Savez organizacija amputiraca Srbije sa promenljivim uspehom deluje oko sedam godina. Promenljivost se ogleda u vrsti aktivnosti koje se na nivou našeg Saveza realizuju. Na osnivackoj skupštini 21. februara 2009. godine smo imali ugledne goste koje je predvodio tadašnji Ministar, gospodin Ljajic a u pratnji mu je bio njegov prvi pomocnik gospodin Pešic. Tokom rada osnivacke skupštine našeg Saveza dobijena su velika obecanja od pomenutih gostiju, ali sve je nažalost naših lokalnih organizacija ostalo samo na tada datim obecanjima. Uprkos izostaloj pomoci mi delujemo i delovacemo za dobrobit clanstva u lokalnim organizacijama. Danas Savez ima 18 lokalnih organizacija koje u svom clanstvu imaju oko 6.000 clanova. Tacan broj je veoma teško predstaviti jer se svaki dan u neku od lokalnih organizacija uclani nova osoba sa amputacijom od onih 5 – 7 gradana u Srbiji kojima se svakog dana aputira noga, ruka ili dojka.\nDelovanje našeg Saveza je vezano za društvenu brigu o osobama sa amputacijama u Srbiji kao clanovima u nekoj od lokalnih organizacija. Naš Savez se veoma malo bavi o socijalnom problematikom jer za takvo staranje postoje druge Državne institucije koje svoje poslove relativno dobro obavljaju.\nNaša opredeljenja se mogu podeliti u nekoliko osnovnih grupa na osnovu onoga šta se na kraju želi postici.\n1. Želimo da naše clanstvo bude obuhvaceno svim zakonski rešenjima koja se odnose na osobe sa invaliditetom u Srbiji.\na. Globalno imamo sve što imaju ostale grupacije osoba sa invaliditetom, ali konkretno smo i posle pet godina delovanja na samom pocetku jer skoro sva dogovorena prava se na nas osobe sa amputacijama i ne odnose.\nb. Uvek imamo velikih problema da dokažemo da smo i mi osobe sa invaliditetom koje imaju sve atribute osoba sa invaliditetom, samo što u postojecim zakonskim rešenjima nije navedeno da se zakonsko rešenje odnosi i na nas osobe sa amputacijama.\n2. Prava naših clanova na lokalnom nivou se veoma razlicito tretiraju i najcešce zavise od nekog pojedinca u lokalnoj samoupravi koji je na položaj da može neograniceno odlucivati odredila neka politicka vecina. Pa posle svakog održanog izbora imamo velikih problema da tamo nekom politickom faktoru moramo objašnjavati sve od pocetka a uglavnom objašnjavamo da smo mi ipak osobe sa invaliditetom. Objašnjavamo da odnos prema nama nije politicko pitanje, vec je to pitanje koje se mora podrazumevati uprkos cinjenici što to ne reguliše neki doneti Zakon o udruženjima osoba sa invaliditetom u Srbiji. Kada se jednog dana, a nadamo se uskoro, i navedeni Zakon biti donet i da ce se u svim postojecim zakonima uneti i to da se navedeni zakoni odnose i na nas osobe sa amputacijama u Srbiji.\n3. Donetim Zakonom ce se rešiti i naš status koji se odnosi na obaveze koje Država i svi niži organi vlasti u Srbiji imaju prema udruženjima osoba sa invaliditetom pa i prema našim udruženjima ciji clanovi su osobe sa amputacijama.\n4. Posmatrajuci problematiku naših clanova u lokalnim organizacijama situacija što se tice socijalnog statusa pojedinca je nešto mnogo bolja od navedenog statusa lokalne organizacije pa i samog Saveza. Pojedinac ima mnogo bolje rešno pitanje ostvarljivih prava kao osoba sa ampautacijom, ali i tu ima mnogo samovolje pojedinaca koji imaju to pravo da sami o svemu odlucuju. Navedeno se odnosi na nacin utvrdivanja invaliditeta. Utvrdivanje invaliditeta se donosi na osnovu nekog procenjenog % ( koji je veoma promenljiv jer se u navedeni % cesto unosi i mnogo drugih elemenata koji najcešce nemaju veze sa utvrdenim invaliditetom). Unosi se i mesto gde je nastao invaliditet, pa i ima veze sa nekim patriotizmom, oslobodijackim ratovima i cesto se i pravo koristi tako što je nasledno kroz više generacija u istoj porodici. Kada se sagleda pomenuto pravo pojedinca imamo da je odredeno pravo za isti telesni invaliditet veoma razlicito i da pojedinci imaju mnogo veca prava od drugih samo zato što se primenjuju merila koja nisu ista za svaku osobu sa invaliditetom (narocito sa amputacijom) u Srbiji.\n5. Trajno opredeljenje našeg Saveza je da u svom sastavu ima što je moguce više lokalnih organizacija ciji clanovi su osobe sa amputacijama. Osnovni zadatak je da tako radimo da u nekoj skorijoj buducnosti u svakom upravnom okrugu u Srbiji imamo bar jedno lokalno udruženje. Gledano malo dalje treba raditi da svaka osoba sa amputacijom u Srbiji bude clan nekog lokalnog udruženja osoba sa amputacijama ( u svakom gradu i svakoj opštini da imamo jedno registovano lokalno udruženje osaba sa amputacijama).\n6. Ostvarivanje našeg osnovnog cilja koje sam gore naveo je vezano za svakog posetioca našeg sajta i za svakog našeg clana u nekoj od postojecih lokalnih organiazcija u Srbiji. Ovo treba da bude zvanican poziv svakoj osobi sa ampautacijom u Srbiji da se javi na:\na. elektronsku adresu našeg Saveza: savez@s-amputirci-s.org\nb. telefonom: 062-883-5961\n7. Kada posetite naš sajt i vidite mogucnost da postanete clan nekog lokalnog udruženja na vama je samo da se javite na adresu našeg Saveza ili diretno na adresu lokalnog udruženja koje je Vama najbliže. Osobe sa amputacijama koje žele da se uclane u neku lokalnu organizaciju u svom mestu stanovanja, a takvo udruženje ne postoji imaju mogucnost da se jave na navedene adrese našeg Saveza gde ce se obraditi sve pristigle prijave. Za vašu informaciju po Zakonu o udruženjima gradana u Srbiji za osnivanje nekog udruženja je potrebno minimalno tri osobe pa se udruženje može osnovati. Praksa je pokazala da na osnivanju novog udruženja bude mnogo više osoba od onih koje Zakon zahteva. Pored Vas osoba sa amputacijama clanovi u vašim udruženjima mogu biti i osobe sa nekim od invaliditeta i osobe koje nemaju invaliditet.\nPoštovani posetioci našeg sajta Ja vam se u ime našeg clanstva zahvaljujem na poseti sa nadom da ce te naci vremena da u posetu pozovete osobe sa amputacijma iz vašeg bližeg ili daljeg okruženja.\n„Jačanje političkog učešća osoba sa invaliditetom u Srbiji“\nPoziv na sajam ,, jednaki,,\nZapisnik sa sednice UO SAS 2020\nZapisnik sa 10. redovne godišnje skupštine


Vučić s Pahorom: Verujem da ćemo imati podršku Slovenije za Kosovo i Metohiju - Sputnjik Srbija\n16:16 25 Septembar 2020\nVučić s Pahorom: Verujem da ćemo imati podršku Slovenije za Kosovo i Metohiju\n12:22 28.01.2019 (osveženo 12:34 28.01.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio da je sa predsednikom Slovenije Borutom Pahorom razgovarao o unapređenju bilateralne saradnje dveju zemalja na političkom i ekonomskom planu, o rešavanju pitanja KiM i zahvalio mu na podršci evropskom putu Srbije.\nPredsednik Srbije je rekao da je na tom putu ključan odnos Beograda i Prištine i da je i o tome razgovarao sa Pahorom — o pronalaženju rešenja koje bi garantovalo sigurnost, budućnost i mir ako dođemo do takve pozicije. Vučić je rekao da smo danas vrlo daleko od toga zbog anticivilizacijskih taksi Prištine na srpsku robu.\n„Ako Beograd i Priština budu došli do dogovora, nadam se da ćemo imati podršku Slovenije. Želimo da glas Slovenije bude još snažniji u Briselu, u EU.“\n„Cenimo poziciju Slovenije u regionalnim pitanjima i njemu sam lično zahvalan za proces Brdo—Brioni, jer takva inicijativa doprinosi stabilizaciji prilika u ovom regionu“, rekao je Vučić.\nKaže da će predstojeći sastanak u okviru tog procesa biti održan u Tirani 8. i 9. maja, što će biti značajno za ceo region.\n„Razgovarali smo o evropskom putu Srbije, imali smo značajnu podršku Slovenije za evropski put Srbije, pošto su brojni eksperti učestvovali u pružanju pomoći Srbiji u tom procesu.“\nVučić je preneo da je rečeno kako je potrebno da se taj evropski put Srbije ubrza.\nPahor: Podrška EU putu i dijalogu Beograda i Prištine\nSlovenija podržava ambicije Srbije da postane članica EU i podržava dijalog Beograda i Prištine, jer on nema alternativu, poručio je Pahor.\nOn je podsetio da je pre 10 godina, kada je o Srbiji govorio u Evropskom savetu, rekao da nakon što je Hrvatska ušla u EU, i Srbija mora što pre da postane njena članica. To, istakao je, zavisi od pregovora sa EK, ali Srbija ima podršku Slovenije na tom putu.\nU tom smislu, rekao je da mu je bilo važno da još jednom čuje od Vučića njegov lični stav i stav srpske države u angažovanju u rešavanju otvorenih pitanja u pregovorima sa EK, kako bi proces bio što brži.\n„To se tiče odnosa u regionu, u prvom redu se odnosi na dijalog Beograda i Prištine. Kao tvoj i prijatelj tvoje države podržavam taj dijalog i ne vidim nikakvu alternativu dijalogu. Ne znam kako i kada će se to završiti, to zavisi od bilateralnih razgovora i pregovora dveju strana, ali ono što može Slovenija da pomogne, kao prijatelj sa svim narodima i državama u regionu, ja sam ponudio iskrenu podršku“, rekao je Pahor, obraćajući se Vučiću.\nDodao je da će o tome biti reči na sastanku procesa Brdo—Brioni 7. i 8. maja u Tirani.\nSlovenija će učiniti sve kako bi Srbi u toj zemlji sačuvali identitet, izjavio je Pahor.\n„Što se tiče državljana Slovenije koji su srpske nacionalnosti, Slovenija će učiniti sve što je u njenoj mogući kako bi ti naši državljani imali mogućnost da očuvaju svoj identitet“, rekao je Pahor.\nU Palati Srbija su prethodno održani razgovori delegacija Srbije i Slovenije, koje su predvodili predsednici Vučić i Pahor, kao i razgovor predsednika dveju zemalja u „četiri oka“, preneo je Tanjug.\nSlovenački predsednik će se danas obratiti i na Posebnoj sednici Skupštine Srbije i sastaće sa predsednicom Skupštine Srbije Majom Gojković.


