Zvanicnica SB: U SRB najviše zabrinjava energetska zavisnost\nTanjug 16. aprila 2022. 09:15\nVAŠINGTON – Kriza koju je izazvao rat u Ukrajini utiče i na Zapadni Balkan, gde postoje dva značajna rizika – poremećaji u snabdevanju prirodnim gasom i usporavanje u evrozoni, izjavila je Asli Demirguč Kunt, glavna ekonomistkinja Svetske banke (SB) za Evropu i Centralnu Aziju.\nOna je u intervjuu za Glas Amerike istakla je da je u Srbiji najveća briga energetska zavisnost, pošto se Srbija u potpunosti oslanja na Rusiju u snabdevanju prirodnim gasom. Ukazala je da u Srbiji postoje skladišni kapaciteti i da bi to trebalo da pomogne u ublažavanju posledica usporavanja protoka gasa. Ona je, međutim, upozorila da bi, ako trenutna sitacija bude dugo trajala ili se pogorša, to izazvalo skok cena i moglo dovesti do industrijskih ograničenja.\nNa pitanje kako će na srpsku privredu uticati mogući poremećaji u snabdevanju ruskim gasom Demirguč Kunt je navela da se procenjuje se da će rast u Srbiji u 2022. godini biti 3,2 odsto, što je manje od polovine tempa rasta 2021.\nPrema oceni Demirguč Kunt, dugoročno gledano, postoje i drugi izazovi s kojima se srpska privreda suočava da bi promovisala brži rast, a to se odnosi na potencijalne zastoje u privatnim investicijama. Prema njenim rečima, neke od tih zabrinutosti povezane su sa pogoršanjem uprave, nedostatkom infrastrukture i obrazovnim sektorom koji, kako je ocenila, treba reformisati jer postoje neusklađenosti u onome što se predaje i potrebama na tržištu rada.\nOdgovarajući na pitanje da li postoji opasnost od nove recesije u regionu Zapadnog Balkana, rekla da je procena rasta za region Zapadnog Balkana 3,2 procenta u ovoj godini, što je skoro jedan odsto manje od onoga što je SB prognozirala u januaru.\n„Postoje dve vrste uticaja na region. Jedan je direktni uticaj rata, uglavnom zbog cena ključnih sirovina i proizvoda, naročito energije. Zatim indirektne posledice koje su rezultat usporavanja u evrozoni“, navela je Demirguč Kunt.\nPrecizirala je da je jedna od rizika povezan sa poremećajima u snabdevanju prirodnog gasa i navela da podregion uvozi 67 odsto svojih zaliha prirodnog gasa iz Rusije.\nKao drugi rizik navela je kroz evrozonu, pošto oko 63 odsto izvoza otpada na evro.\nUkazujući da više od polovine direktnih stranih investicija u regionu dolazi iz evrozone, kao i skoro dve trećine doznaka, Demirguč Kunt je istakla da bi, ako evrozona doživi recesiju dublju od očekivane, to bio još jedan rizik koji bi pogodio Zapadni Balkan.\nRat i sankcije će se preliti na privredu kroz izvoz, direktne strane investicije, doznake i prihode od turizma, rekla je zvaničnica Svetske banke.


Nova OTP banka Srbija kao rezultat sinergije velikih bankarskih brendova – Dnevni Magazin\nNova OTP banka…\n“Integraciono putovanje koje je trajalo 19. meseci i koje danas završavamo ne bi bilo uspešno da nije bilo više od 3.000 naših kolega i njihove posvećenosti ovom procesu, profesionalnosti i stručnosti. Činilo se da je u 2020. godini pandemijska kriza na momente zaustavila svet, ali ni to nas nije usporilo u našim nastojanjima da integrišemo dva velika sistema. Jer kada znaš gde ideš, jasno vidiš put. Idealan spoj vrednosti, kombinacija tehničke naprednosti, vrhunskog korisničkog iskustva i tradicije predstavlja sinergiju najboljih rešenja dva velika bankarska brenda, koju će naši klijenti sada moći da iskuse. Nova etapa je upravo počela”, istakao je Predrag Mihajlović, predsednik Izvršnog odbora OTP banke Srbija.\n„Ova integracija je prekretnica u istoriji OTP Grupe. Proširili smo se širom regiona i organski i kroz akvizicije, a kao rezultat naše strategije rasta OTP nije prisutan samo u 11 zemalja, već́ smo tržišni lider u Mađarskoj, Bugarskoj i Crnoj Gori i igramo ključnu ulogu na nekoliko drugih tržišta – a sada i u Srbiji. Ponosni smo na ovo postignuće i OTP Grupa nastoji da doprinese dugoročnom uspehu srpske ekonomije i blagostanju srpskog društva”, rekao je Laslo Volf, predsednik Upravnog odbora OTP banke Srbija i zamenik generalnog direktora OTP banke Mađarska.


23-01-2020 10:47 Srbija Politika\nTzv. kosovske vlasti konačno su primorane da ukinu takse koje je odlazeći tzv. kosovski premijer Ramuš Haradinaj uveo još u novembru 2018. godine, potvrđeno je u dokumentu o uspostavljanju nove avio-linije Beograd-Priština!\nPortal Gazeta ekspres objavio je da poseduje kompletan zasebni dokument o onome na šta se dve strane pojedinačno obavezuju da isporuče za slobodne vazdušne koridore.\nVlasti u Prištini se, naime, u dokumentu prištinske strane i Kfora sa „Lufthanzom“ obavezuju da će sporazumi o slobodi kretanja i Sporazum o integrisanom upravljanju prelazima, koji su postignuti u Briselu, primenjivati na putnike, poštu i teret koji se budu prevozili na ovoj relaciji.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ponovio je da je ključni zahtev Srpske liste, pored bezbednosti Srba, ukidanje takse.\n- To bi značilo normalizaciju života i nesumnjivo bolje ekonomske rezultate. Da nismo imali taksu, bili bismo zemlja broj dva ili tri po stopi rasta, ovako smo u prvih šest. To dovoljno govori koliki je značaj za nas - naveo je predsednik.\nA da je Beograd, uz pomoć SAD, ovaj put izvojevao pobedu i praktično naterao Prištinu da pristane na naše uslove, naglašavaju i tamošnji mediji. Oni negoduju i zbog toga što se „kosovska državnost dovodi u pitanje“ tako što se u pomenutom dokumentu „izbegava upotreba naziva kosovskih institucija“.\nMandatar za sastav vlade u Prištini Aljbin Kurti odbio je ranije da komentariše dogovor, dok, kako je rekao, ne vidi dokumenta koja su potpisana.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić rekao je ranije da bi linija Beograd-Priština mogla da zaživi tek „nakon ukidanja takse na robu iz centralne Srbije“ i nakon što dijalog Beograda i Prištine bude nastavljen.\nDiplomata Zoran Milivojević kazao je da je uslov Srbije da ne može da se primeni sporazum o otvaranju linije avio-saobraćaja Beograd-Priština dok se ne ukine taksa, ali da je za to neophodno da se prethodno formira vlada u Prištini. On je naglasio da je interes administracije SAD da neposredno učestvuje u rešavanju kosovskog čvora i da se to završi u ovom mandatu, do predsedničkih izbora u novembru, što je potvrđeno Trampovim interesovanjem za pitanje avio-linije.\n– Ova američka administracija je spremna da razgovara i uvaži srpsku stranu i srpski stav, o tome je govorio i predsednik Vučić. S druge strane, Amerika primenjuje pragmatičnu politiku i na ovaj način potvrđuje svoju superiornost i želju da bude glavni arbitar u rešavanju kosovskog pitanja - naveo je Milivojević.\nDušan Janjić iz Foruma za etničke odnose kaže da je sasvim izvesno da će taksa biti ukinuta i da je to pitanje vremena. - Stvara se atmosfera koja pogoduje vraćanju pregovora na ono što je bitno, na kretanje robe i ljudi, što je taksa dosad onemogućavala - navodi Janjić.\nHašim Tači: Nezamnjeniva uloga SAD\nPredsednik Kosova Hašim Tači ocenio je da je uloga SAD u postizanju konačnog sporazuma o normalizaciji odnosa između tzv. države Kosovo i Srbije nezamenljiv, što je potvrdio u razgovoru sa savetnikom za nacionalnu bezbednost američkog predsednika Robertom O’Brajenom.\n- Potvrdili smo još jednom nezamenljivu ulogu SAD za postizanje konačnog mirovnog sporazuma između Kosova i Srbije i specijalne veze između Kosova i SAD - napisao je Tači, koji učestvuje na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu.\nVučić: Borili smo se da ER Srbija ne leti za Prištinu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je da su oni koji su kritikovali to što „Er Srbija“ ne leti za Prištinu pokazali „ogromno neznanje“.\n- Ne leti jer nije zgodno, jer smo se borili da ne leti i to tražili jer bi u ovom trenutku morala i sa njihovim vlastima i sa direkcijom da potpisuje sporazum, bilo je mnogo lakše preko „Lufthanze“ i Kfora kao posrednika - rekao je Vučić.\nDŽihadisti žestoko napali Alep. Više o tome čitajte OVDE.


Neverovatni superautomobil ugašenog italijanskog proizvođača\nZa neke smo čuli, za neke nismo. Brend Magnate spada u ovu poslednju grupu, ali bismo svakako voleli da ovaj njihov retki prototip koji vidimo uspe. Informacije su veoma šture, međutim, deluje da gledamo u ponovni pokušaj oživljavanja marke Bizzarrini.\nItalijanski proizvođač superautomobila na kratko je bio na tapetu šezdesetih godina prošlog veka, a osnovao ga je bivši inženjer kompanija Ferrari i Alfa Romeo, Gioto Bizarini. Kompanija je zatvorena na prelasku u sedmu dekadu, ali je pre oko deset godina britanski brend Galmer Engineering otkrio svoje planove za oživljavanje ove marke novim superautomobilom.\nIdeja se zasnivala na oživljavanju originalnog Bizzarrini P538 modela u modernoj formi. Dizajn je zahtevao karbonsku karoseriju na cevastoj šasiji, sa sedmolitarskim V8 motorom Corvette Z06 automobila, dobrim za 505 ks. To možda ne zvuči kao preterano mnogo u današnje vreme, ali je tada model bio u rangu sa Ferrari F430 (483 ks), Lamborghini Gallardo (513 ks) i Ford GT (550 ks) linijama, odnosno bio bi, da je izašao na tržište.\nUprkos blagoslovima svog imena i istorije koju ono predstavlja, projekat nije uspeo da ode dalje od prototip faze. Na kraju je dobio novo ime Magnate P708, koje nije prošlo ništa bolje.\nSvima kojima zaista nedostaje Bizzarrini marka mogli su na jednoj velikoj aukciji održanoj krajem prošle decenije da vide dva originalna modela iz 1968 godine - 1900 GT Europa, koji je dostigao cifru i otišao novom vlasniku za 300.000 evra, i 5300 GT Strada, koji je tada prodat za milion evra.


Dačić: Uspesi – otvaranje poglavlja, OEBS, Unesko – NovostiDana.rs\nDačić: Uspesi – otvaranje poglavlja, OEBS, Unesko\nBEOGRAD – Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić predstavio je danas nadležnom skupštinskom odboru izveštaj o radu Ministarstva od 1. januara do 30. septembra, i kao posebne uspehe na međunarodnom planu naveo otvaranje poglavanja 32 i 35, uspešno predsedavanje OEBS-om u složenim međunarodnim okolnostima i sprečavanje članstva takozvanog „Kosova“ u Unesko.\nOdbor za spoljne poslove danas je održao sednicu na kojoj je razmatran Izveštaj o radu Ministarstva spoljnih poslova Srbije u navedenom periodu, navodi se u saopštenju Odbora.\nDačić, koji je prvi potpredsednik vlade, je članovima Odbora predstavio rezultate rada Ministarstva u izveštajnom periodu, navodeći da je Ministarstvo bilo angažovano na ostvarivanju strateških spoljnopolitičkih ciljeva Srbije.\nMeđu tim ciljevima su integracije u EU, razvoj i unapređenje odnosa i saradnje sa državama regiona, najuticajnijim državama i drugim partnerima u međunarodnoj zajednici, kao i očuvanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Srbije.\nU navedenom periodu, Srbija je zvanično preuzela i sprovodila predsedavanje Organizaciji za evropsku bezbednost i saradnju.\nDačić je podneo i izveštaj o organizacionim i finansijskim elementima održavanja sastanka Ministarskog saveta u Beogradu.\nOdbor je jednoglasno prihvatio Izveštaj o radu Ministarstva spoljnih poslova od 1. januara do 30. septembra.


"Šta smo se kog đavola razdvajali"\nIzvor\tTanjug\tJuli 09, 2016\nBEOGRAD - Predsednici DS, SDS i ZZS pozvali su danas opoziciju da se ujedini, na Drugoj izbornoj skupštini stranke Zajedno za Srbiju (ZZS), na kojoj je Nebojša Zelenović izabran za novog predsednika stranke umesto Dušana Petrovića.\nPredsednik Demokratske stranke (DS) Bojan Pajtić rekao je da je važno da se objedini "ono što je nekada bio deo DS", demokratski korpus političkih organizacija i da nije prirodno, niti logično da se "jedno tkivo pokida" na veliki broj političkih stranaka, koje na isti način razmišljaju, dišu, vide budućnost.\nPajtić kaže da je vreme da zajednički definišu već na predsedničkim izborima zajedničkog predsedničkog kandidata.\nPredsednik Socijaldemokratske stranke (SDS) Boris Tadić predložio je da se u budućnosti razmisli o formiranju političke unije građanskih i demokratskih stranaka, naglašavajući da svakako ZZS vidi u jednom takvom savezu.\nPredsednik političkog saveta DS Dragoljub Mićunović rekao je da se, kada sve tako na okupu vidi, "pita šta smo se kog đavola razdvajali", poručivši da ništa nije toliko strašno kao što izgleda.\nOn je rekao da je DS vlast iznenadila što im je došla u ruke i da su bili nespremni za nju u mnogo čemu, kao i da se neke najbolje zamisli nisu najbolje završile.\nDosadašnji predsednik ZZS Dušan Petrović rekao je da je dve decenije uloženo da se učini da "život koje žive naše porodice, građani ove zemlje", bude bolji nego što je bio.\n"Nemam problem kada sa sobom svodim računa za te dve decenije. Kako god danas bilo u Srbiji, temeljno stvari u ovoj zemlji ne izgledaju tako loše kao pre 20 godina. Imamo bolje izglede, mogućnosti", smatra Petrović.\nGradonačelnik Šapca i novi predsednik ZZS Nebojša Zelenović kaže:\n"Spremni smo da radimo i zastupamo prava svih građana. Mi smo ljudi koji su imuni na grabež i spremni da podnesu nipodaštavanja, laži, obmane i da nastavimo dalje", rekao je Zelenović.\n« Posle 22 godine SNS preuzeo Vračar od DS Mihajlović: LDP nema šta da ponudi, SPS najmanje loš »\n-1 #1 penzioner-1 2016-07-12 11:18\nSvi ste vi isti,blago nama.


