede i materijalnu štetu".\nRaseljeni Srbi iz Mušutišta kod Suve reke sprečeni su danas da posete razrušenu crkvu i svoja imanja u tom mestu zbog protesta Albanaca.\n* VIDEO: Ovako se policija sukobila sa Albancima na Kosovu\n* "Proklete Škije, spalićemo vas zajedno sa vašim crkvama!"\nProcenjeno da nisu stvoreni bezbednosni uslovi da Srbi dođu do porušenog manastira gde je jutros trebalo da prisustvuju liturgiji.\nIz Eparhije raško-prizrenske bilo je najavljeno da liturgiju u Mušutištu treba da služi jerej Slobodan Đorić uz sasluženja monaha iz Visokih Dečana.\nHRONIKA VIDEO: Ovako se policija sukobila sa Albancima na Kosovu\nSRBIJA Preti li radikalizacija na Kosovu i Metohiji?


MUP: Pojačana kontrola brzine - svaki kontrolisani vozač biće alkotestiran | Pančevo - 013 info\nMUP: Pojačana kontrola brzine - svaki kontrolisani vozač biće alkotestiran\nMUP Srbije\tNed, 16/04/2017 - 12:24\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Uprave saobraćajne policije, tokom sledeće nedelje, u okviru međunarodne organizacije TISPOL - mreža saobraćajnih policija, sprovodiće akciju pojačane kontrole brzine kratanja vozila, saopštilo je ovo ministarstvo.\nU sredu 19. aprila MUP će sprovesti akciju „Speed Marathon“, tokom koje će se brzina meriti 24 časa neprekidno ručnim radarima, radarima u sistemima video nadzora i uređajima za merenje brzine u vozilima bez obeležja policije - presretačima. Svaki kontrolisani vozač biće alkotestiran, dok će saobraćajna policija takođe prilikom zaustavljanja svakog motornog vozila koje prekorači dozvoljenu brzinu kretanja, obaviti i kontrolu korišćenja pojaseva za vezivanje kako vozača tako i putnika, na način koji je predvideo proizvođač vozila.\nAkcija će se sprovoditi u svim državama koje sarađuju u okviru TISPOL-a – u 28 zemalja članica Evropske unije, Švajcarskoj, Norveškoj i Srbiji.\nPrema istom istraživanju, korišćenje sigurnosnih pojaseva smanjuje rizik od smrtnog stradanja u saobraćajnim nezgodama za oko 50 odsto.


Skupština akcionara Željeznica RS je većinom glasova izabrala novi Nadzorni odbor ŽRS. Opširnije...\nPredstavnici Daun sindrom centra iz Banjaluke i Beograda potpisali su danas ugovor o otvaranju zajedničkog Centra za rehabilitaciju osoba sa Daunovim sindromom. Opširnije...\nSTRANAČKA NAGURAVANJA OKO POZICIJA Željeznice RS pred kolapsom, borba za fotelje ne jenjava\nVodeće stranke ne odustaju od guranja svojih kontroverznih kadrova u upravne organe Željeznica RS, pa bi i današnja Skupština akcionara mogla završiti debaklom. Opširnije...\nVisoki sudski i tužilački savet Bosne i Hercegovine je juče održao vanrednu sednicu zbog situacije u kojoj se našao predsednik Milan Tegeltija, ali i kako se navodi “povodom trenutne situacije u pravosuđu”. Opširnije...\nVerovatno najveći ikad oslikani portret Milorada Dodika krasi Titovu ulicu u centru Drvara, usred Kantona 10 Federacije BiH. Opširnije...\nMinistarka porodice, omladine i sporta Republike Srpske Sonja Davidović istakla je da Vlada Srpske, kroz različite aktivnosti, ukazuje na značaj porodice i porodičnih vrednosti i stvara povoljnije uslove za život u Srpskoj. Opširnije...\nDrvarčani su već uveliko spremni za, kako veruju, pravu najezdu turista – antifašista iz cele bivše Juge, a bogami i iz dalekih zemalja, koje očekuju u subotu, kada se obeležava jubilarna 75. godišnjica Desanta na Drvar, poslednje velike bitke... Opširnije...\nUkoliko ova saga oko neformiranja Saveta ministra potraje, možda SDS otvori razgovore u nekoj drugoj formi. Mislim da ne treba da budemo statisti, rekao je za N1 Mirko Šarović, ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH. Opširnije...\nDoživotna kazna zatvora, bez mogućnosti uslovnog otpusta kod svirepih ubistava, silovanja ili obljube nad decom i nemoćnim osobama, mogla bi ove godine biti uvedena i u krivično zakonodavstvo Srpske, po uzoru na Srbiju. Opširnije...\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik poručio je danas da srpski narod mora principijelno braniti ustavno pravo na političko predstavljanje koje se uzurpira na nivou BiH. Opširnije...\nNermin Alešević, biznismen iz Velike Kladuše, suvlasnik i direktor firme Airvent potvrdio je verodostojnost snimka u kom razgovara sa predsednikom Visokog sudskog i tužilačkog saveta Milanom Tegeltijom i inspektorom SIPA-e Mladenom Pandžom. Opširnije...\nU Tužilaštvo Kantona Sarajevo priveden je 19-godišnjak Jasmin Bajić, koji je jutros povredio policajce u Sarajevu, bežeći nakon udesa iz Novog Grada. Opširnije...