RASTAVLJAJU GA U DELOVE Evo kako će Stari savski most biti prebačen do Ade i da li je to ISPLATIVO - Beograd24\nAutor Redakcija Beograd24\t On Aug 3, 2018\n– Neko bi trebalo dobro da proceni ima li koristi od ukljanjanja Savskog mosta i prebacivanja konstrukcije na drugu lokaciju. Pod tim ne podrazumevam samo materijalnu isplativost, već šta će se uložiti, a šta dobiti. Inače, premeštanje nekog mosnog prelaza samo po sebi nije ništa loše – kaže za “Blic” Ivan Rašković iz Društva arhitekata Beograda.\n– Ne znamo koliko će novca biti potrebno, ali svakako je izvesno da novi most košta tri puta više od premeštanja starog, a mislim da je daleko bolje da se postojeći prelaz upotrebi za takvu svrhu nego da se baci u staro gvožđe – navodi direktor CIP-a Milutin Ignjatović.\nMnogi ga zovu i “tramvajski most”\nMnogi ne mogu da zamisle kako će izgledati celokupna akcija… Ipak, nadležni tvrde da će Stari savski most u delovima biti prebačen do Ade Ciganlije.\n– On će se kretati vodenim putem, trudićemo se da ga rastavimo na što veće delove. Ideja je da se ceo luk, odnosno ceo raspon od 105 metara premesti i ostavi raspon od 50 metara da se odjednom premesti – objasnio je za RTS Dejan Srejić, projektant u CIP-u.\n– Imajući u vidu u kakvom su stanju i koliko ih ima, ne vidim ništa sporno u vezi sa prebacivanjem mosta, niti tu može doći do nekih tehničkih problema. Ipak, prvo treba da se ispita teren, prevashodno zbog mogućih zaostalih eksplozivnih naprava, te od Grada zavisi kako će se dalje odvijati dinamika poslova – zaključuje Ignjatović.\n– Praksa premeštanja mosnih prelaza nije zabeležena ni kod nas, ni kod zemalja u okruženju – kaže Vujanić, dodajući da će samo premeštanje bez dileme doneti velike izdatke.\nFoto MITAR MITROVIĆ / RAS SRBIJA\nada ciganlijasavski most\nBEOGRADAvgust pun lepih sadržaja za decu: Predstave, kreativne radionice, koncerti, maskenbal…\nNoćno kupanje na “Tašmajdanu” za vikend


Radio Slobodna Evropa - Sputnjik Srbija\n02:55 13 Maj 2021\nOdustaje li Amerika od specijalnog „oružja“ protiv Rusije\nAdministracija predsednika SAD Donalda Trampa podnela je nacrt budžeta za 2020. godinu koji predviđa smanjenje sredstava za inostrane programe za 22 odsto, uključujući i ukidanje tri servisa Radija Slobodna Evropa (RSE).\n„Slobodna Evropa“ se vraća u Rumuniju i Bugarsku, da se „bori protiv lažnih vesti“\nRadio Slobodna Evropa (RSE) saopštio je danas da će ponovo početi da radi u Rumuniji i Bugarskoj, kako bi, kako tvrde, stali na kraj lažnim vestima i borili se protiv lošeg novinarstva.\nTito bi umeo da sedi na dve stolice\nZahvaljujući tribini na kojoj je učestvovao sa nemačkom nobelovkom Hertom Miler, književnik Ivan Ivanji postao je interesantan nekoj novoj publici. Titov prevodilac za Sputnjik govori i o tome kako je upoznao Putina, kako bi danas izgledao njihov susret, kao i o rusko-nemačkim i srpsko-nemačkim odnosima.\nSimonjanova: Da može, Stejt department bi nam zabranio da dišemo\nGlavni i odgovorni urednik RT Margarita Simonjan izjavila je agenciji RIA Novosti da je ne iznenađuje blokada naloga televizije na Fejsbuku prema žalbi jedne od jedinica koju finansira američki Stejt departmenta radija „Slobodna Evropa“.\nAmerički političari nastavljaju borbu protiv RT\nAmerički zakonodavci priznaju da je broj gledalaca ruskog televizijskog kanala RT znatno porastao u poslednjih nekoliko godina i da se sam televizijski kanal pretvorio u punopravnog učesnika u informacionom prostoru ne samo u Evropi nego i u SAD, piše „Vašington tajms“.\n„Slobodna Evropa“ otpustila novinara zbog snimka ubistva civila\nNakon 25 godina rada, novinar „Slobodne Evrope“ otpušten je zbog objavljivanja snimka ekshumacije tela četvoro ljudi u Donbasu, koje su navodno ubili pripadnici bataljona Ajdar.


Tamindžija: HET motor razvoja Hercegovine | Hercegovina Press\nTamindžija: HET motor razvoja Hercegovine\n„Hidroelektrane na Trebišnjici su za Hercegovinu, zasigurno, mnogo više od fabrike za proizvodnju struje. Sam projekat izgradnje sistema zamišljen je tako da riješi mnogobrojne probleme u regiji, pa sa razlogom za sistem Trebišnjice kažemo da je višenamjenska, jedinstvena tehničko-tehnološka cjelina za gazdovanje hidro potencijalom rijeke Trebišnjice u energetici, poljoprivredi i vodosnabdijevanju. Nastojimo da opravdamo očekivanja i da ostanemo nosilac društvenog i ekonomskog razvoja regije, odgovorno koristeći vodno bogatstvo, kao najveći prirodni resurs Hercegovine, poručio je izvršni direktor za proizvodnju HET- a IlijanTamindžija.\n„Mi imamo koncesije za korišćenje voda iz sliva rijeke Trebišnjice, u svrhu proizvodnje električne energije iz kojih su proistekle vodoprivredne dozvole i obaveze u skladu sa kojima mi preduzimamo niz aktivnosti kojima nastojimo život građanima da učinimo ugodnijim i kvalitetnijim, poručuje Tamindžija.\nOn dodaje da se HER u proteklom periodu suočio sa brojnim problemima počevši od nezapamćenih suša 2017. godine, nesrećnog akcidenta u HE Dubrovnik i sada aktuelne situacije izazvane pandemijom korona virusa, koja je dovela do znatnog sniženja cijena na tržištu električne enrgije.\n„Ovo su najveći i finansijski najznačajniji projekti, ali pored toga u skladu sa dosadašnjom tradicijom nastavićemo da učestvujemo i u kulturnim, humanitarnim, edukativnim i sportskim projektima i programima stipendiranja i stručnih praksi za studente“, kaže on.


Sindikat Nezavisnost: Slabo interesovanje radnika FCA za odlazak u inostranstvo | Novinska agencija Beta\nEKONOMIJA | 23.05.2022 15:30 > 23.05 15:36\nPredstavnik sindikata "Nezavisnost" u fabrici Fijat Krajsler automobili (FCA) u Kragujevcu Igor Andjić izjavio je danas agenciji Beta da je malo interesovanje radnika za ponudu za dvogodišnji odlazak na rad u fabrikama u inostranstvu Stelantisa, u čijem sastavu posluje italijanski Fijat.\n"Prema našim informacijama, retko ko da je potpisao takvu Fijatovu ponudu", rekao je Andjić.\nOn je ocenio da je podnošenje ostavke menadžmenta na čelu sa direktorom fabrike FCA ili "tiha smena ili su se uplašili posledica ako neko ostavi bez posla 2.500 radnika".\nAndjić je rekao da nema naznaka da bi socijalni program mogao da bude predstavljen ove sedmice i istakao da radnici insistiraju da odlazak iz fabrike uz socijalni program bude samo na dobrovoljnoj osnovi, uz otpremnine koje su veće od zakonskih.\nOn je podsetio da su predstavnici radnika, koje je predvodio gradonačelnik Kragujevca, u razgovoru sa ministarkom rada 16. maja u Beogradu predočili i zahtev da radnici koji ne žele da uzmu socijalni program mogu da budu upućeni samo na "obuku" u inostranstvo do tri meseca, odnosno da budu "na minimalcu" do početka proizvodnje novog modela u Kragujevcu.\nPotpredsednik Samostalnog sindikata sestrinske kompanije Fijat plastik Zoran Miljković podsetio je u razgovoru za Betu da je predstavnicima Fijatovih radnika u ranijem razgovoru sa ministarkom rada Darijom Kisić rečeno da se očekuje da socijalni program bude uradjen do kraja maja.\nTaj sindikat osporava aktivnosti jedinog reprezentativnog sindikat u FCA Samostalnog sindikata, da kroz pregovore nadje rešenje za status zaposlenih.\nKako tvrde, taj sindikat sada kao i ranije "zastupa stavove menadžmenta".\nPredsednik Samostalnog sindikata FCA Saša Djordjević je rekao da u tom slučaju ima vremena ali i prostora da se kroz pregovore, a ne "na ulici" nadje "razumno" rešenje za radnike.