"Slom fašizma i trijumf slobode danas slavimo": Gradonačelnik Beograda o datumu koji je promenio Srbiju i svet!\nVažno je da se i danas, posle 77 godina, setimo heroja i onih koji su bili žrtve fašizma - kazao je Radojičić\nFOTO TANJUG/MILOS MILIVOJEVIC\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić istakao je da danas, 9. maja, slavimo izuzetno značajan datum za Srbiju, dan kada slavimo slom fašizma i trijumf slobode, vladavine prava i demokratije.\n- Zajedničkom borbom sa našim saveznicima dobili smo slobodu i mir, vrednosti koje su promenile i Srbiju, Evropu i svet. Mir i sloboda su neprocenjive vrednosti, a srpski narod je uvek bio na strani istine i pravde - rekao je Radojičić.\nGradonačelnik je napomenuo da je 9. maj istovremeno i Dan Evrope i istakao da su Beograd i Srbija deo Evrope, kako geografski i istorijski tako i partnerski, budući da je strateški cilj naše zemlje punopravno članstvo u Evropskoj uniji.\n- Važno je da se i danas, posle 77 godina, setimo heroja i onih koji su bili žrtve fašizma. Beograd je oduvek bio slobodarski grad, a danas se sećamo i naših saveznika jer tu borbu smo svi zajedno izvojevali dajući tako doprinos pobedi nad mračnim silama koje su se nadvile nad Evropom i celim svetom - rekao je gradonačelnik.\nGradonačelnik Beograda čestitao slavu prestonice: Građanima poželeo puno mira, sreće i blagostanja\nDan pobede nad fašizmom Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić 9. maj


Tramp priznao suverenitet Maroka nad Zapadnom Saharom - Američki izbori\nSvet je obišla vest da se niz arapskih država koje priznaju Izrael proširio za još jednu. Naime, posle Egipta, Jordana, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Bahreina i Sudana, Maroko se pridružio spisku zemalja koje sada priznaju i koje imaju diplomatske odnose sa Izraelom. Ipak, nakon ovog sporazuma vrlo brzo je usledila još jedna vest – američki predsednik Donald Tramp je proklamacijom priznao suverenitet Maroka nad teritorijom Zapadne Sahare.\nPredsednik Sjedinjenih Država je na svom Tviter nalogu objavio da je potpisao akt kojim SAD priznaju puni suverenitet Kraljevine Maroka nad spornom teritorijom. Tramp je dodao da je upravo ova afrička država među prvima priznala SAD tokom rata za nezavisnost 1777. godine i da je na njegovoj državi da uzvrati zahvalost podrškom oko spora u Zapadnoj Sahari. Ono što nije bilo jasno jeste pitanje da li je predsednik dao podršku Maroku nad celom teritorijom ili samo nad delom koji je zaposeo. Ovu dilemu je rastumačila Bela kuća koja je nedugo nakon toga potvrdila vest o proklamaciji i precizno navela da je u pitanju podrška suverenitetu nad čitavom regijom.\nOvakav potez američke administracije je dočekan sa oduševljenjem u Rabatu, ali u Vašingtonu nije baš najjasnije šta je njihov dobitak iz svega ovoga. Velika podrška Izraelu u borbi za priznanja bi mogla da košta američke interese u Severnoj Africi, a posebno na Bliskom Istoku. Nekoliko poteza kao što su ovaj i, primera radi, prebacivanje ambasade u Jerusalim, bi mogli da ugroze američki uticaj i interese među državama koje vode anti-izraelsku politiku. Takođe bi ovaj potez mogao uticati i na odnose sa nekim afričkim državama jer je Zapadna Sahara priznata kao punopravni član Organizacije afričke unije dok je Maroko iz protesta iz iste istupio.\nTeritorija Zapadne Sahare je sporna još od povlačenja Španije 1975. godine. Iako Maroko kontroliše veliki deo ove teritorije, za legalnu i neosporenu kontrolu mu nedostaje međunarodno priznanje suvereniteta. Do sada su takav potez učinile samo zemlje Arapske lige, dok je Organizacija afričkog jedinstva otišla u drugu krajnost priznavši Zapadnu Saharu za svoju članicu. Ovom odlukom američke administracije je Maroko dobio veliki vetar u leđa za možda i nešto agresivniji pristup prema spornoj teritoriji na kojoj je već dolazilo do ozbiljnijih čarki tokom novembra ove godine. Sa druge strane, SAD bi mogle da uđu u nepotrebne komplikacije oko pitanja koje za njih nema preterani značaj. Naravno, ostaje neizvesno kakav će stav imati Bajdenova admnistracija prema ovom pitanju i da li će Trampova proklamacija ostati na snazi kada demokrate dođu u Belu kuću.


office@o3.co.yu :: www.o3.co.yu ::\nO3ONE Raspisuje KONKURS za umetnicke projekte iz oblasti savremene umetnosti, dizajna i arhitekture, koji ce se realizovati u 2010. godini, u prostoru O3ONE-a. Konkursni projekti treba da nose visok stepen inovativnosti, i da doprinose unapredjenju umetnicke scene. Prioriteti pri izboru projekata su: konceptualna zasnovanost projekta, inovativnost postavke (korišcenje prostora i tehnickih mogucnosti O3ONE-a), komunikativnost, interdisciplinarni karakter i stepen osmišljenosti sa mogucnošcu uspešne realizacije.\nPravo ucešca na konkursu imaju: domaci i strani autori/grupe autora i institucije/udruženja gradana. Konkursni materijal je potrebno dostaviti u digitalnoj formi na cd/dvd-u, od 07. do 15. septembra 2009. godine, na adresu: Andricev venac 12, 11000 Beograd, radnim danom od 14 - 20h.\nvise informacija na internet stranici: http://www.o3one.rs/srp/?page_id=590\ngalerija o3one konkurs za izlaganje konkursi\nOznake: galerija o3one konkurs za izlaganje konkursi


Naslovnica Krajina Banja Luka Dodik poručio Zukorliću da su Bošnjaci potpuno nemoćni: “On i drugi bošnjački...\n“Srbi iz Republike Srpske u svom duhovnom i mentalnom karakteru Kosovo doživljavaju isto kao što ga doživljava svaki Srbin“, rekao je Dodik za “Večernje novosti”, odgovarajući na pitanje da li očekuje da se Banjaluka uključi u unutrašnji dijalog o Kosovu.\n“Stav Republike Srpske je poznat – ne priznajemo nezavisnost Kosova, nismo dozvolili da ga prizna BiH. Naša politika je čvrsta i u tome u Republici Srpskoj postoji konsenzus. Naravno, uvijek ćemo pratiti zvaničnu politiku Srbije“, istakao je on.\n“Srbi u zemljama regiona suočavaju se sa brojnim problemima i nije ugrožen samo naš jezik i kultura“, rekao je on.\nOdgovarajući na optužbe lidera Bošnjačke demokratske zajednice /BNZ/ Muamera Zukorlića i bivšeg gradonačelnika Srebrenice Ćamila Durakovića za “udar na teritorijalni integritet BiH”, Dodik je naveo da bi “Zukorlić volio da kaže da Srbija treba da se odrekne Kosova”, ali se plaši da bi neko u tom slučaju predložio da joj se da Republika Srpska.\n“Zato i otvara priču kako je, navodno, opasno da se Banjaluka uključi u unutrašnji dijalog o Kosovu i Metohiji i prijeti nekakvim raspakivanjem regiona. Ni on, niti drugi bošnjački lideri ne mogu ništa da raspakuju, nego samo pokušavaju da podignu svoj značaj“, zaključio je Dodik u razgovoru za Srnu.


"Partizanovci" obradovali braću Kujoviće - juGmedia\n„Partizanovci“ obradovali braću Kujoviće\nKURŠUMLIJA – Maloletnoj braći Kujović, Stefanu ( 15 ) i njegovom mlađem bratu Svetislavu ( 6 ) koji žive na samoj granici sa Kosovom u kuršumlijskom selu Matarova zamenik predsednika opštine Kuršumlija Dejan Milošević uručio paket sportske opreme koje je poslalo sportsko društvo “ Partizan „.\nPosle pisanja medija o braći Kujović, koji su ostali sami u kući, jer su im se raboleli roditelji i sestre od tuberkuloze, počela je da im pristiže pomoć. Njihova tužna životna priča dirnula je mnoge, život u nemaštini daleko u brdima na samoj granici sa Kosovom. Korisnici socijalne pomoći, mesečna primanja 11 500 dinara. Javljali se pojedinci da pomognu, zatim Visoka poslovna škola, a firma Simpo Šik iz Kuršumlije im je sredila unutrašnjost kuće. A, u međuvremenu, majka Snežana se vratila iz bolnice a zatim i otac Milovan. Sestre Jelena i Slađana su i dalje na lečenju.\n„Ispred Sportskog društva Partizana kontaktirao nas je direktor Duško Vujošević, koji je je želo da ih obraduje na ovaj način i poslao zaista vredan paket, što je deci i dostavljeno. Mali Svetislav nije mogo da poveruje da su svi ti dresovi, trenerke, patike, lopte., samo za njih dvojicu. Isprobavao je uzbuđeno sve redom, i bio u dilemi koji da dres posebno izdvoji, izjavio je Miošević.\nReformisti o “robot spotu” i novinarima\nLikovna kolonija u Sijarinskoj banji\nVRANJE - Udruženje za zaštitu životinja "Najbolji prijatelj" iz Vranja, povodom godišnjice postojanja organizovalo je predavanja za učenike trećeg…\n21.02.2012. u 02:57\n„Partizanu“ svaka cast,jos jednom je pokazao koliko veliko srce ima.


Radio România Internaţional/ Aktuelnosti/ Autoindustrija- oslonac rumunske privrede\nAutoindustrija- oslonac rumunske privrede\nFORD je pretvorio rumunsku fabriku u Krajovi u jednu od najmodernijih u Evropi i postao drugi najveći izvoznik Rumunije.\nForum autoindustrije 2019., u Krajovi.\nAutoindustrija je jedan od važnih stubova razvoja rumunske privrede i ovaj sektor je bio motor izlaska Rumunije iz recesije posle ekonomske krize, izjavila je premijerka Viorika Dančila na Forumu autoindustrije 2019., u Krajovi. Premijerka je dodala da auto sektor predstavlja ne samo za Rumuniju, već i za celu Evropu, proizvode sa visokom dodatom vrednošću i da je suštinski faktor konkurentnosti privrede i, istovremeno, generator stabilnih radnih mesta i boljeg života. Vlada će i dalje novim projektima podržati razvoj autoindustrije, obećala je rumunska premijerka. Ona je priznala da je odsustvo autoputeva gorući problem autoindustrije, uz napomenu da će biti izmenjeni zakoni za realizaciju radova i razvoj infrastrukture posredstvom javno-privatnog partnerstva. Viorika Dančila: “Najveće probleme smo imali sa zakonima, koje su izazvale nedopustiva kašnjenja dugoočekivanih projekata. Vlada je izmenila zakone o javnim nabavkama i o javno-privatnom partnerstvu kako bismo deblokirali ove važne projekte”.\nPremijerka je naglasila da je razgovarala sa zvaničnicima američke kompaniije FORD o rešenjima za ubrzanje investicija u infrastrukturnoj oblasti. Po rečima Viorike Dančile, novi investicioni projekti američke kompanije predstavljaju signal poverenja u rumunsku privredu i preduslov za razvoj celog regiona: “Autoindustrija Rumunije je postigla konstantan rast, a prošle godine naša zemlja je postigla rekordnu proizvodnju automobila, što nam dokazuje da smo na dobrom putu i da Rumunija pruža povoljne uslove za poslovanje.”\nPremijerka je dodala da je vlada Rumunije odlučna u nameri da podrži industriju autokomponenata i namerava da dodeli podršku prodaji novih automobila, računajući na šeme državne pomoći.\nNa Auto Forumu u Krajovi američki konstruktor FORD je saopštio da će uložiti jos 200 miliona evra u ovu fabriku sa ciljem da poveća proizvodnju na 250 hiljada automobila godišnje. FORD je pretvorio ovu rumunsku fabriku u jednu od najmodernijih u Evropi i postao drugi najveći izvoznik Rumunije. Predsednik FORD Rumunija Jan Person izjavio je da je od preuzimanja fabrike iz Krajove ovde investirano 1,3 milijarde evra i da će do kraja godine FORD zaposliti još 1.700 radnika, kako bi fabrika imala ukupno 6.200 zaposlenih.