Novi pravilnik: Jaja ćemo od birati po veličini - S, M, L i XL\nMinistarstvo poljoprivrede donelo je Pravilnik kojim se kokošija jaja označavaju kao u većem delu sveta. Po novom Pravilniku pakovanja sa rečima "ekstra" ili "ekstra sveže" mogu se naći u maloprodaji do devetog dana od dana nošenja jaja.\nOno što ostaje isto su oznake za kvalitet jaja, A i B koje pokazuju da li su jaja sveža ili rashlađena, namenjena industrijskoj proizvodnji.\nU prodaji će se naći jaja koja A klase sa oznakom "ekstra", što će označavati jaja upakovana u roku od četiri dana od dana nošenja jaja. Pakovanja sa rečima "ekstra" ili "ekstra sveže" mogu se naći u maloprodaji do devetog dana od dana nošenja jaja.


WEST65-NOVI CENTAR NOVOG BEOGRADA/BravaCasa 28.10.2013 - West 65\nWest 65 » WEST65-NOVI CENTAR NOVOG BEOGRADA/BravaCasa 28.10.2013\nWEST65-NOVI CENTAR NOVOG BEOGRADA/BravaCasa 28.10.2013\nStambeno-poslovni kompleks WEST65 jedinstven po arhitektonskim, tehnološkim i administrativnim rešenjima.\nStambeno-poslovni kompleks „West 65” nalazi se na uglu Ulice Omladinskih brigada i trase unutrašnjeg magistralnog prstena kao jednoj od najatraktivnijih lokacija u Novom Beogradu.\nStanovi, strukture od jednosobnih do šestosobnih, grade se i opremaju po najvišim standardima, odlikuju ih prvoklasni materijali i oprema, individualan i ekonomičan sistem grejanja, centralni sistem hlađenja sa pojedinačnim merenjem potrošnje koje obezbeđuje i do 30% manje troškove, sistemi “pametne kuće”, obezbeđenje, video-nadzor i profesionalna služba održavanja i upravljanja.\nOsim po svojim savremenim arhitektonskim rešenjima,kompleks West 65 se odlikuje i svim rešenim imovinsko-pravnim odnosima. Objekti su dobili upotrebne dozvole i stanari mogu odmah da uknjiže svoje vlasništvo u katastru nepokretnosti. Ovo predstavlja jedinstven slučaj u Srbiji, da su sva imovinska prava vlasnika stanova ostvarena i zaštićena u momentu potpisivanja primo-predajnih zapisnika i useljavanja u stanove. Prva etapa gradnje, koja obuhvata 150 stanova, 19 maloprodajnih lokala i 229 podzemnih parking mesta je završena i useljavanje je počelo. Uskoro počinje izgradnja druge etape, u okviru koje se gradi novih 100 stanova, 11 maloprodajnih lokala i 129 podzemnih parking mesta.\nPrelepi “Grad u gradu” je novi, dobro osmišljen projekat internacionalne kompanije PSP-Farman Holding. PSP-Farman Holding je u svom dosadašnjem poslovanju realizovala više od 1,500.000 m2 stambenih, poslovnih, trgovinskih i uslužnih objekata i kompleksa. Sa preko 3000 zaposlenih čini jednu od najrespektabilnijih kompanija iz ove oblastiu Evropi.\nDugogodišnje iskustvo visokokvalifikovnih stručnjaka i specijalista iz oblasti projektovanja, arhitekture, inženjeringa i građevinarstva su garancija kvaliteta gradnje i najbolja preporuka svim budućim vlasnicima.