Sloboda izražavanja i medija - EU Konvent\nHome Međusektorske radne grupe Sloboda izražavanja i medija\nMeđusektorska radna grupa za slobodu izražavanja i medije\nSloboda je ključna odlika savremenog društva. Sloboda se izražava slobodom govora, izbora, slobodom misli i kretanja. Sloboda izražavanja i sloboda medija, kao njen sastavni deo, predstavljaju jedno od osnovnih ljudskih prava i temelj svake demokratske i pravne države. Sloboda izražavanja prožima celo društvo pa tako i proces evropskih integracija.\nZbog važnosti, složenosti i širine oblasti slobode izražavanja i medija, Nacionalni konvent je osnovao Međusektorsku radnu grupu za slobodu izražavanja i medija.\nStanje u oblasti slobode izražavanja i medija u Srbiji je zabrinjavajuće. Pretnje, napadi i zastrašivanje novinara biće najstrožije kažnjavani kada postanemo članica Evropske unije. Znaće se ko su vlasnici medija a medijski zakoni biće na najvišem civilizacijskom nivou.\nSlobodom govora i medija na razne načine bave se poglavlja: 5, 8, 10, 23, 28 i 32.\nPoglavlje reguliše oblast javnih nabavki i između ostalog prati oblast finansiranja medija putem javnih nabavki.\nBrojne lokalne samouprave i republički organi finansiraju medije putem javnih nabavki, zaobilaze pravila konkursnog sufinansiranja medijskih sadržaja i utiču na uređivačku politiku. Najdrastičniji slučaj je državna agencija Tanjug koja od 31. oktobra 2015. godine, kada je zvanično ugašena, i dalje dobije novac iz državnog budžeta. Konfuziji u oblasti javnih nabavki doprinose i nejasne odredbe Zakona o javnim nabavkama. Tokom procesa javne rasprave većina komentara civilnog društva nije usvojena. Preciziranje odnosa sadržaja od javnog interesa u sferi javnog informisanja i sistema javnih nabavki nije obuhvaćeno ovim Zakonom.\nU ovom poglavlju pratimo kontrolu koncentracije medijskog vlasništva i konkurencije u oblasti medija i kontrolu i/ili finansiranje medija kroz državnu pomoć.\nOva oblast je problematična zbog nepostojanja zakonskog okvira koji u potpunosti reguliše navedena pitanja. U Zakonu o oglašavanju iz 2016. godine postoje rešenja koja se odnose samo na komercijalno oglašavanje, dok političko i državno oglašavanje, nije regulisano nijednim drugim zakonom.\nU poglavlju 10 pratimo stepen nezavisnosti u radu regulatornih tela u oblasti medija, nezavisnost rada javnih servisa i kontrolu programskih sadržaja radi zaštite maloletnika i ugroženih grupa.\nOvo je ključno poglavlje kada su u pitanju sloboda izražavanja i medija. Ciljevi praćenja ovog poglavlja odnose se na zaštitu novinara, regulisanje državnog finansiranja medija (povlačenje države iz vlasništva u medijima), okončavanje kontrole medija od strane države i curenje informacija iz istraga u medije. Poseban deo poglavlja odnosi se na slobodu medija i izražavanje na jezicima nacionalnih manjina.\nPoglavlje 23 jedno je od ključnih poglavlja u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji. Otvoreno je na samom početku pregovara i neće biti zatvoreno sve do kraja pregovaračkog procesa.\nU poglavlju 28 pratimo stepen kontrole medija kroz finansiranje medijskog sadržaja.\nDržava je, prethodnih godina, kršenjem pravila o zaštiti konkurencije i selektivnim davanjem državne pomoći diskriminisala medije koji kritički izveštavaju i favorizovala sebi bliske. Država, kao i lokalne samouprave, dodeljivala je pomoć medijima u državnom i privatnom vlasništvu kroz netransparentne procese, samim tim narušavajući konkurenciju.\nU ovom poglavlju pratimo nadzor trošenja budžetskog novca od strane Državne revizorske institucije za finansiranje političkih partija i konkursa za sufinansiranje medija.\nDržavna revizorska institucija (DRI) je od 2015. godine uradila reviziju trinaest političkih partija, kao i Regulatornog tela za elektronske medije, i utvrdila brojne nepravilnosti u njihovom radu. Sankcije su ipak izostale. Predlog organizacija civilnog društva, da davanja medijima na lokalu budu ubačena u godišnji plan DRI, nije prihvaćen\nPreporuke ove međusektorske radne grupe možete naći u Knjizi preporuka za 2020. godinu (str. 446-463)\nPreporuke ove međusektorske radne grupe možete naći u Knjizi preporuka za 2019. godinu (str. 333-344)\nMeđusektorsku radnu grupu vodi Maja Stojanović. Maja je u Građanskim inicijativama od oktobra 2010. godine i dugogodišnja je aktivistkinja za zaštitu ljudskih prava. Pre nego što je postala izvršna direktorka u januaru 2014, u Građanskim inicijativama je radila kao koordinatorka Programa za mlade, a zatim i kao programska direktorka. Rad u civilnom sektoru je započela u Studentskoj uniji Srbije (SUS) na Prirodno-matematičkom fakultetu u Nišu, zatim Univerzitetu u Nišu i Upravnom odboru SUS-a. Pet godina je radila u Inicijativi mladih za ljudska prava kao koordinatorka kancelarije u Nišu, zatim u Beogradu kao koordinatorka Programa za mlade i izvršna direktorka. Maja Stojanović je predsednica Upravnog odbora Kuće ljudskih prava i demokratije iz Beograda i članica Tima Evropa, ekspertske grupe za promociju evropskih integracija u Srbiji.\nAsocijacija nezavisnih elektronskih medija – ANEM – Miša Tadić\nAsocijacija online medija – Stevan Ristić\nBalkanska istraživačka novinarska mreža – BIRN – Tanja Maksić\nBeta – Dragan Janjić\nBiro za društvena istraživanja – Zoran Gavrilović\nČasopis BALKANSKE PERSPEKTIVE – Ljubiša Tomašević\nCentar za istraživačko novinarstvo Kruševac – Slaviša Milenković\nCentar za istraživačko novinarstvo Srbije – CINS – Branko Čečen\nCentar za promociju i razvoj opštine – Miodrag Mandić\nCentar za evropske politike – Dušan Protić\nCity radio Niš – Ivana Petrović\nCentar za istraživanje, transparentnost i odgovornost – Vukosava Crnjanski\nDruštvo za informatiku Srbije – Nikola Marković\nE-sigurnost – Aleksandar Vukalović\nEuropolis – Dane Pribić\nExpres media – Milan Arsović\nFondacija Slavko Ćuruvija – Ivana Stevanović\nFondacija za otvoreno društvo – Dragan Kremer\nFonet – Zoran Sekulić\nGlas Podrinja a.d.- Zoran Živković\nGrađanska čitaonica Evropa – Zvonko Damnjanović\nKolubarske.rs – Darija Ranković\nInternet portal Far – Petar Videnov\nKaleidoskop media – Gordana Tadić\nKRIK – Mreža za istraživanje kriminala i korupcije – Stevan Dojčinović\nKRTV Surdulica – Goran Dobrojević\nLokal Pres – Asocijacija lokalnih i nezavisnih medija – Snežana Milošević\nLozničke novosti – Zorica Višnjić\nMedia & reform centar Niš – Nebojša Rančić\nMedijski istraživački centar – Slobodan G. Jovanović\nNALED – Ivan Radak\nNedeljnik Kikindske – Željko Bodrožić\nNezavisno društvo novinara Vojvodine – Nedim Sejdinović\nNova Ekonomija – Nataša Stojanović\nNovine GRAD Kruševac – Nadežda Budimović\nNovosadska novinarska škola – Marina Grnja Klaić\nNUNS- Tamara Filipović\nPartneri za demokratske promene Srbija – Uroš Mišljenović\nPokret Novi optimizam – Branislav Grubački Guta\nPortal Dijalog.net – Aleksandar Milijašević\nPortal Glas Sandžak\nPortal GLASPRESS, Bosilegrad – Aleksandar Dimitrov\nPortal Info Centar Žitište – Bojan Marčeta\nPortal Južna Srbija – Zdravko Stojnić\nPortal kolumnista.com – Aleksandar Bećić\nPortal Kruševac grad – Dejan Miladinović\nPortal Magločistač Subotica – Natalija Jakovljević\nPortal Prokuplje Moj Kraj – Ljubiša Mitić\nPortal pregledvesti.com – Petar Jovanović\nPradok – Biljana Stanojević\nPravni skener – Nikola Milenović\nRTV Šabac – Aleksandar Živanović\nRTV Spektri Bujanovac – Marija Majstorović\nRTV Zaječar – Snežana Petrović\nTakovske novine – Nebojša Savić\nUdruženje građana „Omnibus” – Marija Todorović\nUdruženje novinara “Eko vest” – Maja Pavlica


Većina za prevremene izbore, SNS najjača stranka\nLideri SPS-a i SNS-a, Ivica Dačić i Aleksandar Vučić.\nKakvi su politički stavovi građana Srbije istraživala je agencija Faktor plus.\n48 odsto građana Srbije veruyje da će u narednom periodu živeti isto, 26 veruje u bolji život, a 11 procenata procenjuje da će živeti lošije.\nViše od polovine, tačnije 62 odsto građana Srbije je za održavanje vanrednih parlamentarnih izbora, a kako je pokazalo istraživanje agencije Faktor plus, SNS je najpopularnija partija u Srbiji sa 41,5 odsto podrške birača.\nU istraživanju sprovedenom od 27. do 30. septembra, ispitanici su kao glavni razlog za održavanje vanrednih izbora naveli nerealan odnosu snaga u vladajućoj koaliciji u skupštini i Vladi. Na izbore bi izašlo 41 odsto građana, 37 odsto nije sigurno, dok 22 odsto ispitanih ne bi glasalo:\n“I dalje se na prvom mestu nalazi SNS, ovog puta sa 41,5 odsto opredeljenih birača. Na drugom mestu je koalicija SPS-PUPS-JS, i na trećem mestu je DS. Moram da naglasim da je DS ovde analizirana kao stranka bez koalicionih partnera, tako da to drugo ili treće mesto je promenljiva kategorija u ovom slučaju”, izjavio je direktor agencije Faktor Plus, Vladimir Pejić\nIstraživanje Faktor plusa se bavilo i pitanjem gej prajda - protiv održavanja Parade ponosa u Beogradu je ubedljiva većina ispitanika od 84 odsto, 11 odsto je za održavanje Prajda po svaku cenu, a pet odsto ispitanih je bez odgovora na to pitanje:\n“Za razliku od nekog prethodnog perioda od pre nekoliko godina je daleko manji broj onih koji razlog za neodržavanje navelo to da ta manifestacija nije normalna i da ljudi koji su tamo nisu normalni. Mi smo pre nekoliko godina sa listom Politika radili istraživanje gde je ogroman broj ljudi, mislim i više od 50 odsto, smatralo da su ljudi te orijentacije bolesni.”\nDevet od 10 ispitanika navelo je da su prioriteti za državu ekonomski razvoj zemlje, suzbijanje kriminala i korupcije, dobre plate i tržišna pravda, 56 odsto smatra da je prioritet rešavanje pitanja Kosova, a za 49 odsto ispitanih prioritet je priključivanje Evropskoj uniji.


Sastanak o rodnoj ravnopravosti održan u VOA\nNaslovna » INFO » Događaji » Sastanak o rodnoj ravnopravosti održan u VOA\nBeograd, 18.09.2013. – Članice i članovi analitičke grupe MO i VS za praćenje i analizu sprovodjenja Nacionalnog akcionog plana za primenu Rezolucije 1325 SB UN održali su danas jedanaesti sastanak u Vojnoobaveštajnoj agenciji (VOA).\nU ime VOA i njenih pripadnika, članice i članove analitičke grupe MO i VS pozdravio je direktor Agencije brigadni general Dragan Vladisavljević i ujedno ih ohrabrio u njihovim naporima da poboljšaju položaj žena u sistemu bezbednosti.\nDirektor VOA istakao je da je od ukupnog broja zaposlenih u Agenciji skoro 20 odsto žena, koje rade na različitim dužnostima u skladu sa svojim kvalifikacijama. On je naglasio da u Agenciji nema razlike između polova i da postoji podjednak tretman prilikom konkursa, na kojima je presudno ispunjenje kriterijuma koji su isti za sve.\nTakođe, direktor VOA je članice i članove analitičke grupe MO i VS upoznao i sa funkcijama, nadležnostima i organizacijom Agencije.\nOsim članica i članova analitičke grupe MO i VS sastanku je prisustvovala i savetnica ministra odbrane za rodnu ravnopravnost Jovanka Šaranović.\nINFO Događaji Sastanak o rodnoj ravnopravosti održan u VOA


EU-BiH Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju: Sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost\n17-18 decembar 2020. g. -5. sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost u okviru Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije (EU) i Bosne i Hercegovine (BiH) održan je 17. i 18. decembra 2020. god. putem video konferencije. Sastankom su predsjedavali Michela Matuella, šefica Odjela u Generalnoj direkciji Evropske komisije za evropsku politiku susjedstva i pregovore o proširenju ispred EU, i Samir Rizvo, pomoćnik ministra u Ministarstvu sigurnosti Bosne i Hercegovine, ispred BiH.\nEvropska komisija je izrazila žaljenje zbog ograničenog ukupnog napretka u provedbi ključnih prioriteta iz Mišljenja, i zaključaka Izvještaja eksperata o pitanjima vladavine prava («Priebeov izvještaj»), kao i preporuka sa 4. sastanka Pododbora za pravdu, slobodu i sigurnost, i podstakla na odlučnije korake.\nEvropska komisija je naglasila da su neophodnu hitne reforme kako bi se vratilo povjerenje građana u pravosudni sistem. Ovo je jasan zahtjev građana, iskazan na drugoj javnoj raspravi o vladavini prava u BiH «Pravo na pravdu» koja je održana 24. novembra 2020. god. Kao prvi korak, BiH treba ojačati integritet pravosuđa uspostavljanjem sistema provjere prijavljene imovine sudaca i tužitelja, u skladu sa preporukama Evropske komisije, i predstojećeg mišljenja Venecijanske komisije. Evropska komisija je spremna podržati provedbu ovog sistema, uključujući i njegovo pomno praćenje od strane eksperata EU. Evropska komisija je također naglasila potrebu hitnog unaprjeđenja rada pravosuđa kroz novo zakonodavstva o VSTV i Sudovima BiH. Evropska komisija je pozdravila usvajanje Revidirane nacionalne strategije za rad na predmetima ratnih zločina, napominjući da je njena djelotvorna primjena prioritetna.\nEvropska komisija je podsjetila da je neophodno efikasno usklađivanje pravnog okvira kao i značajni napori u ostvarivanju rezultata na planu borbe protiv korupcije, organiziranog kriminala i terorizma širom zemlje i na svim nivoima. U cilju demonstriranja opipljivih rezultata u tim oblastima, Evropska komisija je podsjetila vlasti u BiH da je neophodno unaprijediti operativnu saradnju između agencija za provođenje zakona. Treba poboljšati saradnju između vladinih i ne-vladinih aktera na prevenciji i borbi protiv nasilnog ekstremizma, kao i na rješavanju svih oblika nasilnog ekstremizma.\nEvropska komisija je podsjetila da je upravljanje migracijama i dalje jedan od ključnih prioriteta i veliki izazov za Bosnu i Hercegovinu. Evropska komisija je pozvala na hitno djelovanje i naglasila da Bosna i Hercegovina mora preuzeti punu odgovornost i osigurati efikasno upravljanje migracijama, granicama i ojačati svoj sistem azila. Suočeni sa ozbiljnim pogoršanjem humanitarne situacije zbog teških vremenskih uslova, vlasti moraju hitno poduzeti mjere kako bi izbjeglicama i migrantima osigurali osnovnu pomoć, uključujući odgovarajući smještaj.\nU pogledu temeljnih prava, Evropska komisija je naglasila da Bosna i Hercegovina mora efektivno osigurati da svi njeni građani mogu u potpunosti uživati svoja prava bez diskriminacije. Naglašeno je da sloboda izražavanja i okupljanja, prava ranjivih skupina, Roma i žena trebaju biti dodatno unaprijeđena i u potpunosti ispoštovana, posebno u kontekstu pandemije COVID-19.