NBS: Privredni rast u rasponu od 5 do 6 odsto ove godine – Srbija NAŠA Zemlja\nNBS: Privredni rast u rasponu od 5 do 6 odsto ove godine\nby admin February 18, 2021, 12:19 pm 623 Views\n“Nešto sporiji rast u prvom tromesečju usled novog talasa pandemije i zatvaranja velikog broja evropskih zemalja trebalo bi da bude nadoknađen od drugog tromesečja, pri čemu bi dobar tempo vakcinacije u našoj zemlji i svetu mogao godišnju stopu rasta da približi nivou od 6 procenata”, navodi se u novom, februarskom Izveštaju o inflaciji NBS.\nU centralnoj banci očekuju da će rast biti vođen domaćom tražnjom i izvozom, za šta je neophodan i privredni rast zone evra, koji se u ovom trenutku procenjuje na oko 4 odsto u 2021.\nRastu će, napominje NBS, doprineti i pravovremen i adekvatan odgovor nosilaca ekonomske politike u Srbiji i po tom osnovu obezbeđeni povoljni uslovi finansiranja i očuvani proizvodni kapaciteti i radna mesta.\n“Isti faktori, prema našoj oceni, obezbediće u narednim godinama stabilnu srednjoročnu putanju privrednog rasta Srbije od oko 4 odsto godišnje”, dodaje se u izveštaju.\nIz NBS kažu da su rizici po ove projekcije za 2021. godinu su simetrični i da se u najvećoj meri odnose na tok pandemije i efikasnost njenog suzbijanja.\nPritom, rizici koji potiču iz međunarodnog okruženja izraženiji su naniže zbog ponovnog širenja virusa od oktobra i pojave novih sojeva, kao i pooštravanja zdravstvenih mera u mnogim zemljama, naročito u zoni evra.\nPo tom osnovu smanjuju se izgledi za privredni rast naših važnih spoljnotrgovinskih partnera, pre svega u prvoj polovini godine.\nS druge strane, rizici projekcije koji potiču iz domaćeg okruženja izraženiji su naviše.\nS obzirom na najavu novog paketa ekonomske pomoći i brz tempo vakcinacije stanovništva u našoj zemlji, oporavak domaće tražnje mogao bi biti i brži od očekivanog. Vakcinacija uliva optimizam, a naročito činjenica da je Srbija među vodećim zemljama u Evropi i svetu po broju vakcinisanih građana u odnosu na ukupan broj stanovnika”, istakla je guverner Jorgovanka Tabaković.\nInflacija će ostati niska i stabilna i u narednom period\nNarodna banka Srbije očekuje da će inflacija ostati niska i stabilna i da će se kretati u donjoj polovini ciljanog raspona.\nInflacija u Srbiji je osmu godinu zaredom čvrsto pod kontrolom, na niskom i stabilnom nivou, navodi Centralna banka, koja je objavila februarsko izdanje izveštaja o inflaciji.\nIako je nova projekcija, kako kažu, na nešto višem nivou u ovoj godini zbog rasta cena električne energije i naftnih derivata, uslovljenih rastom cene nafte na svetskom tržištu, i dalje se očekuje da će se inflacija u narednom periodu kretati u donjoj polovini ciljanog raspona.\nGotovo cele protekle godine inflacija se kretala oko donje granice dozvoljenog odstupanja od cilja, to jest ispod centralne vrednosti projekcije koju je NBS izradila pre godinu dana i objavila u Izveštaju o inflaciji – februar 2020. Glavni razlog niže ostvarene inflacije jeste izbijanje pandemije.\n“I u naredne dve godine očekujemo da će se inflacija kretati u donjoj polovini ciljanog raspona. Pritom, neznatno viša projektovana inflacija u 2021. godini u odnosu na prethodnu projekciju biće privremenog karaktera, s obzirom na to da se radi u najvećoj meri o jednokratnom efektu povećanja cene električne energije i očekivanom rastu cena naftnih derivata, što će biti posledica rasta svetske cene nafte”, rekla je guvernerka NBS Jogovanka Tabaković.\nI u narednim godinama ne očekujemo veće pritiske na inflaciju, s obzirom na to da je realno očekivati da će bruto domaći proizvod rasti brže od potrošnje, što će, uz bazni efekat kod cena hrane i energenata, uticati na to da se inflacija u 2022. nađe na nižem nivou nego ove godine, navela je Tabaković.\nNBS navodi da je u periodu od prethodnog izveštaja, inflatorni pritisci su ostali niski, a usporavanje međugodišnje inflacije na 1,3 odsto u decembru vođeno je, pre svega, nižim cenama neprerađene hrane – povrća i svežeg mesa.\nCene hrane, uz cene energenata, u najvećoj meri su odredile dinamiku inflacije unutar godine, koja je u proseku u 2020. iznosila 1,6 odsto.\nToliko je iznosila i prosečna bazna inflacija, koja je krajem godine blago ubrzala (na 2,1 odsto međugodišnje), usled rasta tražnje za proizvodima koji omogućavaju rad od kuće i medicinskim proizvodima.\nProjektovano kretanje bazne inflacije na bazi modela ukazuje na to da će ona ostati niska i stabilna i u narednom periodu.\nNeizvesnost u pogledu ostvarenja projekcije inflacije u kratkom roku u najvećoj meri se odnosi na kretanje svetske cene nafte i cene voća i povrća, a u srednjem roku na rizike iz međunarodnog okruženja – na brzinu oporavka zone evra, svetske cene primarnih proizvoda, kao i tokove kapitala prema zemljama u usponu.\n“Rizici za ostvarenje projekcije delom se odnose i na brzinu oporavka domaće tražnje i kretanje domaćih regulisanih cena, pri čemu rizike ostvarenja projekcije inflacije, zajedno posmatrano, ocenjujemo kao simetrične”, navodi NBS.\nDeficit tekućeg računa smanjen za 37 posto na 4,2% BDP\nDeficit tekućeg računa platnog bilansa Srbije smanjen je prošle godine za 37,3 posto u odnosu na 2019, i iznosio je 4,2 procenta bruto domaćeg proizvoda, što je bolji rezultat nego što je prvobitno projektovano, pokazuje današnji Izveštaj o inflaciji Narodne banke Srbije.\nManji tekući deficit, rezultat je manjih rashoda po osnovu dohodaka od stranih direktnih investicija, smanjenja deficita robne razmene, kao i rasta suficita u trgovini uslugama, navodi NBS.\nPored manjeg uvoza, kako dodaje, smanjenju robnog deficita doprineo je rast investicija u izvozno orijentisane sektore iz prethodnog perioda, zbog čega je, u uslovima pada bruto domaćeg proizvoda zone evra od oko 7,0 posto, robni izvoz Srbije u 2020. godini smanjen za svega 2,3 procenta.\nNBS procenjuje da će oporavak lične potrošnje i investicija dovesti do nešto bržeg rasta uvoza i pogurati tekući deficit u ovoj godini na oko 5,0 posto BDP-a, dok za naredne godine očekuje postepeno smanjenje tekućeg deficita na oko 4,0 procenta BDP-a.\nTempo tog smanjenja će, kako naglašava, zavisiti u najvećoj meri od dinamike investicionog ciklusa u narednom periodu.\n“Pandemija je snažno uticala na tokove kapitala prema zemljama u usponu, ali je priliv kapitala u Srbiju i u tim uslovima ostao relativno visok”, ističe NBS i precizira da je priliv stranih direktnih investicija dostigao lani 3,0 milijardi evra, a neto priliv 2,9 milijardi evra, što je šestu godinu zaredom bio dovoljan nivo da se u potpunosti pokrije deficit tekućeg računa.\nCentralna banka ukazuje da je znatan priliv kapitala ostvaren i po osnovu emisija evroobveznica na međunarodnom finansijskom tržištu, pri čemu je najveći deo sredstava prikupljenih po osnovu druge emisije u 2020. godini (1,2 milijarde dolara) iskorišćen za prevremeno vraćanje dela duga po osnovu obveznica emitovanih 2011, koje dospevaju u septembru ove godine.\nVisoka tražnja za evroobveznicama i postignuta najniža cena zaduživanja do sada, povećana ulaganja stranih investitora u dinarske državne hartije od vrednosti, uz pad premije rizika zemlje i zadržan kreditni rejting, potvrđuju spremnost investitora za ulaganja u Srbiju i njihovo poverenje u makroekonomsku stabilnost i povoljne izglede privrednog rasta Srbije u narednom periodu”, kaže guverner NBS Jorgovanka Tabaković.\nPodseća da je još pre godinu najavila uključenje dinarskih obveznica Republike Srbije u renomirani indeks obveznica J.P. Morgan GBI-EM.\n“Naša očekivanja su se ispunila i uloženi veliki napori dali su rezultat, J.P. Morgan je 11. februara objavio odluku da će od 30. juna 2021. godine uključiti naše dinarske obveznice u ovaj renomirani indeks. Na taj način dat je još jedan snažan signal međunarodnim investitorima da je Srbija sigurno i poželjno mesto za ulaganje i da će to ostati i u narednim godinama”, zaključila je guvernerka Tabaković.


Kampanja Air Serbia za umrežavanje i jačanje turističke ponude Beograda i Srbije\nNacionalna avio-kompanija Republike Srbije Air Serbia pokrenula je program pod nazivom „Keep boarding” (Nastavi sa ukrcavanjem)\nOvaj program je pokrenut da bi svojim putnicima omogućili atraktivne popuste na različite usluge tokom boravka u Beogradu i Srbiji. Putnici koji sačuvaju bording kartu sa leta Air Serbia kojim su došli u srpsku prestonicu biće u prilici da ostvare popuste na hotelski smeštaj, usluge u restoranima i kafićima, turističke atrakcije, posete muzejima i prevozne usluge.\nViše informacija o projektu „Nastavi sa ukrcavanjem” i partnerima koji nude popuste, putnici mogu pronaći na portalu Air Serbia. Program je za kratko vreme izazvao veliko interesovanje potencijalnih partnera, tako da se do sada već nekoliko desetina njih priključilo ovoj kompaniji na zajedničkom projektu umrežavanja i jačanja turističke ponude Beograda i Srbije.\n-Želeli smo da kreiramo dodatnu vrednost za putnike i omogućimo im da za cenu karte dobiju zaokružen i kompletan doživljaj putovanja, a ne samo prevoz do destinacije. Cilj nam je takođe da doprinesemo bržem oporavku ugostiteljskog sektora koji je, kao i avio-industrija, jedan od najugroženijih usled pandemije virusa korona. Beograd ima mnogo toga da ponudi svojim posetiocima i verujemo da ćemo ovim projektom dati podsticaj jačanju ekonomske aktivnosti u prestonici - izjavio je Jirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Air Serbia.\nZa ostvarivanje privilegija i popusta putnicima je potrebna originalna bording karta sa leta Air Serbia koju će u roku od nedelju dana od dolaska u Srbiju, zajedno sa ličnim dokumentom, pokazati na izabranom mestu. Bording kartu može upotrebiti samo vlasnik, a porodice pokazivanjem jedne bording karte ostvaruju pravo na popust za sve članove.


Vaša spavaća soba treba da bude vaše utočište — udobno, utešno mesto za opuštanje, gde ćete puniti svoje baterije i sanjati najslađe snove...\nTrećinu svog života provedete spavajući pa prostorija u kojoj se odvija ova aktivnost stoga treba da bude optimizovana za dobar san. Zašto je toliko važno da imate dobro organizovan, opuštajući i lični prostor? Između balansiranja užurbanog radnog rasporeda, odvođenja dece u školu na vreme i vašeg društvenog života, vaš mozak i telo mogu biti preopterećeni. Bez savršenog, mirnog okruženja za opuštanje, život može biti prilično težak.\nMožete smanjiti nivo stresa tako što ćete izgraditi svoje savršeno mesto za bekstvo i to u obliku utočišta zvanog spavaća soba. Zvuči šašavo, ali posedovanje sopstvenog prostora koji je organizovan i personalizovan po vašem ukusu može napraviti dramatičnu razliku u načinu na koji razmišljate i osećate se.\nMnogim ljudima je potreban upravo taj poseban prostor i vreme kako bi došli do originalnih ideja ili rešenja nekog problema. Svakodnevni zadaci se mogu izvršiti i to sa mnogo većom preciznošću ukoliko nemate propratnih, dosadnih smetnji. Dizajniranje prostora po želji doprineće većoj motivaciji i pozitivnom uticaju kako na radni tako i na porodični život.\nVaša spavaća soba iz snova treba da bude mesto gde možete da se najbolje naspavate. Evo nekoliko dizajnerskih saveta i trikova da sve navedeno postane stvarnost:


Opasan trenutak: Treba li Srbija da traži povratak srpske vojske na Kosovo - 18.01.2018, Sputnik Srbija\nUbistvo Olivera Ivanovića pokrenulo ulogu međunarodnih misija na Kosovu i Metohiji ali i pitanje aktiviranja člana Rezolucije 12 44 koji predviđa povratka srpske... 18.01.2018, Sputnik Srbija\n07:00 18.01.2018 (Osveženo: 14:49 30.08.2021)\nUbistvo Olivera Ivanovića pokrenulo ulogu međunarodnih misija na Kosovu i Metohiji ali i pitanje aktiviranja člana Rezolucije 12 44 koji predviđa povratka srpske vojske i policije u južnu pokrajinu.\nSrpska ministarstva pravde i policije obratila su se misijama Euleksa i Unmika sa zahtevom ne samo da dobiju informacije o atentatu na Olivera Ivanovića, već i da se uključe u istragu jer Srbija želi da se što pre dođe do ubice. Da li zločin u Kosovskoj Mitrovici može da bude povod da Beograd obnovi zahtev da se aktivira Rezolucija 12 44, po kojoj je predviđeno da 1.000 srpskih policajaca i vojnika pod administracijom Kfor bude vraćeno na Kosovo? Kako bi Srbi bili bezbedni.\nKosmet posle ubistva Olivera Ivanovića (video)\n17 Januar 2018, 18:00\nStefan Surlić sa Fakulteta političkih nauka u Beogradu kaže da je malo verovatno da će Beogradu biti dozvoljeno da se direktno uključi u istragu i veruje da će se taj proces najverovatnije razvijati preko razmene informacija.\n„Malo je verovatno da će Priština zajedno sa Euleksom i Kforom dozvoliti veće angažovanja srpskih snaga bezbednosti jer Srbija od Rezolucije 12 44, pa naovamo, nema efektnu vlast i kontrolu nad teritorijom Kosmeta. Srbija se obavezala i Briselskim sporazumom na integraciju severa Kosova, pa bi zahtev za većim angažovanjem od strane međunarodne zajednice bio protumačen kao kršenje ovog sporazuma. Rezolucija 12 44 predviđa prisustvo srpskih snaga u okviru Kfora, doduše za čuvanje srpske kulturne baštine, ali u SB UN samo dve države — Rusija i Kina podržavaju i dalje tu Rezoluciju dok je Zapad smatra prevaziđenom. To znači da ne treba očekivati da bi ta odredba ove Rezolucije u ovom trenutku mogla da bude sprovedena“, uveren je Surlić.\nOn je, komentarišući pisanje britanskih medija posle ubistva Olivera Ivanovića, u kome pokreće pitanje uloge međunarodnih misija, rekao da ako govorimo o misiji Euleks, ona svakako nije ostvarila svoj cilj, a osnivanje Specijalnog suda za ratne zločine OVK je upravo posledica neuspeha te misije.\n„Takođe, primat svih međunarodnih misija i civilnih i vojnih na Kosmetu je da osnaže nezavisnost Kosova, a ne ono što im je osnovna misija, a to je uspostavljanje vladavine prava, bezbednost za sve stanovnike. Ali ne može da se kaže da su bili na visini zadatka“, objašnjava Surlić.\nNa Kosovu i Metohiji su u ovom trenutku prisutne i aktivne tri međunarodne misije — Ujedinjenih nacija (Unmik), NATO-a (Kfor) i Evropske unije (Euleks), sa različitim mandatom, sastavom i — uspehom.\n17 Januar 2018, 19:07\nOdmah nakon okončanja sukoba u toj pokrajini 1999. godine uspostavljeni su Unmik i Kfor, a 2008. i Euleks, i sve, bar formalno, deluju u skladu sa Rezolucijom Saveta bezbednosti UN 1244. Unmik je statusno neutralna, civilna misija. Mandat Misije privremene uprave UN na Kosovu i Metohiji definisan je kao pomoć u uspostavljanju uslova za miran i normalan život svih građana Kosova i stabilnost regiona Zapadnog Balkana. Nekada je brojala 15.000, a danas ima oko 380 pripadnika.\nKfor je misija NATO-a, a na KiM je predstavljaju međunarodne mirovne snage, pod vođstvom Alijanse, sa zadatkom čuvanja reda i mira, odnosno stvaranja sigurnosti na Kosovu nakon kosovskih sukoba i povlačenja jugoslovenskih, odnosno srpskih snaga. Prema nekim informacijama, Kfor trenutno broji oko 7.427 vojnika, dok na zvaničnoj stranici Misije piše da ih je sada 4.600 i da dolaze iz 31 zemlje. Na svom vrhuncu Kfor je brojao 50.000 vojnika iz 39 različitih država.\nOdluka o aktiviranju misije Euleksa na KiM doneta je u Briselu 16. februara 2008. i u početku je imala 2.000 pripadnika.\n16 Januar 2018, 20:11\nOdluku o formiranju misije doneo je Savet ministara Evropske unije, a operativnom je postala u periodu od 120 dana. Misija je zvanično odobrena u ponoć, pošto nijedna od 27 članica EU nije uložila prigovor na operativni plan misije. U dokumentu na kome ova misija počiva piše da će misija EU na Kosovu imati blizu 2.000 članova, i to 1.400 policajaca i pripadnika specijalnih snaga, kao i više stotina sudija, tužilaca i drugog osoblja. Istim dokumentom je precizirano da misija Euleks nije zamena za misiju Unmik. Misija Euleks, mandat je započela sa milijardu evra.


Centralna banka Crne Gore smanjila plate čelnicima | Ekonomist\n“Troškovi poslovanja CBCG su u stalnom fokusu i prate se kroz upoređivanje, na mjesečnom nivou, sa planiranim iznosima i uporednim periodima, kako bi se, gdje je to moguće, izvršilo njihovo prilagođavanje. Evidentno je da se ovi troškovi smanjuju od početka godine, u odnosu na planirane iznose”, odgovorili su iz CBCG na pitanje Pobjede da li je tačno da je ovaj regulator uveo mjere štednje u svoje poslovanje.\nProsječna plata 840 eura\nU CBCG smanjen je broj rukovodećih pozicija za deset, kroz racionalizovanje organizacione strukture banke i započet proces umanjivanja zarada za rukovodni i kadar sa specijalizovanim zvanjima od tri do 13 odsto, zavisno od pozicije, vrste i strukture. Uz to je ukupan fond zarada finansijskim planom za ovu godinu umanjen za jedan procenat.\nOznake CBCG Centralna banka plate zarade\nSvjetska banka će izdvojiti oko 57 milijardi dolara za Afriku


Kompanija Delez Srbija predstavila rezultate u oblasti održivog poslovanja - Biznis i Finansije\nHome\tPromo\tKompanija Delez Srbija predstavila rezultate u oblasti održivog poslovanja\nKompanija Delez Srbija predstavila rezultate u oblasti održivog poslovanja\nby bifadmin 27. avgusta 2020.\nOdgovornim poslovanjem i strateškim pristupom temama koje su važne za društvo, kompanija Delez Srbija je i u prethodnoj godini postigla značajne rezultate uz brojne inicijative u oblasti održivog poslovanja – od projekata u oblasti zaštite životne sredine, preko podrške lokalnoj zajednici i donacija hrane, do upravljanja zdravijim asortimanom i akcijama koje su dovele do podizanja svesti kod kupaca o važnosti zdravije i izbalansirane ishrane.\nPrema rezultatima održivog poslovanja u 2019. godini, na nivou kompanije smanjena je ukupna emisija ugljen-dioksida za 2,55 odsto, potrošnja energije manja je za 2,1 odsto, a reciklirano je više od 12 000 tona ukupno generisanog otpada.\nSa ciljem dalje zaštite životne sredine, otvorena su još četiri Maxi supermaketa sa ekološkim sistemom rashlade.\n„Veoma nam je važno da svojim odgovornim pristupom u poslovanju inspirišemo i kupce, ali i partnere, da zajedno pokrećemo inicijative, jer samo tako možemo menjati stvari na bolje. Odgovorno upravljanje viškovima hrane jedan je od prioriteta i šestu godinu za redom realizujemo projekat doniranja voća i povrća. Uz podršku naših partnera iz Ujedinjenih nacija u procesu je razvoj novog, digitalnog modela doniranja hrane koji će nam omogućiti da dođemo do još većeg broja korisnika kojima je pomoć potrebna“, istakla je Milana Jević Gledović, potpredsednica za pravne poslove i zaštitu resursa kompanije Delez Srbija.\nSamo u prethodnoj godini donirano je više od 1 000 tona namirnica, a kroz saradnju sa Bankom hrane Beograd više od 70 humanitarnih organizacija svakodnevno dobija voće i povrće.\n“Kad imate korisnike kojima je neophodna svakodnevna podrška, veoma je važno da sarađujete sa pouzdanim partnerom kako biste pomogli socijalno najugroženijima. Kompanija Delez Srbija je naš najveći partner dugi niz godina u želji da ostvarimo zajednički cilj, a to je da uspostavimo proces korišćenja viškova hrane na način koji se godinama primenjuje u Evropi. Drago mi je što ćemo zajedno proces doniranja hrane podići na još viši nivo“, rekla je Radmila Ivetić, zamenica predsednika udruženja Banka hrane Beograd.\nSa ciljem podizanja svesti o važnosti izbalansirane ishrane tokom prethodne godine održane su i brojne edukacije za kupce i zaposlene, a kako bi olakšali zdraviji izbor namirnica u asortimanu privatne robne marke više od 90 odsto prehrambenih proizvoda sadrži i dodatna nutritivna obeležja na prednjoj strani pakovanja.\nKompanija Ahold Delez je globalno jedan od lidera održivog poslovanja i potpisnik brojnih ekoloških inicijativa koje svakodnevno uvode značajne promene u načinu obavljanja posla, a koje će dugoročno doprineti zdravijem odrastanju budućih generacija.\nNaučno-tehnološki park u Nišu i dalje ne radi zbog korone\nFondovska industrija u svetu: „Održivi“ fondovi došli na zelenu granu


Vesti, 30.09.2021, 12:00 PM\nRuska policija izvršila je u utorak pretres kancelarija kompanije za sajber bezbednost Group-IB i uhapsila njenog osnivača i izvršnog direktora Ilju Sačkova koji će naredna dva meseca provesti u pritvoru pod optužbom za izdaju države.\nReporterima ruskog RTVI-ja koji su prišli naoružanim policajcima ispred moskovskog sedišta Group-IB rečeno je da se vrate sutradan.\nGroup-IB potvrdio je da je policija obavila pretres njihovih prostorija, ali u početku nije komentarisao hapšenje njihovog izvršnog direktora.\n„Službenici policije napustili su kancelariju Group-IB noću istog dana“, saopštila je kompanija.\nPR tim kompanije je rekao da razlog za pretres još nije jasan, ali je poručio klijentima kompanije iz drugih zemalja da su njihovi podaci sigurni.\n“Decentralizovana infrastruktura Group-IB omogućava nam da čuvamo podatke o klijentima, održavamo poslovne operacije i radimo bez prekida u našim kancelarijama u Rusiji i širom sveta”, saopštila je kompanija.\nHapšenje Sačova potvrdio je portparol suda u Moskvi. Prema rečima predstavnika moskovskog suda, izvršni direktor Group-IB optužen je prema članu 275. Krivičnog zakona Rusije za državnu veleizdaju i biće zadržan u pritvoru dva meseca, do 27. novembra 2021. godine.\nRuska novinska agencija TASS izvestila je da je optužba za izdaju povezana sa razmenom podataka kompanije sa stranim obaveštajnim agencijama.\nGroup-IB potvrdio je hapšenje u saopštenju za javnost, rekavši da su oni uvereni u nevinost svog direktora a kompanija je najavila da će glavni tehnički direktor kompanije Dmitrij Volkov preuzeti rukovođenje kompanijom u bliskoj budućnosti.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da vlada zna za hapšenje, ali da nema dodatnih detalja o slučaju, prenela je ruska državna novinska agencija TASS.\nGroup-IB jedna je od najvećih ruskih kompanija za sajber bezbednost. Osnovana u Rusiji, ali sada zvanično sa sedištem u Singapuru, kompanija je često sarađivala sa Europolom i Interpolom u istragama koje su dovele do hapšenja više grupa koje su se bavile sajber kriminalom, kao što su ransomware bande i kriminalci specijalizovani za e-mail prevare.\nProšle godine Sačkov je za Bloomberg izjavio da Rusija nije ozbiljna kada je reč o hvatanju hakera i da je krajem 2018. godine preselio kompaniju u Singapur kako bi sačuvao njenu nezavisnost.\nAko bude osuđen za izdaju, Sačkov bi mogao biti kažnjen sa do 20 godina zatvora.


Rekordna poseta i obezbeđenje na inauguraciji Baraka Obame\nOno što se već danima najavljivalo i naslućivalo u potpunosti se i ostvarilo. Rekordan broj ljudi okupio se na vašingtonskom Nacionalnom travnjaku, kako bi prisustvovalo istorijskoj inauguraciju 44. američkog predsednika Baraka Obame, prvog Afroamerikanca na tom položaju.\nLjudi koji žive u Vašingtonu već 50 godina kažu da nikada nisu videli atmosferu kao danas, toliku koncentraciju optimizma, vedrine i entuzijazma. Teško je proceniti koliko se ljudi okupilo na nacionalnom Molu, neki tvrde i do 2 miliona, ali prema poslednjim podacima, u Vašington je stiglo desetak hiljada iznajmljenih autobusa, što samo potvrđuje da mnogi žele da budu u mogućnost da jednog dana kažu da su u trenutku kada je Obama polagao zakletvu na bibliji Abrahama Linkolna, bili u krugu od nekoliko stotina metara.\nVreme je bilo ledeno, duvao je i jak vetar, ali se niko nije žalio na hladnoću, pa čak ni oni koji su došli iz toplijih krajeva, na primer Obaminih Havaja, ili oni koji su čitavu noć proveli na Molu, a verovali ili ne bilo je i toliko požrtvovanih. U američkoj prestonici okupili su se ljudi iz svih delova SAD, gosti iz inostranstva, došle su čitave porodice, ali mnogo je ljudi došlo samo i brzo steklo prijatelje na Molu. Brojni Afroamerikanci kažu da su došli u ime svojih roditelja, baka, deda, pradaka, koji su sanjali o ovom danu.\nUprkos gužvi, nije bilo nervoze, svi su bili izuzetno dobro raspoloženi. Osnovni ton bio je veliki optimizam i poverenje u novog predsednika, jer njegov rejting popularnosti i pre nego što je stupio na dužnost bio je skoro 80 odsto. Jednostavno, svi se nadaju novoj eri američke politike.\nObezbeđenje je takođe bilo bez presedana, uloženi su četiri puta veći resursi nego za prošlu inauguraciju, a da sve protekne prema planu staralo se oko 25.000 vojnika, policajaca i pripadnika Nacionalne garde. Pored njih, 155 obaveštajnih timova bilo je u masi i pažljivo pratilo situaciju, korišćeno je preko pet hiljada bezbednosnih kamera, a tu su bili i neizbežni snajperisti, obučeni da sa udaljenosti od kilometra pogode metu prečnika svega nekoliko centimetara. Vazdušni prostor iznad američke prestonice obezbeđivali su borbeni avioni, duž reke Potomak patrolirali gliseri Obalske straže, svi mostovi na prilazu Vašingtonu bili su su zatvoreni, baš kao i 150 stambenih blokova u užem centru grada. Stoga, ne samo da je verovatno pao rekord kada je reč o poseti – do danas najviše ljudi okupilo se na inauguraciji Lindona Džonsona 1965. godine, već je današnja inauguracija ujedno najjače obezbeđeni javni događaj u američkoj istoriji.\nPrvi put, predsednik je proglasio vanredno stanje u Okrugu Kolumbija, tako da će svi dodatni troškovi za bezbednost biti u celosti pokriveni iz federalnog budžeta, pored 15 miliona dolara, koliko je Kongres već izdvojio za troškove obezbeđenja Obamine inauguracije.