Potreban je negativan PCR test ne stariji od 72 h. Januar, februar, mart, april - 12 dana / 9 noćenja.\nNapomena:Državljani Srbije mogu ući u Šri Lanku\nPotreban negativan PCR test ne stariji od 72h. Januar, febuar, mart, april - 12 dana / 10 noćenja\nPotreban je negativan PCR test, ne stariji od 72h. Potvrda o primljenoj vakcini. Novembar, Decembar, Januar, Februar, Mart - 12 dana / 9 nocenja\nPotreban je negativan PCR test ne stariji od 72 h Januar, Februar, Mart, April - 11 dana / 8 nocenja\nNapomena: Državljani Srbije mogu ući u Dubai\nPotreban je negativan PCR test ne stariji od 48 h. 8 dana / 7 noćenja\nPotreban je negativan PCR test ne stariji od 72 h. Nova godina - 12 dana / 9 noćenja\nPotreban je negativan PCR test ne stariji od 72 h. Septembar, oktobar, novembar, decembar - 12 dana / 9 noćenja\nPotreban je negativan PCR test ne stariji od 72 h. Oktobar, novembar, decembar - 10 dana / 7 noćenja\nSejšeli od 1.239 €\nPotreban je negativan PCR test ne stariji od 72 h. Septembar, oktobar, novembar, decembar - 11 dana / 8 noćenja


Javna preduzeća ne žele da se osiguraju - Akta.ba\n04.07.2014. 10:00 / Izvor: Nezavisne novine\nI dok praksa u oblasti osiguranja imovine u evropskim zemljama pokazuje kako gotovo svu štetu usljed elementarne nepogode, ili neke druge nesreće, javno preduzeće naplati iz polise osiguranja, u RS gotovo da nema nijednog koje se osiguralo od katastrofe, a nema ni onih koji rade na prevenciji.\nTako će računi za izgradnju mostova, zamjenu semafora, sanaciju pruga i vodovoda, obnovu trafo-stanica biti dostavljeni državi i lokalnim zajednicama, s obzirom na to da je veliki broj preduzeća poplavljen, a da su mnoga od njih i prije nesreće jedva održavala likvidnost.\nOsiguravajuće kuće i stručnjaci iz ove oblasti smatraju kako društvo nema izgrađenu svijest o potrebi osiguranja, kao i da menadžmenti preduzeća nisu pokazali preveliku brigu i odgovornost kada su prevencija i zaštita imovine u pitanju.\n"U našem portfelju, što se tiče javnih preduzeća, rijetko ko je imao osiguran rizik od katastrofe, kako od poplave, tako i od zemljotresa, a slična stvar je i nakon ovih poplava. Pretpostavljamo da je to uslovljeno budžetom njihovih troškova, s tim da je to transparentan proces koji ide preko tendera, a svjedoci smo toga da se takvi zahtjevi u smislu nabavke takve vrste usluge jednostavno ne traže", kazao nam je Miroslav Miškić, direktor "Jahorina osiguranja", koje posluje u okviru "Vienna Insurance Groupa".\nPrema Miškićevim riječima, dobro bi bilo kada bi iz Fonda solidarnosti bila izdvojena sredstva za osiguranje kako bi se djelovalo preventivno i kako se ne bi čekalo da se šteta desi i da se nakon toga svi zajedno hvataju za glavu.\nOgnjen Aleksić, iz Udruženja ekonomista RS - SWOT, kaže kako po pitanju neosiguravanja imovine nema opravdanja, jer su sredstva koja su za to potrebna veoma mala, te kako rukovodstva u javnom sektoru ne razmišljaju o osiguranju, pa stoga smatra kako bi osiguranje trebalo da se uvede kao obaveza u zakonu.\nS idejom da se osiguranje imovine javnih ustanova i preduzeća odredi kroz zakon složna je i Božana Šljivar, direktor Agencije za osiguranje RS, s obzirom na to da privreda u procesu privatizacije osiguranje imovine smatra kao trošak koji treba izbjegavati.\n"S obzirom na to da kod nas nema razvijene kulture i svijesti, trebalo bi ići sa zakonskim rješenjima, makar za javni sektor, uključujući privredu i društvene djelatnosti, kako bi se uvelo osiguranje imovine, jer država ne treba da snosi te troškove", kazala je ona i dodala da kada nema zakonske regulative, ni država ne može da traži odgovornost od preduzeća i menadžmenta.\nSmatra da bi država subvencije i kreditiranje prema poljoprivredi takođe trebalo da uslovljava osiguranjem, s obzirom na to da to rade mnoge zemlje u Evropi, a da su iskustva fantastična.\n#javna i komunalna preduzeća\n#Viena Insurance Groupa\n#udruženje ekonomista swot