03-11-2018 09:00 Izdvojeno Svet Planeta\nNaredba da se ubije novinar DŽamal Kašogi stigla je sa "najvišeg nivoa" saudijske vlasti, rekao je turski predsednik Redžep Tajip Erdogan u tekstu za "Vašington post".\nErdogan (Sajt predsednika Turske)\n"Ja ne verujem nijednu sekundu da je kralj Salman, čuvar svetih džamija, naredio ubistvo Kašogija", napisao je Erdogan, dodajući da nema razloga da veruje da ubistvo odražava zvaničnu politiku Rijada.\nOn je podsetio da prošlo mesec dana od ubistva i da i dalje nema tela. "On barem zaslužuje sahranu u skladu sa muslimanskim običajima", napisao je Erdogan, dodajući da i pored dobrih odnosa Turske i Saudijske Arabije Ankara ne može da se pravi da ne vidi da se dogodilo planirano ubistvo.\nOn je rekao da ubistvo Kašogija predstavlja jasno kršenje Bečke konvencije o konzularnim odnosima.\n"Ukoliko počinioci ne budu kažnjeni to će stvoriti veoma opasan presedan", napisao je Erdogan, dodajući da je Turska posebno zabrinuta činjenicom da Rijad nije preduzeo mere protiv saudijskog generalnog konzula, koji je lagao medijima i koji je pobegao iz Turske.\nRanije, savetnik turskog predsednika Jasin Aktaj, rekao je da veruje da je telo Kašogija rastvoreno u kiselini nakon što je isečeno na komade.\nKo je krivac za slabljenje Amerike, pogledajte OVDE.\nUbistvo koje je postalo enigma za ceo svet\nKako je nestali Kašogi postao geopolitičko pitanje?


22.11.2018 - ISTOK - www.istokrs.com | Vijesti iz Istočne Hercegovine\nSavjet za zaštitu ustavnog poretka Srpske ili Savjet za odmazdu!?\nU Službenom glansiku i zvanično je objavljena odluka o formiranju Savjeta za zaštitu ustavnog poretka RS. Zagovornici ove ideje pravni osnov nalaze u Ustavu RS…\nOSTALI BEZ ODGOVORA Nezadovoljni studenti i sutra izlaze na ulicu\nBanjalučki studenti koji protestuju zbog kašnjenja radova na studentskom domu okupiće se i sutra ispred prvog paviljona kako bi ponovili svoje zahtjeve. Posljednji studentski protest…\nŠarović poručio Dodiku: Malo sutra ću podnijeti ostavku\nMinistar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa Mirko Šarović odgovorio je u Sarajevu lideru SNSD-a i predsjedavajućem Predsjedništva BiH Miloradu Dodiku da će pokrenuti aktivnosti na…\nAko je suditi po broju prijava građana, u Republici Srpskoj nema korupcije ni nepravilnosti. Prema našem istraživanju, onlajn aplikacija APK kojom je građanima omogućeno da…\nŠarović: Kosovo krši CEFTA sporazum, hitno da povuku odluku o carinama\nSARAJEVO - Savjet ministara BiH je dobio informaciju o carinama na Kosovu, potvrdio je Mirko Šarović, ministar za spoljnu trgovinu u Savjetu ministara BiH. Kako…\nPrema nezvaničnom Sporazumu između rukovodstva i sindikata, u koji je N1 imala uvid, kompanija Telekom Srbija, priprema se da otpusti 1.800 radnika. Direktor Telekoma, Predrag…\nSrpska demokratska stranka najoštrije osuđuje namjeru srpskog člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika da smijeni sve Srbe u zajedničkim institucijama i Savjetu ministara BiH, poručuju iz…\n“Srpski kadrovi u Sarajevu nisu moj narod”\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Milorad Dodik u jednoj od posljednjih izjava, izgovorenih u Banja Luci, da srpski predstavnici u zajedničkim institucijama BiH nisu njegov narod je…


Rajić: Biće jako teško ako kriza potraje duže od tri meseca | Autonomija\nU tom slučaju država će imati samo dva izbora, ili spoljno zaduživanje i pomoć iz inostranstva ili da počne sa štampanjem novca i uvede nas u inflaciju\nKoordinator Mreže za poslovnu podršku Dragoljub Rajić, odgovarajući na pitanja čitalaca sa Danasove Fejsbuk stranice, u okviru rubrike Intervju na mreži, istakao je da se nada da se u ovom slučaju neće desiti greške iz devedesetih, te preporučio Vladi Srbije i ministru finansija da okupe što više proverenih stručnjaka, koji dobro poznaju ne samo oblast upravljanja javnim finansijama, nego i strukturu domaće privrede i međunarodni finansijski sistem, jer svaka pogrešna odluka i neznanje može zemlju da uvuče u još dublju krizu.\n„Fiskalni savet je dao dobre smernice i dobro je što on postoji i radi na profesionalnim načelima, ali Srbiji nedostaje više takvih stručnih tela za druge značajne oblasti. Od dobrih procena i promišljenih odluka će zavisiti koliko dugo ćemo osećati posledice trenutne krize“, naveo je Rajić.\nKomentarišući ekonomske mere Vlade za podršku privredi, ocenio je da su one „generalno dobre“, s obzirom na stanje u budžetu, ali da je ključno pitanje kojom brzinom će podrška države stići na račune kompanija, posebno onih najugroženijih – preduzetnika, mikro i malih preduzeća koje zapošjavaju više od 900.000 ljudi.\nSredina maja, smatra on, predaleko je, i napominje da je novac, u 21 evropskoj zemlji u kojima su mere donesene, već uplaćen ili će leći u narednih nekoliko dana.\n„Brzina prenosa sredstava je vodeći faktor koji će uticati na odluke preduzetnika i direktora firmi kako da odgovore na krizu i da li da smanjuju broj zaposlenih, privremeno obustave rad ili zatvore firme“, istakao je naš sagovornik.\nOn je dodao i da je bilo neophodno da dokumenti sa detaljima i uslovima za podršku već budu objavljeni kako bi privrednici znali na šta mogu da računaju. Takođe je naveo primere drugih evropskih zemalja, uključujući i Hrvatsku, gde je država na sebe uzela pokrivanje poreza i doprinosa, ili samo doprinosa, za period od marta do juna, za sva mikro i mala preduzeća i preduzetnike, za razliku od mera u Srbiji po kojima će se porezi i doprinosi plaćati u ratama tokom 2021. godine.\n„To zapravo znači da je ova ‘pomoć’ države zapravo jedna vrsta kredita koji mora da se vrati u određenom roku i preduzetnici moraju realno proceniti svoje mogućnosti da li će tokom 2021. moći da servisiraju sve svoje redovne obaveze i da dodatno vraćaju ovu ‘pomoć’ državi“, kazao je Rajić.\nPo uzoru na druge države, istakao je, trebalo je obustaviti zaračunavanje kamata svim privrednim subjektima i građanima.\n„Nedopustivo je da u uslovima kada privreda i građani ne mogu da rade i normalno zarade da plate poreze i poreska dugovanja, poreske uprave i dalje zaračunavaju bilo kakve kamate. To je najgori vid zelenašenja države nad pojedincima i pravnim licima kojima je ta ista država svojim merama ograničila pravo na rad“, ocenio je Rajić.\nParafiskalni nameti, poput zakupa prostora gradovima i opštinama, u ovom slučaju bi mogli biti umanjeni ili u potpunosti odloženi.\n„U ovoj situaciji mali biznis će se upravo slomiti na velikom broju parafiskalnih nameta i komunalnim uslugama čiji su iznosi često višestruko veći za privredu nego za građane“, smatra naš sagovornik.\nNa pitanje kada bi mogao da se očekuje početak nove ekonomske krize na globalnom nivou, odgovorio je da je ona već počela padom privredne aktivnosti u Kini od 37 odsto i ulaskom nemačke privrede u dublju recesiju, što, kako je rekao, za sobom povlači i mnoge druge države po principu spojenih sudova. Neke države će smanjiti uvoz da bi pospešile sopstvenu privredu, a u sektorima kao što je turizam i ugostiteljstvo i putnički saobraćaj mnogo manje ljudi će putovati, što zbog gubitka posla i manjih primanja, što zbog opreza da se oni i njihove porodice na razbole na putu.\n„Dubina moguće krize najbolje se vidi po tome što su samo Sjedinjene Američke Države, Velika Britanija i EU najavile do sada najveće upumpavanje novca u privredu od skoro 3.400 milijardi evra da bi predupredile teške posledice pada privredne aktivnosti“, ukazao je Rajić.


Od Šida do Bosfora: Šta je još potrebno uz dobar sporazum - 01.08.2018, Sputnik Srbija\nTurska je načelno prihvatila predlog srpske strane o povećanju kvote za bescarinski izvoz goveđeg mesa u idućoj godini. Sudeći, međutim, po tome kako je tekla... 01.08.2018, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, srbija, rasim ljajić, branislav nedimović, nenad budimović, fehim kurtović\nCC0 / Pixabay / Krava\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić i ministar poljoprivrede Branislav Nedimović zatražili su u Ankari povećanje kvote za bescarinski izvoz goveđeg mesa za dodatnih 5.000 tona. Reč je o kvoti za narednu godinu, na koju je turska strana načelno prisatala, ali će konačan odgovor biti poznat nakon konsultacija unutar njenih institucija.\nPrva kvota od takođe 5.000 tona izvoza srpske junetine u Tursku dogovorena je prošle godine prilikom posete turskog predsednika Srbiji. Očekivanja da će prve isporuke junetine put Bosfora krenuti već početkom godine, da će oživeti farme i klanice, nisu se, međutim, obistinila.\n"Do sada je za ovih prvih šest meseci iz Srbije izvezeno svega 600 tona u Tursku. Činjenica je, međutim, da je trebalo dosta vremena da se uhodaju svi parametri tog izvoza. Nije lako to organizovati", rekao je za Sputnjik Sekretar Udruženja za stočarstvo u Privrednoj komori Srbije Nenad Budimović.\n7 Maj 2018, 09:22\nOn napominje da turska strana ima visoke standarde. Pored halal sertifikata koji je neophodan za klanicu, potrebno je ispuniti i one ekološke. Neophodne su brojne potvrde, od onih kako su rešene otpadne vode, do toga kako se odnosi prema radnicima, mnogo toga što čini specifičnim ovu vrstu izvoza, objašnjava Budimović koliko je zahtevna turska procedura.\nSagovornik Sputnjika zato veruje da je sa turskom stranom bilo i reči o tome kako da se izbegne kašnjenje u realizaciji dogovorenog i da tempo izvoza bude stalan.\nOn je izrazio očekivanja da će se ta situacija ipak stabilizovati i da će izvoz u Tursku biti nastavljen „i u kontinuitetu i u frekvenciji koja je neophodna za realizaciju ovih 5.000 tona". Tome u prilog, smatra on, ide i to što je klanica „Srem Šid" odabrana za onu koja će se isključivo baviti izvozom mesa za Tursku.\nBudimović napominje da je pomoć države u razvoju govedarstva koje je specifično po dužini proizvodnog ciklusa, ipak potrebna.\n„Ono što je dobro to je da su farmeri, proizvođači, zainteresovani i na osnovu mnogobrojnih sastanaka sa njima došli smo do zaključka da možda nije loša ideja da država da podsticaje za svaku kravu koja je dala tele u toku godine, bez obzira na to da li je muško ili žensko. Naravno to iziskuje dodatna budžetska sredstva, ali o tom treba razmišljati", ističe Budimović.\n1 Avgust 2018, 16:44\nJer, dobri sporazumi sami po sebi ne znače mnogo, ako ne dovedu do kontinuirane i veće proizvodnje, a za dugoročan izvoz potrebna su i dugoročna ulaganja, kako je pre tri meseca upozorio predsednik Udruženja farmera iz Karajukića Bunara sa Pešteri, Fehim Kurtović, pošto još nije bila počela realizacija dogovorene kvote za Tursku.\n„Mnogi domaćini su spremni da ulažu u nove farme i stočni fond, ali samo ako dobiju garancije da će im grla biti otkupljena", rekao je tada Kurtović.\nDa je pomoć države u podsticanju govedarstva neophodna pokazuju i podaci na koje je ukazao Budimović. Prošle godine smo ukupno izvezli tek oko 3.000 tona junetine i to zajedno u zemlje CEFTA, Rusiju i EU, od čega je 2.200 tona otišlo u CEFTA, odnosno bivše jugoslovenske republike.