Mašinsko i ručno malterisanje spoljnih i unutrašnjih zidova i plafona kuće\nMALTERISANJE MAŠINOM ZA MAŠINSKO MALTERISANJE Mašinsko malterisanje je malterisanje gde se uz odgovarajuće mašina nanosi fabrički pripremljen malter – mašinski malter,koji se doprema u džakovima ili u rinfuzi pomoću silosa. Za razliku od klasičnog malterisanja, mašinsko malterisanje ima određene prednosti: veću brzinu malterisanja, bolji kvalitet omalterisanih površina, dovoljno je četiri čoveka na objektu po mašini,nema […]\nTipovi maltera za ručno i mašinsko malterisanje 1. Gipsani malter 2. Krečni malter 3. Gipsano-krečni malter 4. Cementni malter 5. Produžni malter Gipsani malter – je mešavina jednog dela građevinskog gipsa i drugog dela peska uz dodatak vode.\nMALTER ZA MALTERISANJE Cement se koristi sa peskom, gipsom, krečom i vodom kako bi se napravio malter za maltersanje. Cement se upotrebljava za razne projekte koje možda planirate u kući: zidanje, malterisanje zidova i plafona, krpljenje nekih rupa u zidovima itd.\nMALTERISANJE.COM Poštovani dragi posetioci svetskog i srpskog interneta, zadovoljstvo nam je da Vam predstavimo naš novi sajt Malterisanje.Com na kome ćemo probati da Vam objasnimo problematiku malterisanja, kako ručnog, tako i modernog i u skorije vreme sve masovnijeg mašinskog malterisanja. Naravno na sajtu ćete dobiti informacije i o cenama maletrisanja


Velika Kladuša: Traži se hitno postupanje od nadležnih institucija radi izmještanja migranata sa ulica - antimigrant.ba\nOpćina Velika Kladuša posljednjih godina izložena je problemima sa migrantima koji su i prije pojave koronavirusa (COVID -19) predstavljali potencijalnu opasnost za život, zdravlje i sigurnost građana Općine Velika Kladuša, zbog čega su upućene brojne urgencije za hitno postupanje nadležnih institucija u BiH.\nU trenutnoj epidemiološkoj situaciji izazvanoj pojavom i širenjem koronavirusa građani Općine Velika Kladuša suočeni su sa dosada najvećim strahom i rizikom za život, zdravlje i sigurnost svojih porodica, a koje je uzrokovano smještajem, neodgovornim ponašanjem i nekontrolisanim radnjama koje migranti čine svakodnevno na području Općine Velika Kladuša.\nOpćinski štab civilne zaštite i Operativni centar službe CZ zaprima veliki broj prijava građana, koje se odnose na migrante, nepoštivanje mjera od strane migranata, provale u privatne objekte – kuće, krađe i druge radnje počinjene od strane migranata kojima se nanosi šteta po građane Općine.\nSmatramo, da je najveći broj migranata napustio ilegalni kamp Miral i smještaj osigurava provalom/obijanjem privatnih stambenih objekata, koji su trenutno prazni jer se vlasnici nalaze u inostranstvu, te su spriječeni za dolazak kako bi dodatno osigurali zaštitu svoje imovine.\nOd trenutka proglašenja stanja nesreće uzrokovane pojavom novog koronavirusa (COVID-19), primjetan je povećan broj migranata na području Općine Velike Kladuša. Posebno nas zastrašuje i zabrinjava činjenica da se migranti svojim ponašanjem ne pridržavaju bilo kakvih mjera zaštite u trenutnoj epidemiološkoj situaciji (obavezna upotreba dezinfekcijskih sredstava prilikom ulaza u trgovine, pridržavanje mjera udaljenosti među licima u trgovinama, marketima i drugim objektima, obavezno nošenje zaštitnih maski i rukavica, zabrana grupisanja, mjere zabrane kretanja i dr.) a što dodatno povećava strah i nesigurnost građana Velike Kladuše.\nRadi zaštite života, zdravlja, sigurnosti i imovine građana Općine Velika Kladuša tražimo HITNO poduzimanje mjera od strane nadležnih organa, institucija i organizacija radi izmještanja migranata sa ulica Velike Kladuše i provođenje mjera zabrane kratanja migranata shodno Naredbi Federalnog štaba civilne zaštite broj: 12-40-6-148-47/20 od 24.03.2020. godine i provođenje drugih mjera usmjerenih na zaštitu stanovništva Općine Velika Kladuša ugroženog velikom koncentracijom migranata na ovom području.\nZAVRŠENA PRESS KONFERENCIJA POVODOM OTVARANJA KAMPA LIPA


Foto papir Canon GP-501 A4 100sh - Idealno.rs\nPočetna / Kancelarija i škola / Papir i papirna konfekcija / Papir / Foto papir Canon GP-501 A4 100sh\nPonuda prodavnice Laptop Centar za proizvod Foto papir Canon GP-501 A4 100sh. Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Foto papir Canon GP-501 A4 100sh i izberi najbolju. Papir iz kategorije Papir i papirna konfekcija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Foto papir Canon GP-501 A4 100sh i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda CANON. Opis i tehnički podaci proizvoda Foto papir Canon GP-501 A4 100sh se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Foto papir Canon GP-501 A4 100sh je dostupan u prodavnici Laptop Centar po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Foto papir Canon GP-501 A4 100sh proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Foto papir Canon GP-501 A4 100sh je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nBrand: Canon, Model: GP-501, Format: A4, Vrsta: Površina sjajna, Broj listova u pakovanju: 100


In medija - U Lepencu održan 21. Sabor Lapčevića\nU Lepencu održan 21. Sabor Lapčevića\nPovodom verskog praznika Svete Petke, 8. avgusta 2015. godine, u selu Lepenac, u zaseoku Lapčevići, po dvadeset i prvi put okupila se mnogobrojna familija Lapčević. Ovaj skup poznatiji kao „Sabor Lapčevića“ održan je u crkvi „Sveta Petka“, na mestu Mala Livada.\nManifestacija Lapćevića počela je u 16:00 časova u letnjikovcu crkve „Sveta Petka“, a pored meštana zaseoka Lapčevići, na saboru su bili prisutni i njihovi prezimenjaci koje žive u drugim krajevima Srbije.\nOvogodišnji domaćini sabora i kolačari Lapčević Milisav i Zlatiborka kolačarstvo su predali porodici Lapčević Milorada i Milijane.\nVeseli Lapčevići su uz zanimljive razgovore, muziku i pesmu dočekali veče kada su laganom šetnjom napustili ovo sveto mesto i krenuli svojim kućama.\nNa skupu je bilo prisutno oko 30 Lapčevića koji će okupiti na istom mestu sledeće godine sa nadom da skup bude još brojniji.


in\t07-08 , 07. Sudska praksa: Srbije , 2017 , Privredno pravo , Sadržaj časopisa 2017\nČlan društva sa ograničenom odgovornošću ima zakonsko pravo da istupi iz društva iz opravdanih razloga, a ukoliko mu se to pravo osporava od strane društva, on može pokrenuti postupak pred nadležnim sudom radi utvrđivanja prava na istupanje.\ndruštvo sa ograničenom odgovornošću istupanje člana iz društva sa ograničenom odgovornošću\nAkcionari čije akcije su predmet prinudnog otkupa u slučaju da nisu saglasni sa cenom koju je utvrdilo društvo, mogu pokrenuti vanparnični postupak radi utvrđivanja vrednosti akcija.\notkup akcija prinudni otkup akcija\nin\t07-08 , 07. Sudska praksa: Srbije , 2017 , Sadržaj časopisa 2017 , Upravno pravo\nKada se u jednoj upravnoj stvari rešava o više pitanja, a samo su neka od njih sazrela za rešavanje i kada se pokaže kao celishodno da se o tim pitanjima odluči posebnim rešenjem, organ može da donese rešenje samo o tim pitanjima (delimično rešenje).\nZaštita mandata odbornika\nmandat odbornika zaštita mandata odbornika\nApsolutna ništavost ugovora o doživotnom izdržavanju\nApsolutno je ništav ugovor o doživotnom izdržavanju zaključen zbog nepoštene pobude, tj. u cilju izigravanja naslednih prava naslednika ostavioca.\nin\t07-08 , 07. Sudska praksa: Srbije , 2017 , Nasledno pravo , Sadržaj časopisa 2017\napsolutna ništavost ugovora ugovor o doživotnom izdržavanju\nProtiv rešenja skupštine jedinice lokalne samouprave o imenovanju predsednika i članova izborne komisije u stalnom sastavu može se izjaviti žalba Upravnom sudu u roku od 24 časa od donošenja rešenja.\nimenovanju predsednika i članova izborne komisije izborna komisija žalba protiv rešenja o imenovanju\nPodnošenje prigovora izbornoj komisiji zbog nepravilnosti u postupku kandidovanja, sprovođenja, utvrđivanja i objavljivanja rezultata izbora\nRok od 24 časa za podnošenje prigovora izbornoj komisiji jedinice lokalne samouprave zbog nepravilnosti u postupku kandidovanja, sprovođenja, utvrđivanja i objavljivanja rezultata izbora iz člana 52. stav 2. Zakona o lokalnim izborima počinje da teče nakon kalendarskog isteka dana u kome je doneta odluka, odnosno izvršena radnja ili učinjen propust.\nizborna komisija podnošenje prigovora izbornog komisiji


Partizan u Italiju putuju sa 4 gola prednosti - Vaterpolo vesti\nPočetna » Evrokupovi » Partizan u Italiju putuju sa 4 gola prednosti\nPartizan u Italiju putuju sa 4 gola prednosti\nU duelu osmine finala Lige šampiona Partizan je na Banjici u nedelju pobedio Brešu sa 9:5 (2:0, 3:0, 1:2, 3:3). Crno-beli su tako zaokružili uspešan vaterpolo vikend za Beograd, u kome je glavni grad Srbije dobio organizaciju Fajnal fora Lige šampiona, a Crvena zvezda ubedljivo pobedila Eger sa 13:6 u osmini finala najjačeg evropskog klupskog takmičenja. Meč su obeležila dva vrlo različita poluvremena, prvo u kome je Breša pokušala jakom odbranom da dođe do povoljnog rezultata, i drugo u kome se gostujući tim otvorio i uz presing uspeo da smanji zaostatak za Partizanom. Mladi tim crno-belih odlično se nosio protiv daleko iskusnijeg rivala i sebi stvorio prednost sa kojom može mirno na revanš u Italiju 20. marta. Po dva gola za Partizan postigli su Gavril Subotić, Nikola Dedović, Stefan Mitrović i Miloš Vukićević, dok se jednom u strelce upisao Dušan Mandić. Kod Breše dvostruki strelac bio je Luka Lončar.\nKao i Denis Šefik na golu Zvezde u subotu, golman Partiuzana Slobodan Soro najzaslužniji je što je gostovanje u Beogradu bilo vrlo neprijatno za rivale. Soro je ukupno sakupio 13 intervencija i nastavio da kao kapiten podiže samopouzdanje ekipi. Rezultat je mogao biti i za jedan gol povoljniji za tim Vladimira Vujasinovića da iskusni Roberto Kalkatera nije pokazao u poslednjem minutu deo svog umeća i sačuvao ekipi nadu da bi mogli na svom terenu da se bore za prolaz među osam najboljih.\nRitam i efikasnost utakmice razlikovala se značajno u dva poluvremena. Dok su na početku Italijani bili skoncentrisani na odbranu i bili gotovo bezopasni, trener Alesandro Bovo u drugom delu naredio je presing i bržu igru svog tima. Dok je Breša pokušavala da svede utakmicu na što manje golova, Partizan je imao solidnu realizaciju tokom čitavog meča. Mitrović je lepim udarcem posle faula otvorio utakmicu, da bi potom crno-beli igrali koncentrisano prilikom situacija sa igračem više i strpljivo gradili prednost.\nSubotić je bio realizator dva puta, gol je dodao i Dedović, a za rešavanje situacija iz igre bio je zadužen Mitrović koji je lepom solo akcijom posle uplivavanja savladao Marka Del Lunga. Činilo se tada da je Breša potpuno nemoćna jer se pred Partizanovim golom u čitave prve dve četvrtine mogao izdvojiti samo Soro koji je i malo pokušaja gostiju uspešno zaustavio pa je rezultat na poluvremenu bio 5:0.\nMeđutim već na startu drugog dela Breša iz korena menja pristup igri i pokušava da ubrza ritam i presingom otera domaće igrače od gola Del Lunga. Prvi gol Italijani su dali iz kontre koju je uspešno rešio Lončar. Isti igrač je nepun minut kasnije uspeo ono što mu nije pošlo za rukom u prvom poluvremenu. Stvorio je sebi poziciju na dva metra, i iskoristio dobro dodavanje da šraubom pogodi. Breša je sve golove postigla iz igre, a sa igračem više Italijani su bili bez realizacije iz sedam prilika, što govori i o pokretljivosti odbrane domaćih.\nU agresivnoj igri lideri italijanskog šampionata uspeli su da poremete napad Partizana, ali su crno-beli imali dovoljno kvaliteta da pariraju iskusnijem rivalu. Posle povrede u tim se vratio Miloš Vukićević i sa dva gola u važnim trenucima uspeo da podigne svoj tim. Potom je Mandić u svom stilu sa distance povisio na 9: 4 da bi Kalkatera postavio konačan rezultat i sačuvao nadu Breši da bi u revanšu mogla da ugrozi prednost rivala, mada je prema prikazanoj igri na Banjici teško za verovati da imaju kvalitet da ubedljivo nadigraju Partizan.\nNešto više od hiljadu pristalica crno-belih aplauzom je pozdravilo svoje ljubimce posle poslednjeg zvižduka, a oko tridesetak vatrenih pristalica pozvalo je igrače da sa njima proslavi trijumf. Na startu utakmice protokol je po običaju na Banjici bio nešto sporiji, a zbog kvara mikrofona početak je bio dodatno odložen. Ipak glavni utisak ostavili su momci u bazenu, koji su dokazali da imaju kvalitet za najboljih osam.