Datum objave: 28.12.2020 14:47 | Autor: MVP\nCrna Gora i Republika Koreja razvijaju snažnu saradnju i prijateljske odnose, ocijenjeno je tokom današnjeg online sastanka ministra vanjskih poslova Đorđa Radulovića sa ambasadorom Republike Koreje u Crnoj Gori, sa sjedištem u Beogradu, Hjong-ćanom Čeom. Tom prilikom, upriličena je virtuelna primopredaja donacije Vlade Republike Koreje, koju čine 3 Hyundai putnička motorna vozila (2 Elantra i 1 Tuscon), ukupne vrijednosti 45 851,23 eura, koji će biti upotrijebljeni za protokolarne svrhe Ministarstva vanjskih poslova. „Ova donacija je još jedna potvrda bliskih odnosa dvije države, zasnovane na principima uzajamnog poštovanja i solidarnosti“ istakao je šef crnogorske diplomatije. On je takođe zahvalio sagovorniku i na donacijama medicinske opreme koje je Republika Koreja obezbijedila za Crnu Goru u toku pandemije COVID-19, te pozdravio ulogu ove države u jačanju globalne solidarnosti, humanosti i podrške narodima i zemljama zahvaćenim epidemijom širom svijeta. Time je Republika Koreja u prethodnom periodu pokazala svoju posvećenost Crnoj Gori, a navedene donacije su dodatan impuls razvoju prijateljskih odnosa dvije države.\nMinistar Radulović je kazao da dvije države dijele znatan potencijal za saradnju pri čemu akcenat treba staviti na ekonomsku platformu, kao i razmjenu znanja i primjera dobre prakse u okviru diplomatskog dijaloga. Kao posebno važne oblasti saradnje, šef crnogorske diplomatije istakao digitalizaciju, pri čemu je koreansko iskustvo kao jedne od vodećih globalnih sila na ovom polju od velikog značaja, kao i zaštitu životne sredine, gdje bi adekvatna ekspertiza značajno doprinijela ubrzanju u pregovorima u poglavlju 27.\nAmbasador Če je poželio ministru uspješan mandat, te iskazao uvjerenje da će odnosi dvije države nastaviti da se razvijaju uzlaznom putanjom. On se saglasio sa ministrom Radulovićem po pitanju dinamiziranja saradnje u oblastima od zajedničkog interesa, te iskazao spremnost Republike Koreje da svojim znanjem i praktičnim primjerima doprinese socio-ekonomskom razvoju Crne Gore. Ambasador Če je izrazio uvjerenje da donacije Vlade Republike Koreje predstavljaju dobar primjer međudržavne saradnje, odnosno posvećenost ove države jačanju bilateralnih veza sa zemljama u regionu Balkana.\nSagovornici su se saglasili o intenziviranju međudržavnog dijaloga u periodu koji slijedi, posebno na liniji razvoja ekonomskih odnosa i investicionih potencijala.


Diter Ceče na razgovoru za posao kod privatnog preduzetnika (Video) - Auto Republika\nČuveni šef Daimlera, Diter Ceče je prinuđen da napusti poziciju izvršnog direktora kompanije tokom maja meseca predstojeće godine, a na njegovo mesto je nominovan mladi naslednik Ola Kelenijus (obojica na naslovnoj fotografiji).\nKako je, još uvek aktuelni, vremešni dirigent Daimlerovog orkestra u posedu zavidne radne biografije, a u skladu sa ranijim najavama o transferu u nadzorni odbor kompanije, malo iznenađenje predstavlja činjenica da je Ceče, radni angažman ipak potražio kod privatnog preduzetnika, koji doduše poseduje razgranate poslovne aktivnosti širom sveta.\nNa Cečeovom licu se povremeno mogla pročitati nesigurnost i strahopoštovanje u odnosu na novog poslodavca, posebno prilikom odgovora na veoma nezgodna pitanja koja se tiču dosadašnjih iskustava popularnog “Brke”.\nNa kraju, sve se završilo na opštu radost, kako zaposlenih u Daimleru, tako i novog poslodavca koji nije mogao da previdi Cečeovo iskustvo (posebno sa “Severnim jelenom”), a može se reći dece širom sveta.\nPogledajte kako je Deda Mraz dobio novog pomoćnika.\ntags: Božićna čestitka daimler diter ceče novogodišnja čestitka\nprevious Honda isporučila svoj prvi mali avion namenjen poslovnim ljudima na matičnom tržištu\nnext Nedeljni pregled cena goriva


Evropska komisija prepoznala napredak Srbije - Minority News\nNašu zemlju je krajem oktobra posetila visoka komesarka za nacionalne manjine Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, Astrid Tors. Tom prilikom ona se sastala sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem, koji je izjavio da Vlasti Srbije „podstiču pravo svakog pojedinca da se izjasni onako kako želi“, i dodao da je saradnja državnih organa s predstavnicima svih manjina ključna da bi se svi građani osećali slobodno.\n„Mi podstičemo pravo svakog pojedinca da se izjašnjava onako kako želi, a naše različitosti su u stvari naše veliko bogatstvo i velika prednost„, rekao je Nikolić.\n„U Srbiji državni organi imaju otvorenu komunikaciju i saradnju s predstavnicima svih nacionalnih i drugih manjina i smatramo da je to ključni preduslov da bi se svi naši građani osećali slobodno i uživali sva prava koja im pripadaju„, dodao je Nikolić.\nNikolić je rekao i to da su trajna stabilnost regiona i dobri odnosi među svim susedima veoma važni za Srbiju.\nAstrid Tors je navela da je Evropska komisija u svom najnovijem izveštaju „jasno pokazala da je prepoznala ogroman napredak koji je Srbija ostvarila u proteklom periodu i izrazila podršku politici“ Srbije.\nOznake:\tAstrid Tors, OEBS


OPLJAČKALA STARCA, OTELA MU NOVAC I MOBILNI: U Pljevljima zbog razbojništva uhapšena žena (32), nesrećni čovek završio u bolnici! | Novosti.RS\nNJu policija sumnjiči da je, u petak oko 18 časova, fizički napala sugrađanina Đ.R (83) u njegovom stanu koji se nalazi u Omladinskoj ulici u Pljevljima.\nSumnja se da je P.R. sugrađaninu Đ.R nanela povrede i tom prilikom mu otuđila 370 evra, kao i mobilni telefon.\nNaime, Pljevljak G.V je u petak oko 18 časova obavestio dežurnu službu CB Pljevlja da mu je u ulici Omladinska na kućna vrata došao komšija Đ.R (83) sa tragovima krvi na sebi, govoreći nerazgovetno, ali da je uspio da shvati da ga je neko fizički napao i opljačkao, te da je pozvao hitnu medicinsku pomoć.\nOn je prevezen u pljevasku bolnicu na dalje lečenje, dok je policija obezbedila mesto događaja.\nU pljevaljskoj bolnici od Đ.R policija je uzela izjavu u kojoj je on rekao da ge ja u njegovom stanu koji se nalazi u Omladinskoj ulici fizički napala NN ženska osoba, nanela mu povrede i tom prilikom mu otuđila 370 evra, kao i mobilni telefon.\nPolicija je vrlo brzo rasvetlila ovo krivično delo osnovano sumnjajući da je izvršilac lice P.R (32) iz Pljevalja. Ista je pronađena u petak oko 22 i 30 časova u Brezničkoj ulici u Pljevljima lišena slobode.\nP.R. će u zakonskom roku biti sprovedena Višem državnom tužiocu u Bijelom Polje na dalju nadležnost.\nPljevlja razbojništvo hapšenje opljačkan starac\nDVA razbojnika provalila su u kuću Srđana Kneževića, vlasnika “Knez petrola” u Batajnici.\nPOLICIJA u Bačkoj Palanci rasvetlila je krivično delo teška krađa, počinjeno pre dva dana u prodavnici sportske opreme.\nDVA maskirana razbojnika jutros su oko 8 časova na Karabarmi, nasred ulice Patrisa Lumumbe, napala vlasnika menjačnice Z.J. (65).\nŽELE ŠTO PRE DA POLETE KA BEOGRADU: Predstavljen ambiciozan plan razvoja novog avio-prevoznika Tomontenegro\nCILJ je da se napravi moderna kompanija, zasnovana na tržišnim principima, samoodrživa u narednim godinama, koja će biti oslonac privredi, naročito turističkoj, poručio je Predrag Todorović, izvršni direktor novoosnovanog nacionalnog avio-prevoznika Tomontenegro.\n06. 03. 2021. u 08:38\nKRAVA KUPLJENA KRIPTOVALUTOM: Interesantan spoj poljoprivrede i modernih tehnologija u Gornjoj Morači, životinja dobila i odgovarajuće ime\nIAKO je plaćanje kriptovalutama postalo uobičajano u trgovini, zabeležen je prvi slučaj u Crnoj Gori, a verovatno i šire, da je bitkoinima plaćena krava.\n06. 03. 2021. u 07:39\nOTPUŠTENO 600 RADNIKA KAP: Vlasnik Kombinata aluminijuma Podgorica dosledan, tražio da se spreme otkazi zaposlenima\n06. 03. 2021. u 06:34\nREKORDNA ZAPLENA DROGE U CRNOJ GORI: Pronađeno 250 kilograma skanka u kamionu, vozač pobegao sa carinskog terminala\nVOZAČ kamiona u kojem je navodno pronađeno oko 250 kilograma skanka, Nikola Bugarin (26) prema nezvaničnim saznanjima pobegao je sa carinskog terminala u Podgorici.\nPOMORCI TRAŽE PREISPITIVANJE PRIORITETA ZA VAKCINISANJE: "Žuta knjižica" mnogima uslov za ukrcavanje na brod\nIZ Unije pomoraca Crne Gore ponovili su zahtev Ministarstvu zdravlja i ministarki Jeleni Borovinić Bojović da redefinišu prioritete vakcinacije protiv korone za pomorce kojima je to neophodno ili žele da se vakcinišu.