Crveni tepih: 12 najboljih haljina svih vremena sa dodele Oskara - WANNABE MAGAZINE\nCrveni tepih: 12 najboljih haljina svih vremena sa dodele Oskara\nSamo još nekoliko sati deli nas od toga da saznamo ko će dobiti najprestižniju nagradu u različitim kategorijama kada je film u pitanju, Oskara, naravno. Kao i svake godine, holivudski giganti, dive i najpoznatije svetske zvezde će se okupiti da dočekaju trenutak da baš njihovo ime bude izgovoreno, a ono što nas negde sve najviše interesuje jeste kako će svi oni izgledati na crvenom tepihu koji je jedan od najpraćenijih i najinteresantnijih na svetu. To nas je i navelo da malo prođemo kroz godine, istoriju Oskara, te da vidimo koje su to haljine poznatih dama ostale u pamćenju kao najlepše.\nJedna od haljina koje ćemo verovatno dugo pamtiti, koja je sasvim u stilu princeza, bajki, bila je roze Ralph Lauren haljina koju je Gvinet Paltrou ponela davne 1999. godine. Ovo je u suštini stil koji se uvek viđa na crvenim tepisima, ali tada je Gvinet zaista zablistala.\nJedna od najsavršenijih crvenih haljina na crvenom tepihu bila je ona koju je Ema Stoun ponela na ovom tepihu 2012. godine kada je doila brojne pohvale i pregršt komplimenata za dobar izgled.\nTeško je izdvojiti neko modno izdanje Anđeline Džoli sa crvenog tepiha kada se dodeljivao Oskar. Svi su imali nešto posebno, novo, te su isticali neverovatnu lepotu glumice. Jedna od takvih bila je i Versace haljina koju je ponela 2012. godine.\nŽuto-zelena duga haljina, ukrašena vezom, koji je i sada opet u modi, krasila je 1997. godine Nikol Kidman 1997. godine na dodeli Oskara. Za ovu priliku, Nikol je nosila Dior haljinu koja je pobrala brojne, dobre kritike.


Vreme - Integracija izbeglica i tražilaca azila u Srbiji: Škola života\nVREME 1407, 20. decembar 2017. / VREME\nIntegracija izbeglica i tražilaca azila u Srbiji:\nOd zatvaranja balkanske rute u martu 2016. godine, za mnoge izbeglice i migrante Srbija se, mada planirana kao usputna stanica, pretvorila u privremeno boravište. Neki su u našoj zemlji već duže od godinu dana, a među decom koja žive u prihvatnim i tranzitnim centrima ima učenika koji se školuju u Srbiji već drugu školsku godinu\nNa pitanje "Koliko imaš godina?" sedmogodišnji Eshan iz Avganistana kaže: "Prvi razred" i uporno pokušava da provuče ruku kroz kaiš na školskoj torbi. Sa stolice u uglu radoznalo posmatra nešto starija Bahara. "Ima sedam", kaže ona. "A ti?" "Devet", odgovara i stidljivo usmerava pogled na svoju svesku. U Društvenom centru humanitarne organizuje ADRA u Boči, mališani iz Centra za azil u Krojači svakodnevno pišu domaće zadatke, igraju se i pohađaju raznovrsne edukativne aktivnosti. "ADRA organizuje prevoz od kampa do škole", objašnjava Jelena Ilić. "U našem Društvenom centru deca imaju organizovanu pomoć sa domaćim zadatkom, školicu malog fudbala, časove jezika i razne druge aktivnosti."\nPrvi učenici tražioci azila uključeni su u sistem formalnog školovanja još 2013. godine. Međutim, sve do donošenja obavezujućeg Stručnog uputstva za uključivanje izbeglica/tražilaca azila u obrazovni sistem naše zemlje u maju 2017. godine, školovao se mali broj dece. Od ove školske godine, nastavu u 45 osnovnih i srednjih škola u Srbiji pohađa više od 500 izbeglica. "Ovo je trenutno brojno stanje, ali broj đaka u školama je promenljiv i zavisi od migracija roditelja", kaže Snežana Vuković, viša savetnika u Ministarstvu prosvete. U praćenje dece u školama u Beogradu, Bogovali i gradovima na jugu Srbije, kao i obezbeđivanje prevodilaca i psihosocijalne podrške učenicima, uključene su nevladine organizacije ADRA i Grupa 484 iz Beograda, kao i Grupa za decu i mlade Indigo iz Niša.\nIzbeglička deca u školi provode četiri časa dnevno. Kada za to postoje uslovi, na časovima je prisutan prevodilac ili se radi bez njegove pomoći. "Težnja je da učenici budu na redovnim časovima, a poseban akcenat stavlja se na nastavu jezika, engleskog i srpskog", kaže Natalija Košak, nastavnica engleskog jezika u OŠ "Jovan Ristić" u Beogradu. "Razlog što posebno insistiramo na srpskom je da bi učenici ubuduće mogli da prate nastavu. Imamo jednog prevodioca koji prati grupu dece iz kampa koja su različitog uzrasta i raspoređena su u različite razrede. Učenici dosta dobro savladavaju srpski jezik, ali im je teško da prate časove istorije, biologije i sličnih predmeta." Biljana Mihailović, psiholog škole, ističe da je sa mlađom decom lakše raditi, ali i da su stariji izuzetno motivisani. "Mlađi su prilagodljivi – ne znaju šta su školska pravila i uče ih prvi put, a jezik brže usvajaju. Sa starijom decom je teže, a nivoi znanja su različiti. Prošle godine smo imali slučaj učenice koja je odlično znala matematiku, ali se kod nas prvi put susrela sa nastavom fizike. Starija deca pokazuju ogromnu motivaciju za učenje, a posebno devojčice", kaže Mihailovićeva.\nSVAKA ŠKOLA PREMA SVOJIM MOGUĆNOSTIMA: Struktura učenika u izbegličkoj populaciji vrlo je šarenolika. Maternji jezici su im farsi, paštu i arapski. Ima onih koji su prethodno pohađali nastavu u nekoj zemlji, ali i onih koji su se školovanjem prvi put susreli u Srbiji. Učenici časove prate po slučajnom izboru, koji je uslovljen sa četiri časa njihovog boravka u školi, u vreme između doručka i ručka koji imaju u kampu. "Program koji prate je isti kao i za srpsku decu, s tim što imaju mogućnost da biraju u odnosu na interesovanja i Plan podrške na kojim časovima će biti. Sugestija je da to prvo budu časovi matematike, likovnog, informatike, muzičkog i sl. gde im nije najneophodnije poznavanje srpskog jezika. Jedina razlika u odnosu na decu iz lokalne sredine jeste pohađanje časova srpskog kao nematernjeg jezika", objašnjavaju iz Ministarstva prosvete.\nStručno uputstvo Ministarstva prosvete predviđa da se razred u koji se dete upisuje određuje na osnovu uzrasta i prethodno stečenog znanja. U praksi se deca u razrede raspoređuju samo na osnovu uzrasta, a testovi za prethodnu proveru znanja ne postoje. "Imajući u vidu da najveći broj izbegličke dece ne poseduje svedočanstva o prethodnom školovanju zbog specifičnih uslova života u zemlji porekla i načina putovanja, Ministarstvo prosvete kroz Stručno uputstvo predviđa prethodnu proveru znanja koja se radi nakon zvaničnog podnošenja zahteva za upis od strane roditelja, drugog zakonskog zastupnika ili nadležne institucije", objašnjava Gordana Vukašin u ime Grupe 484.\nPraksa pokazuje da upis učenika u određeni razred prema uzrastu u nekim slučajevima jeste efikasno rešenje, dok je u drugim potrebno naknadno prilagođavanje. Odluku o tome šta je najadekvatnije rešenje u datoj situaciji donose zaposleni u školi. "U Tehničkoj školi u Pirotu imamo četvoro učenika, od kojih je dvoje bilo upisano u stariji razred zbog godina, pa smo naknadno shvatili da je najbolje za njih da pređu u prvi i počnu da slušaju kurseve od početka, jer nije bilo moguće da prate nastavu u starijim razredima", kaže Nina Tošić, profesorka srpskog jezika i književnosti. Međutim, nisu sve škole jednako fleksibilne da poklone pažnju svakom individualnom slučaju, pa usled nemogućnosti da se izvrši standardizovana provera znanja na maternjem jeziku deteta ponekad ispaštaju učenici.\n"Kada su 2016. moja deca krenula u državnu školu u Srbiji, Ministarstvo prosvete bez obzira na predočenu dokumentaciju o prethodnom toku školovanja nije uvažilo činjenicu da su deca krenula u školu kada su imala šest godina. Tako je mlađi sin, koji je imao sedam, ponavljao prvi razred, a stariji koji je trebalo da krene u osmi, ponavljao je sedmi razred", priča za "Vreme" jedan od roditelja. "Najstarije dete, koje je prošle godine polagalo prijemni za srednju školu, nije dobilo mogućnost da prijemni uradi na stranom jeziku, pa se u srednju školu upisalo naknadno. Polaganje prijemnog ispita i neizvesnost u vezi s tim da li će se uopšte upisati verovatno je bilo najstresnije iskustvo u vezi sa školovanjem moje dece u Srbiji", kaže roditelj.\nIZMEĐU TEORIJE I PRAKSE: Đaci-izbeglice trenutno se školuju u osam srednjih škola u Srbiji. Među srednjoškolcima, najviše je maloletnika bez pratnje. "Srednje obrazovanje je besplatno, ali za razliku od osnovnog, nije obavezno. Mladi migranti koji su izrazili želju da pohađaju srednju školu dobili su tu mogućnost tamo gde postoje slobodna mesta", kaže Snežana Vuković, viša savetnica u Ministarstvu prosvete. "Cilj je da što više mladih koji to žele budu deo našeg obrazovnog sistema, jer im školsko okruženje pruža mogućnost da se bave aktivnostima kakvim se bave deca u svim bezbednim zemljama sveta", dodaje ona.\nU Adrinom Društvenom centru za maloletnike bez pratnje postoji program vokacionih treninga, u okviru kojeg se tinejdžeri osposobljavaju za razne zanate. "Kursevi traju od mesec dana do tri meseca, pa ih u zavisnosti od toga koliko planiraju da se zadrže savetujemo koji kurs da upišu. Kada završe kurs, dobijaju međunarodno priznat sertifikat sa kojim mogu da traže posao i negde u Zapadnoj Evropi, što je njima i cilj", kaže Ilićeva.\nNazir i Zaman su tinejdžeri iz Avganistana koji pohađaju školu za osnovno obrazovanje odraslih "Branko Pešić" u Zemunu. Nazir je u Avganistanu prestao da se školuje kada je imao 13 godina, dok je Zaman prvo školsko iskustvo stekao u Srbiji. U okviru programa vokacionih treninga, Nazir i Zaman pohađali su kurs za automehaničare. "Živeo sam u ruralnom području gde je opasnije nego u gradovima, jer su teroristički napadi češći. U školu sam prestao da idem jer su nas Talibani presretali i zabranjivali nam. Takođe, oni su bili protiv učenja engleskog, tako da ga u školi nismo ni imali. Engleski koji sada znam naučio sam usput", priča Nazir. "Sada kada imamo sertifikat, planiramo da tražimo posao u Francuskoj."\nStručno uputstvo Ministarstva prosvete predviđa i da Stručni tim za inkluzivno obrazovanje na nivou škole osmisli Plan podrške uključivanju učenika/tražilaca azila, koji može da sadrži aktivnosti usmerene na odeljensku zajednicu i roditelje. "Ustanova organizuje dodatnu podršku učeniku u skladu sa resursima i postojećom zakonskom regulativom", objašnjava Snežana Vuković iz Ministarstva prosvete. "Plan podrške učeniku sadrži program adaptacije i prevladavanja stresa; program intenzivnog učenja srpskog kao stranog jezika na dopunskim časovima, ali i individualizaciju nastavnih aktivnosti kroz prilagođavanje rasporeda pohađanja nastave, didaktičkog materijala, metoda i načina rada".\nŠkole, sa druge strane, ove smernice mogu da isprate samo u određenoj meri. "U organizovanju nastave postupamo prema Stručnom uputstvu Ministarstva prosvete. Međutim, nije moguće da sprovodimo program prevladavanja stresa, jer se suočavamo sa jezičkom barijerom. Jedino što možemo je da prema deci budemo nežni, ali nikakva druga vrsta intervencije nije moguća bez posredstva prevodioca", kaže psiholog Biljana Mihailović. Psiholog Stefan Milutinović i stručni saradnik humanitarne organizacije ADRA ocenjuje da škole nisu pripremljene da postupaju prema specifično izrađenim individualnim planovima, koji su teško uklopivi u rigidnu školsku strukturu. "Treba raditi na izgradnji kapaciteta kod nastavnika. Takođe, jedan od načina da se efikasnost obrazovanja poboljša jeste traženje fleksibilnije šeme funkcionisanja, koja bi omogućila deci da se bolje uklope u školski raspored u odnosu na grupne odlaske i dolaske iz kampa", kaže Milutinović.\nENTUZIJAZAM KAO POGON: Jedan od glavnih izazova u realizaciji nastave jeste nedovoljan broj prevodilaca za maternji jezik dece koja pohađaju nastavu. U prevođenje su se tako uključili asistenti u nastavi, po obrazovanju najčešće psiholozi, koji su angažovani na praćenju dece u školu, pri čemu se pomažu engleskim. "U OŠ ‘Olga Petrov’ u Padinskoj Skeli u kojoj sam ja asistent u nastavi nema prevodilaca, tako da deci na engleski prevodim ja. Škola ima jednog asistenta, a ja obilazim svu decu koja su na nastavi", priča Stefan Milutinović. Nastavnici ističu da rad sa učenicima izbeglicama podrazumeva prekovremeni rad, dodatnu pripremu materijala i organizovanje časova srpskog jezika kao stranog van redovne nastave, za šta niko nije dodatno plaćen, i upozoravaju da entuzijazam neće trajati doveka.\nNa jugu Srbije, pedagoški asistenti koji ujedno posreduju i kao prevodioci angažovani su na volonterskoj bazi. Tamara Simonović u ime Grupe za decu i mlade Indigo iz Niša kaže da je za ove potrebe organizacija obučila 25 volontera i volonterki. "Zahvaljujući podršci UNHCR-a, Indigo je angažovao saradnice koje su od aprila održavale neformalne obrazovne aktivnosti sa decom u kampovima u Pirotu i Beloj Palanci, i pripremale decu za polazak u školu. Osim toga, zahvaljujući podršci UNICEF-a, sada su ove saradnice i pratioci dece u školama u Pirotu. Volonteri u Beloj Palanci, Pirotu, Dimitrovgradu, Vranju, Bujanovcu i Preševu pomažu deci posle škole da što bolje razumeju i savladaju nastavne sadržaje, napišu domaće zadatke, uključe se u nastavne i vannastavne aktivnosti u školama, upoznaju se sa vršnjacima i lokalnim zajednicama u kojima se nalaze", kaže Simonovićeva.\nVolonteri se služe engleskim jezikom, koji je većina dece u određenoj meri naučila na putu od svojih zemalja do Srbije, i čini se da svakodnevna komunikacija teče bez većih problema. "Moj zadatak je da budem sa decom dok su u školi. Dočekujem ih, ispraćam, komuniciram sa nastavnicima i decom ako ima nekih problema, vodim računa o tome da ne beže sa časa i da generalno budu bezbedni", kaže Maša Igić, volonterka u OŠ "Vuk Karadžić" u Pirotu. Sažetak sadržaja svakog časa obezbeđuje se u formi štampanog materijala na engleskom jeziku. Ostaje pitanje da li je engleski koji su deca mahom naučila usput dovoljan da bi zaista mogla da prate nastavu i uče iz materijala na stranom jeziku.\nIMITACIJA NORMALNOG ŽIVOTA: Uključivanje dece izbeglica u obrazovne programe nema primarno edukativnu, već socijalizacijsku komponentu, a čini se da upravo u ovom segmentu obrazovni programi za izbeglice najbolje funkcionišu. "Uključivanjem u školovanje, deci se omogućava i druženje sa vršnjacima i vraća osećaj normalnosti, bolje se strukturira vreme tokom njihovog boravka u Srbiji i podstiče psihofizički razvoj", kaže Gordana Vukašin. Jelena Ilić ističe da Srbija za većinu porodica nije željena destinacija, pa je teško govoriti o pravoj integraciji. "O integraciji može da se govori kada je lice dobilo azil i ostaje u Srbiji, ali ako izbeglica Srbiju i dalje smatra tranzitnom zemljom, prave integracije nema", ističe Ilićeva. "Sa druge strane, deca izbeglice pohađaju školu zajedno sa našom decom i stiče se utisak da su jako lepo prihvaćeni, izbeglička deca koja su u školama od početka 2017. krenula su da razumeju i govore srpski i polako se upoznaju sa kulturom zemlje u kojoj trenutno žive."\nPsiholog Biljana Mihailović ocenjuje da je za decu izbeglice posebno važan osećaj rutine i stabilnosti koji deca stiču odlaskom u školu, što je prvo ovakvo iskustvo u njihovom životu posle perioda intenzivnog stresa. "Deca koja su upisana u školu putuju od nekoliko meseci do nekoliko godina. U školi prvi put posle dugotrajne neizvesnosti i straha konačno rade nešto što im je primereno uzrastu. U tom smislu, polazak u školu je izuzetno važan za njihov psihosocijalni razvoj", kaže ona i dodaje da su razlike u životnom iskustvu lokalne i izbegličke dece velike.\n"Oni sada sede u istim školskim klupama, s tim što jedni idu kući, pa neće da jedu grašak i ljute se što nemaju najnoviji telefon, dok se drugi vrate u sumorni kamp gde mnogo njih živi na jednom mestu i onda se tamo trude da napišu domaći, pa sve tako dok roditelji ne odluče da je vreme da se ide dalje. Imali smo i situaciju da za vikend odu da pokušaju da pređu granicu, pa u ponedeljak dođu u školu modri. To su neuporediva iskustva", kaže Mihailovićeva. Ona ističe da đaci izbeglice pokazuju veliku motivaciju da uče i učestvuju u aktivnostima u školi. "Dešava se da dođu u školu i bukvalno jure nastavnike da predaju domaći zadatak, bez obzira na to što tog dana nemaju određeni predmet. Oni se, u stvari, otimaju za kontakt, za normalnost, da rade ono što treba da rade u tim godinama."


Radio TV Stara Pazova - Vunderkind iz Stare Pazove jedini predstavnik Balkana na Svetskom samitu mladih lidera u Čikagu\nVunderkind iz Stare Pazove jedini predstavnik Balkana na Svetskom samitu mladih lidera u Čikagu\nNa Svetkom samitu mladih liderki u Čikagu, koji počinje 20. jula i traje nedelju dana u organizaciji Univerzitet Ilinois, učestvovaće i mlada Staropazovčanka Ljubica Ognjenović, koja već u petak putuje u Ameriku sa svojom mentorkom, Srnom Subanović, nastavnicom biologije.\nLjubica Ognjenović, petnaestogodišnjakinja iz Stare Pazove biće jedini predstavnik Balkana na Samitu mladih svetskih liderki u Čikagu na kome će učestvovati 25 devojaka iz celog sveta.\nNakon što je stigao poziv na OŠ Simeon Aranicki, koju je Ljubica pohađala, uz prijavu je morala da napiše i 5 eseja društvu, položaju žena, o tome šta je po njoj najveći svetski problem i kako bi ga rešila i zahvaljujući njima je izabrana.Nije joj bio problem da piše na engleskom jeziku, jer ga odlično poznaje.\nLjubica je ustvari vunderkind, jer je od malih nogu pokazivala veliko interesovanje za mnoge oblasti, vrlo rano počela da čita i piše a njena majka koja je na nju veoma ponosna bila joj je uvek podrška.Učesnica brojnih takmičenja recitatora, iz književnosti i ekologije, polaznica Istraživačke stanice Petnica, pobednica Nacionalnog takmičenja Eko reporteri, nosilac Vukove diplome i đak generacije. Uvek je imala je podršku nastavnika i cele škole a za svoju mentorku na put je pozvala nastavnicu biologije Srnu Subanović.\nLokalna samouprava je finansijski pomogla odlazak ove mlade i vredne devojke u Ameriku, gde ona sa svojom mentorkom odlazi po prvi put i kaže da je zbog toga veoma srećna, ali i uzbuđena.


24sata.info - Šešić: Samo je SNSD podržavao štetne odluke visokih predstavnika\nAutor T. C. 17. 11. 2019. • 11:36\nDavor Šešić / 24sata.info\nOn je rekao da, zahvaljujući takvom ponašanju SNSD-a, Brčko više nije u sastavu RS, upravo zato jer su poslanici te stranke, kako je saopćeno iz SDS-a, omogućili da se promijeni Ustav BiH i uspostavi Distrikt.\n-To su pokušali i na posebnoj sjednici Narodne skupštine RS, ali su iz te priče izašli kao gubitnici. Tu sjednicu SNSD je ustvari sazvao kako bi dobio vremena za pregovore za formiranje Vijeća ministara - kazao je Šešić.\n-Protiv bonskih ovlaštenja je trebalo reagovati onda kada su korištena i kada su poslanici tražili da se zaštite funkcioneri iz Srpske koji su se našli na meti visokih predstavnika. SNSD to tada nije činio zato što su im upravo ta bonska ovlaštenja omogućila dođu na vlast i da sklone na stranu svoje političke protivnike iz SDS - podsjetio je Šešić, dodajući da je SDS jedina stranka koja je na svojoj koži osjetila bonska ovlaštenja.


Inkluzivno obrazovanje za svako dete\nBeograd, 25. oktobar 2021. – U Srbiji je je još uvek mnogo dece iz osetljivih grupa, posebno dece sa smetnjama u razvoju i /ili invaliditetom i dece iz romske zajednice, koju obrazovani sistem u zemlji nastoji da integriše u redovno obrazovanje i školski sistem.\n„Obrazovne ustanove u Srbiji imaju zakonsku i profesionalnu obavezu da se prilagode svakom pojedinačnom detetu, kako bi svaki učenik dostigao svoj maksimalni kognitivni, emocionalni i socijalni razvoj. Zato smo novom Strategijom razvoja obrazovanja i vaspitanja do 2030. godine projektovali dalji pravac razvoja inkluzivnog obrazovanja, a ovim projektom ćemo uspostaviti dodatne mehanizme podrške koji uključuju različite profesionalce, usluge,\ninstitucije, pristupe i načine rada“, rekao je prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Branko Ružić.\nLast updated: 26. Oktobar 2021. 09:29\nOva stranica načinjena je i održava se uz finansijsku pomoć Evropske unije. Za njenu sadržinu isključivo je odgovoran ugovarač projekta UNICEF Srbija, i ta sadržina nužno ne predstavlja stavove Evropske unije © 2019 Inkluzivno obrazovanje za svako dete.


Novine u kadetskom šahu Beograda\n12.01.2016 / ŽFM Nestorović, Irena (1985)\nPoštovani Vladice, roditelji budućih šahista i šahisti!\nU prilici sam da napišem interesantna, ovaj put pozitivna dešavanja, vezana za kadetski šah u Beogradu u poslednjih godinu dana.\nProšle godine, u isto ovo vreme, saznala sam da je šah uvršćen u kalendar takmičenja u smotri učenika osnovnih škola. Velika stvar za šah, ali su učenici iz Beograda imali najnepovoljnije takmičarske uslove u odnosu na brojnost i kvalitet. Takmičenja su održana po tada propisanim uslovima uz velike teškoće i nejasnoće i kod Opštinskih a naročito je problema bilo na Prvenstvu Grada, odnosno Beogradskog okruga.\nOdmah po odigravanju turnira, održani su zvanični sastanci Omladinske komisije u proširenom sastavu u prostorijama Šahovskog saveza Beograda na kojima su prisusvovali predavači šaha u Beogradskim osnovnim školama, ali i predstavnici omladinskih klubova. Iznete su loše strane završenih takmičenja i dati predlozi za izmene u sistemu takmičenja za učenike iz Beograda. Veliki posao tada je obavio g-din Siniša Slavić koji je sve naše predloge uobličio u završni tekst i naravno, rezultat nije izostao.\nNaši predlozi i izmene su prihvaćeni u velikoj meri i moje skromno mišljenje je da smo dosta toga uradili što se tiče ovog važnog takmičenja.\nNa istim sastancima je bilo još dobrih predloga, posebno je bio zanimljiv predlog g-dina Miloša Peovića, nastavnika nemačkog iz Zemuna, koji je predložio da se Prvenstvo Beograda u okviru Akcije „Šah u škole“ odigra daleko ozbiljnije nego što je to bilo do tada. Da se igra pet ili šest dana, turnirski tempo, identično redovnom šahu na Prvenstvu Srbije i da se rejtinguje u starijim grupama što bi uključivalo i potrebnu upisninu za turnir. U načelu svi su bili za: i predstavnici Saveza Beograda i prisutni predstavnici šahovskih škola i klubova.\nMeđutim, do decembra 2015 godine nije bilo zvaničnih pomaka niti raspisa šahovskog saveza Beograda za Pojedinačno prvenstvo osnovnih škola Beograda u šahu. A onda je održan sastanak, u vreme održavanja Juniorske i Kadetske lige Beograda. Na sastanku prisutni: Dragan Kotevski – direktor šahovskog saveza Beograda, predsednik Omladinske komisije – Matijašević Milutin, član iste komisije – Peović Miloš, vm Tadić Branko, Lukić Marija, Josipović Dragan, Francuski Bane i moja malenkost.\nIzneti su vrlo interesantni zaključci, predlozi i primedbe:\n1. Neki od članova omladinske komisije nikada ne prisustvuju sastancima pa se rad komisije svodi na rad predsednika Matijašević Milutina i člana Peović Miloša. Predlog je da se promeni sastav Omladinske komisije i da svi članovi budu uključeni u omladinski šah u Beogradu. Bilo je i predloga da Omladinsku komisiju ne čini pet članova kao dosad, već da se u rad komisije mogu uključiti predstavnici svih omladinskih klubova.\n2. Najvažniji je bio dogovor oko Prvenstva Beograda (Akcija „Šah u škole“). Postignut je dogovor da će se turnir održati u šest dana, a ne samo za vikend kao što je bilo do sada. Odigraće se devet kola i turniri u starijim grupama će biti rejtingovani. Upisnine će biti načelno 1000,00 din., za plasirane sa Opštinskih takmičenja i duplo više za one koji se nisu plasirali, a žele da igraju turnir. Turnir će se igrati za vreme zimskog raspusta i to u njegovoj drugoj polovini oko 10. februara. Škola organizator bi trebalo da bude na dobrom mestu, centar Grada ili na Opštini Novi Beograd, a obavezu su na sebe preuzeli g-din Kotevski i Matijašević. Ovim će Beograd imati najozbiljniji kvalifikacioni turnir za prvenstvo Srbije.\n3. Istovremeno je razgovarano da se organizuje i Prvenstvo Beograda u ubrzanom šahu kao poseban turnir sa koga bi se deca plasirala na Prvenstvo Srbije u ubrzanom šahu.\nOčekujemo da se sastanak Omladinske komisije u proširenom sastavu održi do kraja januara i da se u isto vreme objave raspisi predloženih turnira – pre svega za redovni šah, a nadamo se uskoro i za ubrzani šah.