POČELO POSTAVLJANJE ŠINA NA MOSTU NA ADI: Stari tramvajski most ide na drugu lokaciju, a gradi se novi i širi | Ekspres.net\nPOČELO POSTAVLJANJE ŠINA NA MOSTU NA ADI: Stari tramvajski most ide na drugu lokaciju, a gradi se novi i širi\nJovana Nikolić, Foto: Oksana Toskić\nGradski menadžer Goran\nGradski menadžer Goran Vesić istakao je da je postavljanje šina na Mostu na Adi od velikog značaja i da je\nGradski menadžer Goran Vesić istakao je da je postavljanje šina na Mostu na Adi od velikog značaja i da je reč o jako velikom poslu. Posao je dobio "Energoprojekt" što je menadžeru Vesiću posebno drago jer je reč o domaćoj firmi koja pobeđuje na tenderima u konkurenciji sa stranim.\nPripremni radovi su počeli a završetak radova planiran je za 14 meseci odnosno sredinom maja sledeće godine. Rakovica i Banovo Brdo biće šinski povezani i biće potrebno svega desetak minuta kako bi se stiglo do tačnog odredišta. Posao je vredan oko milijardu i 650.000 dinara.\nPri završetku radova na šinama akcija se ne zaustavlja, već odmah prelazi na izgradnju novog savskog mosta na mestu gde je bio Stari tramvajski most. Taj projekat bi po rečima Vesića trebalo da bude završen do kraja godine, dok će početkom sledeće godine biti raspisan tender da bi tramvaji koji budu krenuli preko Mosta na Adi počeli sa izgradnjom novog savskog mosta, kao i izgradnju tunela koji ce povezati Karadordevu ulicu i Bulevar despota Stefana.\nOno što je važno za građane Beograda da znaju, jeste to da će se Saobraćaj odvijati normalno tokom trajanja radova.\n" Što se Starog mosta tiče on će u isto vreme biti repariran i premešten na drugu lokaciju o kojoj će odlučiti struka. Moje mišljenje je da bi zgodno mesto bilo u blokovima na Novom Beogradu jer bismo tada spojili taj deo grada sa Adom Ciganlijom. Beogradu je potreban pešačko-biciklistički most koji povezuje Novi Beograd i Adu Ciganliju, jer bismo tada rasteretili ulaz na Adu, smanjili broj automobila na najposećenijem beogradskom letnjem izletištu, a građani Novog Beograda i Zemuna bi na mnogo jednostavniji način stizali do Ade Ciganlije. Ipak pitaćemo struku i Beograđane, jer ovo je samo moja ideja i siguran sam da ćemo čuti još mnogo dobrih" rekao je Vesić.\nOn je dodao da će novi savski most imati četiri saobraćajne trake ali i pešačku i biciklističku stazu.\nbeograd izgradnja postavljanje Most na Adi Stari savski most Novi savski most


HILLARY CLINTON OD SRBIJE ĆE TRAŽITI DA SE ODREKNE TERITORIJALNIH PRETENZIJA PREMA BIH I KOSOVU — Bosnjaci.Net\nHILLARY CLINTON OD SRBIJE ĆE TRAŽITI DA SE ODREKNE TERITORIJALNIH PRETENZIJA PREMA BIH I KOSOVU\nObjavljeno: 08. October 2010. 16:10:04\nPotpredsjednik vašingtonskog Instituta za mir Danijel Server ocijenio da bi Hillary Clinton trebalo od Srbije da traži da se odrekne Kosova i BiH.\nOn je dodao da se nada da će američka državna sekeretarka Hilari krenuti putem rješavanja dva glavna preostala problema na Balkanu, a to su Kosovo i BiH.\n"Nadam da će Clinton, ako želi da pokrene stvari sa mrtve tačke, zahtjevati od Beograda da se odrekne svojih teritorijalnih ambicija na Kosovu i u Bosni, ako želi da postane član NATO, pa i Evropske unije", istakao je Server.\nServer smatra da će Beograd reći da nema teritorijalnih ambicija u BiH, ali je predsjednik Srbije Boris Tadić "nedavno otvoreno podržao kandidata u Republici Srpskoj, koji ima teritorijalne ambicije i koji je obećao referendum o nezavisnosti Republike Srpske".\n"To bi bio uzrok nevoljama, a Srbija bi trebalo da zauzme jasan stav oko toga", rekao je Server za Glas Amerike.\nUpitan da li dolazak Hilari Klinton ukazuje na ponovnu i intenzivniju angažovanost SAD na Balkanu, umjesto prepuštanja vodeće uloge EU, Server je odgovorio da bi Amerikanci željeli da prepuste Balkan EU, ali pod uslovom da imaju garancije da će biti uspješna bez SAD.


Kraj EU kakvu znamo? Nemačka i Francuska crtaju novu mapu Evrope - Bizlife.rs\nKraj EU kakvu znamo? Nemačka i Francuska crtaju novu mapu Evrope\n16:25 london, 10/11/2011\nEkonomska situacija u Evropi došla je na prelomnu tačku. Britanski list “Dejli telegraf” piše da su nemački i francuski zvaničnici raspravljali o planovima za radikalne promene u EU koje bi uključile stvaranje integrisanije i potencijalno manje evrozone. I britanski “Gradijan” je takođe objavio nezvaničnu informaciju da su počeli pregovore o raspadu evrozone koji samo potvrđuju strah da je “Italija prevelika da bi je spasili”.\n– Moramo da postupamo veoma oprezno, ali ipak moramo da utvrdimo preciznu listu onih koji ne žele da budu deo kluba i onih koji jednostavno to ne mogu da budu – kazao je EU zvaničnik.\nVisoki zvaničnici u Parizu, Berlinu i Briselu razmatraju opciju da jedna ili više članica evrozone napuste monetarnu uniju, dok će njeno jezgro koje čine najstabilnije evropske privrede nastaviti sa dubljom ekonomskom integracijom, uključujući tu i zajedničku poresku i fiskalnu politiku.\n– Francuska i Nemačka su intenzivirale konsultacije u vezi sa ovim pitanjem u poslednjih nekoliko meseci, na svim nivoima – kazao je neimenovani EU zvaničnik za agenciju Rojters.\nNa ove informacije odmah je reagovao Štefan Zajbert, portparol nemačke kancelarke Angele Merkel, koji, kako bi smanjio paniku i neželjene posledice po berze, naveo da se Nemačka zalaže za stabilizaciju celog bloka.\nSama Merkelova je izjavila da je situacija postala “neprijatna” i pozvala države članice evrozone da ubrzaju planove za jaču političku integraciju.\n– Ovo je prelomni period za novu Evropu. Pošto se svet tako puno menja, mi moramo da budemo spremni da odgovorimo izazovima. To će značiti više Evrope, ne manje Evrope – kazala je Merkelova.\nMeđutim, predsednik Francuske Nikola Sarkozi otvoreno je u utorak u Strazburu govorio o promenama. On je rekao da bi “Evropa u dve brzine” – evrozona koja napreduje brže u odnosu na 27 država EU – bila jedini model za budućnost. Sarkozi je tada ponovio raniji stav da Grčku nije trebalo pustiti u evrozonu, i da je to bila “greška”.\n“Gardijan” piše da je, uprkos najavi Silvija Berluskonija da će napustiti funkciju premijera Italije čim nacionalni parlament usvoji mere štednje, pad poverenja investitora u treću po veličini privredu evrozone digao kamate na nivo na kojem su Portugal, Grčka i Irska tražile ekonomsku pomoć od EU i MMF.\nŽoze Manuel Barozo, predsednik Evropske komisije, uputio je novi poziv EU da se “ujedini ili suoči sa tim da postane nebitna” pred nadolazećom ekonomskom krizom u Italiji.\n– Svedoci smo fundamentalnih promena u ekonomskom i političkom poretku koje su me ubedile da Evropa treba da sada zajednički napreduje ili rizikuje rasparčavanje. Evropa mora ili da se transformiše ili će početi da gubi značaj. Mi se nalazimo u odlučujućem trenutku gde ćemo se ili ujediniti ili suočiti sa tim da postajemo nebitni – tvrdi Barozo.


Cineplexx Ušće SC: "Nabuko" uživo!\nNaslovna » Izlasci » Film » Cineplexx Ušće SC: „Nabuko“ uživo!\nAh Neša 5. januar 2017. Film Postavite komentar\nJedan od najpopularnijih Verdijevih operskih spektakala, „Nabuko“, premijerno je izveden 1. marta 1842. godine u milanskoj Skali. Ova kuća, u godini u kojoj se obeležava velika Verdijeva godišnjica, bila je u „obavezi“ da na repertoar uvrsti i ovaj veliki operski hit Đuzepa Verdija.\nLibreto je napisao Temistokle Solera na osnovu baleta Antonija Kortezija, odnosno drame „Nabukodonosor“ Ogista Anisea-Buržoaa i Fransisa Kornija.\nU trenutku kada je započeo rad na ovoj operi, Verdi je bio željan uspeha, jer je njegova prethodna opera „Un đorno di renjo – Jednodnevna vladavina“, bila potpuni fijasko. Svoj neuspešni izlet u komični žanr Verdi je toliko teško doživeo da je razmišljao da napusti komponovanje, a kao što je poznato, tek će se u svojoj poslednjoj operi – „Falstafu“, ponovo okrenuti komediji.\nU direktnom prenosu iz Metropolitena, muzički direktor ove operske kuće, Džejms Livajn diriguje Verdijevom dramom iz drevnog Vavilona, na čelu sa Plasidom Domingom u vodećoj ulozi Nabuka. Ljudmila Monastirska peva ulogu Ebigejl, Nabukove voljene ćerke, Džejmi Barton se našla u ulozi Fenene, Rasel Tomas kao Ismael, dok Dmitrij Beloselski peva proroka Zakarija, ulogu kojom je debitovao u Metu 2011. godine.\nU nastavku sezone direktnih prenosa iz njujorške opere, ljubitelji alternativnog sadržaja će imati priliku da uživaju u Šekspirovom klasiku „Romeo i Julija“ koji će u bioskopu Cineplexx Ušće SC biti prikazan 21. januara.\nKarte su u prodaji i mogu se kupiti po ceni od 1.300 RSD po predstavi. Kupovinom karata za četiri ili više baleta u sezoni 2016/2017 ostvarujete pravo na sniženu cenu ulaznice u iznosu od 1.000 RSD. (danubeogradu.rs)\nTagovibioskopi cineplexx ušće sc direktan prenos film izlasci metropoliten opera opera plasido domingo đuzepe verdi\nPrethodni Bioskopski repertoari (5-11. januar 2017)\nSledeći Vizelj i Buč Kesidi 7. januara u Elektropioniru


Blinken: Vašington će razmotriti nove načine za jačanje strateške stabilnosti sa Rusijom - Sputnjik Srbija\n07:52 17.02.2021 Preuzmite kraći link\nSjedinjene Američke Države će, uprkos nesuglasicama, tražiti nove načine za jačanje strateške stabilnosti sa Rusijom, izjavio je američki državni sekretar Entoni Blinken.\nU intervjuu za radio NPR, Blinken je naveo američke pritužbe na Rusiju, uključujući slučaj Alekseja Navaljnog, navodna sajber hakovanja, situaciju u Ukrajini i „mešanje u izbore“ (Moskva negira sve optužbe).\n„Ali u isto vreme, uspeli smo da vrlo brzo – budući da je to u našim interesima – produžimo Sporazum o smanjenju strateškog naoružanja (START-3) na pet godina. I tražićemo druge načine za unapređenje strateške stabilnosti sa Rusijom, iako jasno govorimo da njihovi postupci... predstavljaju izazov za naše interese i vrednosti“, konstatovao je Blinken.\n„Moramo biti u mogućnosti da radimo na oba fronta“, dodao je on.\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije razmenilo je 3. februara sa ambasadom Sjedinjenih Američkih Država note o završetku unutrašnjih procedura neophodnih za stupanje na snagu dogovora o produženju Sporazuma o smanjenju strateškog ofanzivnog naoružanja. Ministarstvo spoljnih poslova naglasilo je da je produženjem ovog sporazuma obezbeđeno očuvanje i dalje funkcionisanje osnovnog mehanizma za održavanje strateške stabilnosti, koji na strogo paritetnoj osnovi ograničava raketno-nuklearne arsenale dveju zemalja.