Jako loša vest po Kurtija da Vašingtonski sporazum i dalje važi - Kosovo Online\nJako loša vest po Kurtija da Vašingtonski sporazum i dalje važi\n10. Maj 2021. • 13:30\nOsnivač i predsednik tink-tenk organizacije "Ist-vest bridž" Jovan Kovačić za Kosovo onlajn kaže da su Evropska unija i Sjedinjene Američke Države preopterećene brojnim unutrašnjim problemima tako da njihov fokus neće biti preusmeren na Zapadni Balkan.\nPo njegovim rečima, uticaj Evropske unije na ovaj region biće vršen pre svega diplomatskim putem i ističe da rešenje kosovskog problema može da bude pronađeno samo u koordinaciji Vašingtona i Brisela.\n“Brojni unutrašnji problemi opterećuju kako Evropsku uniju tako i SAD. Uticaj Brisela na Zapadnom Balkanu pre svega će se ogledati kroz diplomatske pritiske koji ne daju brze rezultate. Sukob u regionu nikome ne ide u korist, a rešenja za kosovsko pitanje mogu da budu pronađena samo u koordinaciji Brisela i Vašingtona”, kaže Kovačić.\nKovačić kaže da je Srbija ojačala svoju poziciju na međunarodnoj sceni u poslednjih par godina kroz dosledno sprovođenje svojih obećanja i ističe da kosovski političari još uvek nisu shvatili da u dijalogu sa Beogradom moraju da budu spremni na teške i bolne kompromise.\n“Albanska strana još uvek ne shvata da će u pregovorima sa Srbijom morati da podnese velike i teške kompromise. Jako loša vest za Aljbina Kurtija je i to što Vašingtonski sporazum nastavlja da važi, tako da će se na prištinske političare nastaviti konstantan diplomatski pritisak. Takođe ostaje da se vidi koliko će predizbornih obećanja Aljbin Kurti ispuniti, a postavlja se i pitanje koliko su dobri odnosi kosovskih Albanaca sa Albanijom i njenim premijerom Edijem Ramom za koga ne verujem da je zaboravio Kurtijeve zapaljive izjave”, kaže Kovačić.\nOn ističe da je Aljbin Kurti pokazao nespremnost za nastavak dijaloga što će rezultirati dodatnim pritiscima na Prištinu.\n“Građani Kosova nisu dobili viznu liberalizaciju, što se po mojoj proceni neće ni desiti u bliskoj budućnosti. Aljbin Kurti je pokazao nespremnost za nastavak dijaloga a u prethodnom periodu odbio je i nekoliko poziva iz Bele kuće što nije prošlo nezapaženo. Srbija je u poslednjih par godina pokazala spremnost da ispuni svoja obećanja i sprovede dogovore postignute u međunarodnoj politici i time je znatno ojačala svoju poziciju. Uticaj Evropske unije na region ogledaće se pre svega u konstantnim diplomatskim pritiscima, ali i uz dodatno političko angažovanje”, kaže Kovačić.\nGrubješić: Smanjeno angažovanje EU na Balkanu otvorilo prostor drugima\nSuzana Grubješić iz Centra za spoljnu politiku za Kosovo onlajn kaže da izveštaj Žozefa Borelja koji preporučuje pojačano angažovanje Evropske unije na Zapadnom Balkanu govori o geostrateškim ciljevima unije.\nGrubješić ističe da je povod za razmatranje situacije u regionu primetno razočaranje u proces evrointegracija kao i dodatni uticaj drugih međunarodnih sila u regionu.\n"Na sastanku šefova diplomatije Evropske unije kao i na sutrašnjem sastanku Saveta za opšte poslove jedna od tema biće pojačan uticaj EU na region. Smanjeno angažovanje EU na Zapadnom Balkanu je otvorilo prostor drugima - Rusiji, Kini i arapskim zemljama kojima evrointegracije regiona nisu u interesu. Evropska unija je shvatila da je njen uticaj na region Balkana deo njenih geostrateških ciljeva. Pojačan uticaj Brisela na Balkanu uslovljen je otpočinjanjem pregovora Albanije i Severne Makedonije, ubrzanjem procesa evropintgracija Srbije i Crne Gore, liberalizacijom viza za građane Kosova i dobijanjem statusa kandidata za članstvo Bosne i Hercegovine“, kaže Grubješić.\nEU Zapadni Balkan Srbi Kosovo Suzana Grubješić Jovan Kovačić\nOdalović: EU pokazala nemoć kada je u pitanju odnos Prištine prema dijalogu\nGeneralni sekretar Narodne Skupštine Srbije Veljko Odalović izjavio je da je Evropska unija pokazala nemoć kada je u pitanju odnos Prištine prema dijalogu.


Ovo obaveštenje je prvo "zvanično" obraćanje zaposlenima u kompaniji u Vranju. Nakon dvomesečnih spekulacija i potvrda iz državnog vrha italijanska fabrika definitivno odlazi iz Vranja, dok će zaposleni moći da ostvare pravo na naknadu preko Nacionalne službe za zapošljavanje, objavio je danas Vranjski onlajn magazin (VOM).\n- Što se tiče Geoksa, dve stvari su tu važne, morali smo prvo da privlačimo investitore, danas imamo kapitalne investicije, danas je drugačije, ali pomoću subvencija smo imali zaposlene. Što se tiče radnika Geoksa , u 15. ili 20. septembra idem u Vranje, većina radnika će dobiti posao, razgovaramo sa Nemcima i Turcima, imaće i veće plate. Rešićemo taj problem - rekao je sinoć predsednik Vučić za RTS.


Odgovor iz SNSD Crnatku: Nema NATO vježbe, a kamatna stopa na berzi bila bi niža da se Srpska ne nalazi u BiH @ Cafe.ba\nJedino opozicija u Republici Srpskoj na negativan način komentariše činjenicu da je Srpska uspjela da kao samostalan subjekt na Londonskoj berzi emituje obveznice u vrijednosti od 300 miliona evra.\nIstovremeno, predsjednik Privredne komore Srbije Marko Čadež i ministar finansija Crne Gore Milojko Spajić komentarišu da je to veliki uspjeh i rezultat za Republiku Srpsku.\nTo je za Srpskainfo rekao Radovan Kovačević, portparol SNSD i savjetnik srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika, komentarišući navode iz saopštenja za javnost potpredsjednika PDP Igora Crnatka, koji je rekao da na današnjoj sjednici Narodne skupštine očekuje istinu o zaduženju RS i ko su oni koji će na tom poslu zaraditi 150 miliona KM.\n– Kamatna stopa koju je RS uspjela da postigne od 4,75 odsto bila bi sigurno mnogo niža da se Srpska ne nalazi u okviru BiH – kaže Kovačević.\nPodsjetio je javnost da su Crna Gora i Srbija, kada su svojevremeno izlazile na Londonsku berzu, ostvarile kamatnu stopu od čak 11 odsto, odnosno devet odsto.\n– Sve to govori o tome kakav je rezultat i uspjeh RS ostvarila. Sve je to urađeno u okolnostima kada nas je Međunarodni monetarni fond ucjenjivao sa konkretno tri prenosa nadležnosti sa Srpske na BiH, da bismo ostvarili kreditni aranžman. Doduše, po povoljnijim uslovima, ali po izuzetno negativnim uslovima po status Republike Srpske. Mi smo se tome usprotivili i uspjeli smo sami na svjetskom tržištu, na Londonskoj berzi, da ostvarimo značajan rezultat za RS – kaže Kovačević.\nIgor Crnadak je poručio i da od vlast u Srpskoj i Milorada Dodika očekuje da javnost informišu o „vojnoj vježbi u okviru koje će za koji dan Republikom Srpskom patrolirati stotine NATO vojnika uz nadlijetanje NATO helikoptera“.\nIstovremeno, iz Ministarstva odbrane BiH su saopštili da se ne radi o vježbi sa NATO, nego sa vojnicima SAD. Radovan Kovačević tvrdi da je to ogromna razlika.\n– Ne postoji apsolutno nikakva NATO vježba, niti bi Milorad Dodik i SNSD ikada pristali na NATO vježbu. Trenutno se u BiH na nekoliko lokacija, uključujući i Manjaču, održava bilateralna vojna vježba OS BiH i Vojske SAD. Moram odmah da napomenem da će vjerovatno u toku sljedeće godine ista takva bilateralna vježba biti održana i sa Vojskom Republike Srbije. Isto će se održavati na Manjači – kaže Kovačević.


Udruženje poslovnih žena Srbije obeležava 20 godina poslovanja - Nira Press\nPočetna » Udruženje poslovnih žena Srbije obeležava 20 godina poslovanja\nUdruženje poslovnih žena Srbije obeležava 20 godina poslovanja\nUdruženje poslovnih žena Srbije (UPŽ) obeležava 20 godina postojanja i rada na podršci, edukaciji i umrežavanju poslovnih žena. U jubilarnoj godini UPŽ će dvanaesti put dodeliti nagradu „Cvet uspeha za ženu zmaja“ najboljim preduzetnicama 30. oktobra, u Operi i teatru „Madlenianum“ u Beogradu.\nSa prošlogodišnje dodele nagrada „Cvet uspeha za ženu zmaja“\nU toku dve decenije Udruženje je realizovalo 140 projekata, 4900 žena je završilo različite edukacije za počinjanje biznisa. UPŽ ima 900 članica širom Srbije, a 118 žena su podstakli na dalje uspehe, odajući priznanje za njihov rad kroz nagradu „Cvet uspeha za ženu zmaja“.\n”Naš dugogodišnji posvećeni rad je doveo do toga da se žensko preduzetništvo prizna kao ekonomska, a ne socijalna kategorija, jer je kroz širok spektar aktivnosti UPŽ postao vidljiv doprinos preduzetnica privredi Srbije“, rekla je dr Sanja Popović Pantić, predsednica UPŽ.\nU jubilarnoj godini postojanja UPŽ će dvanaesti put dodeliti nagradu „Cvet uspeha za ženu zmaja“ najboljim preduzetnicama u Srbiji, 30. oktobra. Specifičnost ovogodišnjeg izbora je što se od dosadašnjih 118 dobitnica bira samo jedna kategorija „Žena zmaj nad zmajevima“. U najuži izbor je ušlo 19 zmajica a imena nagrađenih biće saopštena na svečanosti u Operi i teatru „Madlenianum“ u Beogradu.\nNovina je da će priznanje biti dodeljeno i velikim kompanijama, koje primenjuju 5. princip Ujedinjenih nacija za osnaživanje žena i koje su pružile najbolji model uključivanja žena u lance dobavljača, a u kategoriji „Rodno najsenzitivnija kompanija“.


Da nije pevacica???\nNaslov: Da nije pevacica??? Ned Dec 28, 2008 12:23 am\nNadam se da svi znamo kako je uspesno pocela svoju karijeru..Pogledajte gde je stigla...Zamislite da nije pevacica i glumica....xmmm...koji biste joj posao dodelili...Razmislite dobro.....cmokKk...........\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Ned Dec 28, 2008 1:49 am\npa neznam msm nishta mi nepada na pamet shta bi ona bila da nije pewachica,glumica????\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Ned Dec 28, 2008 1:08 pm\nPa bila bi pisac werowatno... Weć je napisala jednu knjigu,pa pretpostawljam da bi to radila...\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Ned Dec 28, 2008 5:22 pm\nda, moyda modni kreator\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Ned Dec 28, 2008 9:42 pm\nne verujem da bi bila profesionalni pisac.....nije to u njenom stilu...ne ide joj uz karakter....pre bi joj to bio hobi kao meni....(izasle mi mnoge pesme u casopisima...i sad i ja pisem knjigu...mislim imam pesme...ali pripreme u toku...)...tako da mozda tekstopisac.....voditelj.....ljvp\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Pon Dec 29, 2008 2:02 am\npre ce anny biti modni kreator\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Pon Dec 29, 2008 12:51 pm\ni ja se slazem...pa Annie i jeste modni kreator ali se time ne bavi ozbiljnije i profesionalnije....kao npr.sto se bavi glumom i pevanjem....\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Pon Dec 29, 2008 6:34 pm\nSlazem se....modni kreator....\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Pon Dec 29, 2008 8:09 pm\nxm...ne znam sta bi dul bila!pa ona se pojavila na malim ekranima sa 6 godina,jel?To je veery big uspeh...\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Pon Dec 29, 2008 9:20 pm\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Uto Dec 30, 2008 12:21 am\nja mislim d abi Dul mogl da bude pisac ali samo pesama za RBD,a Anny je odni kreator\nmsm nemam pojma shta bi mogla drugo da bude\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Uto Dec 30, 2008 11:21 pm\npa da........da pomaze u pisanju i komponovanju pesama,a ne profesionalno da se bavi kao pisac....slazem se za annie da bude kreator.....kiss\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Pon Jan 26, 2009 8:52 pm\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Uto Jan 27, 2009 4:42 pm\nJa msm da bi ona bila ili pisac ili glumica!!!\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Ned Mar 22, 2009 5:27 pm\nNaslov: Re: Da nije pevacica??? Sre Apr 29, 2009 11:10 pm\npa...nek bude modni kreator!!!\nNaslov: Re: Da nije pevacica???


Pljačka građana po nalogu stranaka\nBlic\t27.11.2008 03:04\nDa sada već bivši direktor beogradskog aerodroma Bojan Krišto nije pogrešio i izazvao nezadovoljstvo zaposlenih kad je njima smanjio plate a sebe nagradio sa 11.500 evra, i danas bi bio direktor, a stranka koja ga je postavila zadovoljno bi uživala u partijskom plenu. Ovako, sve se saznalo - Krišto je pod političkim pritiskom podneo ostavku, Vlada se najavom kontrole pere od zloupotreba, a stranke traže utvrđivanje kršenja zakona. Problem je, međutim, ostao jer, kako kaže Verica Barać, predsednica Saveta za borbu protiv korupcije, „u svakom javnom preduzeću postoji po jedan Krišto“.\nNajnovija afera sa bahato visokim nadoknadama za rad menadžerima u Aerodromu samo je još jedan dokaz da stranke javna preduzeća sistematski koriste za svoje finansiranje. Jer, ovo nije prva otkrivena malverzacija u ovom preduzeću. Setimo se samo renoviranja VIP salona, za koji je potrošeno neverovatnih dva miliona evra, a uloga tadašnje resorne ministarke i funkcionerke DS Marije Rašete Vukosavljević još nije rasvetljena na sudu. Primera radi, novac je tada isisavan iz Aerodroma, odnosno budžeta Srbije tako što je četvorosed vredan 35.000 dinara plaćen 982.000, a držač za salvete 12.342 dinara. I tako redom.\n- Stranke se sistematski s javnom imovinom ponašaju kao sa partijskom svojinom. Mi ništa ne znamo o načinu na koji oni posluju ovim preduzećima jer rade netransparentno i nikome ne dozvoljavaju kontrolu. Među strankama u Vladi prosto postoji saglasnost da im to pripada. Kada je afera izbila, svi su počeli da insistiraju na ostavci i na vraćanju para samo da bi se sve zataškalo - kaže Baraćeva za „Blic“.\nOna naglašava da je najveći problem taj što nezavisne institucije nemaju nikakav pristup poslovanju javnih preduzeća, što Skupština ne dobija izveštaje budžetske inspekcije već godinama, a trebalo bi dva puta godišnje da poslanike obaveštava o tome kako se koristi novac građana. Sve dok se ne uvede redovna sistemska kontrola trošenja budžetskih para i rukovanja javnom imovinom, stranke će moći da potkradaju građane nesmetano. Moraće samo da paze da ne naprave grešku kao Bojan Krišto i ne naljute podređene da bi mogli da nastave sa bahatim trošenjem budžetskih sredstava.