„Sve to po tužiocu može da se radi novinaru, ili građanima, i u slučaju da su sa ove strane žaštićena lica, oni su izgleda van domašaja zakona iako iako imaju kriminalne dosijee”, dodaje on.\n„Prvo taj stav je neosnovan na zakonu, ali ako bi se primenio, to bi bila smrt novinarstva, jer bi se onda sva štićena lica, a to su svi funkcioneri, bili zaštićeni od bilo kakvog uplitanja u njihov rad, obraćali bi nam se kad i kako hoće, govorili ono što oni hoće, to je potpuno isključenje novinara i javnosti iz onoga što je njihovo javno delovanje na pozicijama na koje su izabrani“, istakao je novinar.\n„To bi trebalo da bude tema dva meseca, dok neki predsednik ne podnese ostavku i trpi konsekvance jer je dopustio da mu se dete druži sa takvim ljudima i time ponizio svoju funkciju. Mi se sad bavimo time da li smemo da slikamo političare, a ne govorimo o osnovnom problemu koji proizilazi iz ovog slučaja – da sin predsednika Republike ima svakodnevne kontakte sa ljudima sumnjive reputacije. To bi u svakoj zemlji dovelo do smene predsednika”, kaže on.\nPretvaranje novinara u slobodne mete – proces koji je praktično blizu kraja\nProtić ocenjuje da vladajuća elita i njoj bliski ne biraju način da dezavuišu novinare koji pokušavaju nešto da urade. „Čini mi se da je pretvaranje novinara u slobodne mete, proces koji je praktično blizu kraja i samo je jedan segment kontrole medija koji je vrlo opasan”, dodaje podsećajući i na problem projektnog sufinasiranja medija.\n„Imate i situaciju u kojoj Telekom kontroliše između 40 i 50 odsto tržišta video saobraćaja, i 50 do 60 odsto tržišta interneta, ako imate u vidu da su sve televizije sa nacionalnom frekvencijom pod kontrolom vlasti, vi imate nešto što je blisko – skoro potpunoj kontroli. Zato se napadi na novinare mogu tumačiti kao pokušaj da se zaplaše, a pitanje je koliko će to trajati jer postoji i ekonomska omča koja uopste nije naivna“, navodi Protić.\nBodrožić ocenjuje da taj slučaj pokazuje da bez obzira na 5. oktobar i zalaganja da se društvo oslobodi od starih stega i mračnih odaja – to još nije urađeno.\n„Jer delimično otkrivanja tog zločinačkog mozaika koji je doveo do ubistva Ćuruvije od strane države, samo to delimično otkrivanje nije moguće… jer optužnica je bila zasnovana samo na jednom delu tog zločina, ne može se još uvek doći do svih egzekutora, i to malo što je duboka država, tamna sila koja ovde već 70 godina nešto radi, a mi ne znamo šta radi, i glave padaju a nema nikakve odgovornosti za to… ta tamna sila pristala je da priloži možda dve žrtve na oltar istine, ali da se dalje ne ide, a sad je problem da ni te dve ne mogu da budu osuđene jer to neko ne dozvoljava“, kaže on.\nProtić je ipak dodao da mediji koji se stvarno bave javnim interesom imaju ulogu „kamička u cipeli u Srbiji“, bez obzira koliko njihov uticaj ili tiraž bio mali, to je dovoljno je da se vlast oseća neprijatno i onda počne da pravi greške.\nIvan Protić Napadi na novinare Suđenje za ubistvo Slavka Ćuruvije Željko Bodrožić\n← Poynter: Kako su Cenzolovka i SĆF pomogli lokalnim medijima čiji je opstanak epidemija dodatno ugrozila\nU ponedeljak nastavak suđenja Asanžu →


Halal certifikat za još tri kompanije u BiH (BIH) – PoljoMagazin\nHalal certifikat za još tri kompanije u BiH (BIH)\nAgencija za certificiranje halal kvalitete okončala je 2017. godinu dodjelom halal certifikata za još tri kompanije. Zahtjeve halal standarda uspješno su implementirali Bosnaplod Brčko, Mlin Majić Odžak i Semberka Janja koja posluje u sklopu kompanije Bingo Tuzla, saopćeno je iz te agencije.\nHalal potrošačima će biti na raspolaganju džemovi i sokovi kompanije Bosnaplod, brašno kompanije Mlin Majić, te začini, proizvodi od voća i povrća i supe kompanije Semberka Janja.\nProizvodi halal certificiranih kompanija uvršteni su u bazu podataka ove agencije i dostupni su na aplikaciji Halal bazar.\nU sistemu stalnog nadzora i kontrole Agencije za certificiranje halal kvalitete nalazi se 115 kompanija, a proces halal certificiranja u 2017. godini okončalo je 26 novih kompanija.\nKategorija: Ostalo Tagovi: Agencija za certificiranje halal kvaliteta, halal kvalitet, vesti


Povratak kapitena - KOS magazin\nKapiten naše košarkaške reprezentacije Milan Mačvan posle teške povrede i skoro godinu dana oporavka vratio se na parket u velikom stilu. Japanski Alvark Tokio je osvojio Kup šampiona Azije, pobedom u finalu nad Al Rijadijem, uz sjajnu partiju Milana Mačvana.\nSrpski krilni centar je u trijumfu rezultatom 98:74 za nešto više od 22 minuta na parketu postigao 20 poena, uhvatio osam lopti i podelio šest asistencija.\nTim iz Tokija je dominantnom igrom u prvom poluvremenu praktično obezbedio pobedu, a u drugih dvadeset minuta je uspeo da sačuva veliku razliku i osvoji prvi trofej na ovom takmičenju u istoriji kluba.\nAlvark, koji sa klupe predvodi srpski trener Luka Pavićević, je prvi japanski tim koji je pobedio na Kupu šampiona Azije.


Razgovori o ljudskim pravima u privrednom sektoru u BiH - Institut za razvoj mladih KULT\nPoštivanje ljudskih prava radnika tema je o kojoj se tokom mjeseca juna govorilo u Goraždu, Zenici, Bijeljini i Mostaru, a u okviru javnih konsultacija o upitniku kroz koji se želi ustanoviti u kolikoj mjeri se poštuju ljudska prava u privrednom sektoru u Bosni i Hercegovini.\nUpitnik je kreirao Institut za razvoj mladih KULT u sklopu projekta „Poboljšanje ljudskih prava u privrednom sektoru“ koji finansira Evropska unija, a susreti privrednika i predstavnika vlasti organizovani su kako bi bili prikupljeni relevantni komentari i sugestije na trenutnu verziju.\nOvim konsultacijama želi se ispitati koliko su pitanja u upitniku odgovarajuća i u kojoj mjeri će privrednici biti u mogućnosti da ponude odgovore. Komentari i sugestije koji su prikupljeni tokom konsultacija bit će uvršteni u finalnu verziju upitnika.\nOvo je ujedno bila i prilika da se privrednicima predstave Vodeća načela UN-a (UNGP) koja su poslužila za kreiranje upitnika, ali i da se razgovara o ukupnoj situaciji po pitanju ljudskih prava u privrednom sektoru.\nNakon kreiranja, upitnik će biti distribuiran privrednicima u Bosni i Hercegovini, a sve sa ciljem da se poboljša trenutno stanje koje je prema svim dosadašnjim parametrima nepovoljno po radnike/ce.\nU Bosni i Hercegovini ne postoje relevantni statistički podaci o negativnim korporativnim utjecajima na ljudska prava. Nedovoljna svijest i nedostatak znanja o Vodećim načelima UN-a (UNGP), te odgovarajućim očekivanjima od države, obavezama i praktičnim uputstvima za provođenje Načela, radnici/e u privrednom sektoru sve se češće susreću s nepoštivanjem svojih ljudskih prava.\nProjekt „Poboljšanje ljudskih prava u privrednom sektoru“ Evropska unija finansira s skoro 200.000 eura, a provodi je Institut za razvoj mladih KULT u partnerstvu sa Udruženjem poslodavaca FBiH.


Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292, cene\nAparat za kafu Moka express 6 BIALETTIje kvalitetan aparat italijanskog proizvođača kuhinjske opreme Bialetti, namenjen za pripremu prave ukusne italijanske kafe. Bialetti proizvodi su zahvalj\nAparat za kafu Moka express 6 BIALETTIje kvalitetan aparat italijanskog proizvođača kuhinjske opreme Bialetti, namenjen za pripremu prave ukusne italijanske kafe. Bialetti...\nCene Aparat za kafu Moka express 6...\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292 su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292\nPronađite najbolju ponudu za Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292 na portalu ShopMania. Možete kupovati Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292 u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292 i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije kafe aparati i mlinovi, i kupite po najnižim mogućim cenama Aparat za kafu Moka express 6 BIALETTI 6 šoljica 1292 i hiljade drugih sličnih proizvoda.


RTV BIR - UNHCR: Uočljiv trend spontanih povrataka u Siriju\nUNHCR: Uočljiv trend spontanih povrataka u Siriju\nAgencija UN-a za izbjeglice(UNHCR) izvijestila je o uočljivom trendu spontanih povrataka u Siriji u ovoj godini, izjavio je na brifingu za novinare u Ženevi portparol UNHCR-a Andrej Mahečić, saopćeno je u petak iz UN-ove agencije.\nHumanitarne agencije procjenjuju da se više od 440.000 interno raseljenih ljudi vratilo u svoje domove u Siriji tokom prvih šest mjeseci ove godine. Paralelno s njima, UNHCR je nadzirao više od 31.000 izbjeglica koje su se istovremeno vratile u Siriju, prvenstveno iz Turske u sjevernu Siriju.\nGlavni faktori koji su uticali na odluke izbjeglica da se vrate uglavnom u Aleppo, Hamu, Homs, Damask prvenstveno su povezani s pokušajima spajanja porodica, provjere imovine, i u nekim slučajevima, stvarnog ili pretpostavljenog vjerovanja u poboljšanje sigurnosnih uslova u nekim dijelovima zemlje, saopćio je Mahečić.\nUzimjući u obzir povećan broj povratnika i u svjetlu progresivno rastućih cifri povrataka interno raseljenih lica, UNHCR će proširiti svoju humanitarnu i zaštitnu ulogu sa snažnim naglaskom na pružanje utočišta i pomoć u obnovi ključne infrastrukture, u bliskoj saradnji s vodećim agencijama i partnerima na tom polju, kazao je portparol UNHCR-a.\nIako se javila pojačana nada u uspjeh na mirovnim pregovorima u Astani i u Ženevi, UNHCR vjeruje da se još nisu stekli uslovi za siguran i dostojanstven povratak izbjeglica u Siriju. Sigurnosna situacija u brojnim regijama u zemlji još je neizvjesna i postoje značajni rizici za osiguranje dobrovoljnog, bezbjednog i dostojanstvenog povratka, saopćio je portparol UNHCR-a u Ženevi Andrej Mahečić.\nViše iz kategorije: « Izrael muslimanima privremeno zabranio ulazak u Al-Aksu\tŠef katarske diplomatije doputovao u Kuvajt sa stavom Dohe o listi zahtjeva za rješenje zaljevske krize »


Konferencija ICUGL u Sofiji\nICUGL (International Confederation of United Grand Lodges), nekadašnja "GLUdE" održala je 1. novembra 2014-e godine konferenciju u Hotelu Festa Sofija. U punopravno članstvo su primljene dve nove Velike Lože (Slovenija i Austrija) a usvojen je i plan širenja ove organizacije na prostor Centralne i Južne Amerike. Mnogo se diskutovalo o degađajima koje je pokrenula najnovija deklaracija iz Berlina. Učesnici konferencije su se složili da smo svi zajedno savremenici istorijskog prekomponovanja međunarodne masonske scene.\nNarednog dana, učesnici konferencije pridružili su se svečanom ritualnom radu povodom godišnje skupštine Velike Lože Bugarske. Na čelu delegacije iz Srbije bio je Veliki Majstor VNLS brat Dragoslav Pavlović, a ritualnom radu Velike Lože Bugarske priključio se i veći broj braće iz Beograda i Niša.


Severni tok kao opterećenje za odnose Nemačke i SAD • Novi treći put\nSeverni tok predstavlja jedan od najambicioznijih infrastrukturnih poduhvata 21. veka. Dve linije gasovoda dužine preko 1230 km povezivaće Viborg (Rusija) i Grajfsvald (Nemačka) i omogućiti nesmetano i efikasno snadbevanje Nemačke ruskim gasom.\nVrednost projekta je procenjena na nešto više od 11 milijardi dolara, ali njegova geopolitička vrednost mogla bi se pokazati kao višestruko veća. Kako će završetak Severnog toka 2 uticati na odnose između Nemačke i Sjedinjenih država, ali i na odnose između Berlina i Moskve? I da li će najveći deo tereta snositi države centralne i istočne Evrope?\nEvropa i ruski energenti\nEnergetska zavisnost koja postoji između Evropske unije i Rusije je dobro poznata i predstavlja kamen temeljac geoekonomskih odnosa između ove sile – EU uvozi nešto više od 60% energenata iz Rusije, čak 38% prirodnog gasa, koji putem 12 cevovoda stiže u evropske gradove. Postoji realna mogućnost da će se taj procenat povećati u budućnosti, usled iscrpljenja norveških zaliha koje trenutno čine četvrtinu uvoza.\nEvropska rastuća zavisnost od ruskog gasa u velikoj meri je posledica opadanja kapaciteta proizvodnje nuklearne energije, gasa i uglja u državama Unije, koja teži da se u skorijoj budućnosti preusmeri ka biogorivima i obnovljivim izvorima energije zarad sticanja većeg stepena ekonomske nezavisnosti. Pojedine države, poput baltičkih zemalja, ali i Finske, Slovačke i Bugarske, u potpunosti zavise od ruskog gasa (više od 97% potreba za domaću potrošnju).\nStoga izgradnja, odnosno završetak gasovoda kao što su Severni tok 2 i Turski tok (naslednik prekinutog Južnog toka) postaje jedan od glavnih sporova između EU i SAD, koje ovom problemu pristupaju iz dva u potpunosti različita ugla. Sjedinjene države posmatraju pojačanu zavisnost Evrope od ruskih energenata kao čist geopolitički problem, koji ugrožava američke nacionalne interese na starom kontinentu, dok Nemačka ovaj stav tretira kao ništa više nego novi izliv američke “paranoje“ tvrdeći da je Severni tok ništa više no komercijalni projekat, i da sankcije koje uvodi (i pooštrava ) američki Kongres urušavaju tradicionalno dobre odnose između ove dve države.\nStav SAD da Nemačka ne može samostalno da odlučuje o svojim energetskim potrebama, samim tim i ekonomoniji, predstavljaju napad na nemačke interese, a to je nešto što Berlin neće tolerisati. Istina je da veštom retorikom i politikanstvom, obe države “kriju“ drugu stranu medalje: Sjedinjene države se fokusiraju na političku stranu ovakvog angažmana, vešto stavljaljući u drugi plan ekonomske interese SAD koje severni tok ugrožava, dok Nemačka pokušava da “sakrije pod tepih“ geopolitičke posledice sporazuma (koje će nadasve biti nepovoljne po Evropljane istočno od Berlina), dok uporno ponavlja da je u pitanju samo transakcija, ništa manje i ništa više.\nNemačka neće lako odustati od ispunjenja svog interesa energetske stabilnosti. Severni tok 2 omogućava baš to, isključivanjem nepouzdanog “posrednika“, Ukrajine.\nSAD su oduvek bile oprezne i protiv bilo kog oblika energetske saradnje između Moskve i Berlina. Još tokom 1980-ih godina prošlog veka, Reganova admnistracija se protivila i pokušala, doduše neuspešno da obustavi izgradnju jednog od prvih gasovoda između Nemačke i SSSR.\nKongres je početkom ove godine odobrio novi set sankcija, koje će biti pridodate na one donešene tokom prethodne dve godine. Kongres je nadglasao veto predsednika Donalda Trampa (322-87 u Predstavničkom domu i 81-13 u Senatu), tako da se dolazi do zaključka da sankcije uživaju dvopartijsku podršku. Ove mere omogućavaju Beloj kući da nametne sankcije privatnim i državnim entitetima koje je uključeno u proces izgradnje cevovoda.\nTermin “proces izgradnje cevovoda“ obuhvata sve od snadbevanja materijala Gazpromu i ostalim kompanijama koje su uključene u izgradnju Severnog toka, do pružanja usluga osiguranja i olakšavanja transporta brodova koji polažu cevi. Zakon takođe omogučava administraciji da sankcioniše privatne kompanije jednostrano, bez obaveštavanja ili saradnje sa evropskim vladama, sve na osnovu nacionalne bezbednosti SAD. Kompanije će imati rok do 31 januara da obustave svoje učešće u projektu kako bi izbegle sankcije.\nSAD pored širih geopolitičkih interesa, ima i one, uže, ekonomske prirode. Iza floskule “diferzifikacija uvoza energenata je dobra za Evropu“ se zaista krije “Kupujte naš prirodni gas, a ne ruski“. Sjedinjene države su najveći proizvođač prirodnog gasa na svetu, ali do 2017 godine, velika većina ( preko 90% ) američkog gasa završavala je u Kanadi i Meksiku.\nTek u poslednje 2 godine, nakon produbljivanja saradnje i sastanka Donalda Trampa i Žan Klod Junkera, izvoz tečnog prirodnog gasa (LNG) iz SAD u EU se gotovo utrostručio. Iako su glavne uvoznice američkog LNG-a zemlje južne Evrope poput Španije, Portugalije i Italije, SAD bi želele da se probiju i na mnogo veće, nemačko tržište. Sjedinjene države takođe tvrde da stvaranje kompetentnog tržišta omogućava EU da se izbori za pristupačnije cene i kod drugih izvoznika gasa.\nSAD i Ukrajina\nSAD su tokom prošlih decenija održavale poprilično doslednu stratešku prema Ukrajini, koja vodila se logikom Bžežinskog još iz perioda Hladnog rata, a to je da je bez Ukrajine Rusija samo sila drugog reda. Ekonomski slobodna od Moskve i prozapadno orijentisana Ukrajina je krucijalna za američke interese u istočnoj Evropi i planu koji teži da drži Rusiju “zaključanu“ iza tri mora. Stoga ne treba se čuditi što su se zbog izgradnje gasovoda koji planira da isključi Kijev iz energetske “hijerarhije“ upalile crvene lampice u Vašingtonu.\nSAD Severni tok nikako ne mogu da tretiraju kao samo još jedan u nizu, običan infrastrukturni projekat. “Gazprom“ je samo produžena ruka Kremlja, koja ispunjava njegove geopolitičke ciljeve. Severni tok omogućava Rusiji da u budućnosti u potpunosti izoluje Ukrajinu i omogući Evropi tranzit direktno sa ruskih teritorija.\nUkrajina bi se bez tranzitnih prihoda, koji se procenjuju na nešto više od dve milijarde dolara na godišnjem nivou, našla još u čvršćem “zagrljaju“ Vladimira Putina i izgubila možda i poslednje moćno oružje iz svog arsenala, a to je da u slučaju pojačanog ruskog uticaja ili mogućeg nastavka agresije, zavrne gasovode i natera Evropu da odbrani njen suverenitet.\nUkoliko se Ukrajina suoči sa postepenim smanjenjem tranzitnih prihoda zbog Severnog toka i Turskog toka, Moskva će imati odrešene ruke i moći će jeftinijim gasom da ucenjuje Kijev na širokom spektru pitanja. Ukrajina bi u ovom scenariju imala samo dva izbora: da se približi Rusiji i da za nagradu bude snadbevena jeftinijim gasom, ili da dodatno iscrpljuje svoju ekonomiju uvozeći gas iz EU.\nNemačka i pozicija Istočne Evrope\nI pored prigovora oličenih u pismu koje su potpisali šefovi država Istočne i Centralne Evrope, Nemačka jednostavno neće odustati od ispunjenja svojih interesa, među kojima je glavni energetska stabilnost. Severni tok 2 omogućava baš to, isključivanjem nepouzdanog “posrednika“, Ukrajine. Dok SAD tvrde da će kompletiranje gasovoda samo ojačiti poziciju Rusije, Nemačka sa pravom tvrdi da se Rusija dokazala kao pouzdan partner u prethodnoj deceniji, iako odnosi između EU (samim tim i Berlina) i Moskve su bili prožeti sankcijama koje su usledila posle aneksije Krima i vojnih operacija u Donbasu.\nMa koliko one bile sveobuhvatne i po mnogim ekspertima čak i protiv međunarodnog prava, upitno je da li će američke sankcije zaustaviti završetak projekta, naročito nakon što je Armin Lašet odneo pobedu na unutarpartijskim izborima CDU, i biće jedan od glavnih kandidata za poziciju nemačkog kancelara krajem septembra ove godine . Lašet, koji se od 2017. nalazi na čelu Severne Rajne-Vestfalije, koja je dom nemačkih energetskih giganata kao što su Uniper, RWE, E.ON, bio je najmanje priželjkivani pobednik CDU izbora za SAD. Najviše zbog svojih stavova prema Rusiji i Kini, koji su ocenjeni kao previše blagi.\nVlada Meklenburga-Severne Pomeranije, na čijoj teritoriji se nalazi deo gasovoda, našla je veoma zanimljiv način da se suprostavi sankcijama Kongresa. Državno zakonodavstvo je usvojilo zakon o stvaranju neprofitabilne fondacije za klimatske promene čiji je cilj izričito “doprinos radovima koji su vezani za završetak Severnog toka“, ironično predstavljajući na taj način Severni tok kao deo “zelene“ agende, kako bi kroz ovakve i slične fondacije novac stizao u željene džepove.\nBrisel se nalazi između dve vatre. Sa jedne strane, Nemačka podriva jedinstvo EU, postupajući protiv dugoročnih interesa Istočne Evrope. Sa druge strane, sankcije SAD su direktni napad sa suverenitet Unije, sa jasnom namerom da se Evropa potčini Vašingtonu. Do promene stanja na terenu neće doći ni posle inauguracije Džozefa Bajdena kao 46. predsednika SAD, koji je upravo nagovestio da će Sjedinjene države zauzeti oštriji stav prema Rusiji.\nKoji god da bude konačan rezultat ove sage između SAD i Nemačke, nameće se pitanje: da li je koncept “Mitteleuropa“ odnosno Srednje Evrope iz perioda posle Hladnog rata u potpunosti mrtav? Nevoljnost i jedne i druge strane da se bore za opstanak i njihove interese koji proizilaze iz istog) ovog regiona koji je uvek bio više zasnovan na određenim uverenjima i idealima nego na geografiji, signalizira limit američke tvrde moći ili ostvarivanje nemačke sigurnosti koja više nema potrebu za postojanjem stabilnog i nezavisnog pojasa država između nje i “oslabljene” Rusije?\nTagovi: angela merkel, Džo Bajden, nemačka, Rusija, SAD


Prekid veze između države i građana u pružanju javnih usluga - Vijesti.me\nRezultati u pogledu zadovoljstva građana uslugama i njihove neinformisanosti ne iznenađuju, ako se pogleda način na koji se izrađuju strategije i zakoni u oblastima u kojima se te usluge pružaju\nFoto: Shutterstock Autor: Milena Lazarević\nJavne usluge su glavna dodirna tačka javne uprave i stanovnika jedne države. Dok se eksperti i civilno društvo bave i pitanjima koliko je državna uprava profesionalna, ima li ili nema korupcije, da li se redovno ocenjuju i treniraju državni službenici, kako funkcioniše odgovornost između nivoa u hijerarhiji i kako se kreiraju strategije i zakoni, građanima je bitno koliko će puta i na koliko različitih šaltera morati da odu ne bi li dobili neki dokument i ostvarili neko svoje pravo. Važno im je i koliko će dugo čekati u redu i kako će se prema njima ophoditi službenici koji im usluge pružaju. A ako su u pitanju građani sa smanjenom mobilnošću, oštećenog sluha ili vida, važno će im biti i da li mogu fizički da pristupe prostoriji u kojoj se usluge dobijaju, i da li će moći da komuniciraju sa zaposlenima, a i da li će se cela radnja sprovesti za na njih dostojanstven način.\nSrbija je jedna od država koja poslednjih godina, bar sudeći prema govorima čelnika države i medijskim napisima, veliku pažnju posvećuje unapređenju kvaliteta javnih usluga i nastoji da pojednostavi upravne radnje za svoje građane. I zaista, usvojen je i primenjuje se novi ZUP (čuveni novi Zakon o opštem upravnom postupku, čije usvajanje je kasnilo gotovo deset godina, dok se u međuvremenu primenjivao solidan, ali zastareo ZUP iz devedesetih), organi su konačno prestali da tretiraju građane kao svoje kurire i počeli da razmenjuju između sebe podatke iz evidencija koje vode po službenoj dužnosti. Uz snažnu podršku specijalnog tima pri kabinetu predsednika Vlade (tzv. Delivery Unit-a) počelo se 2015. sa inovativnim konceptom objedinjavanja usluga prema životnim događajima, pa su tako bebe u Srbiji konačno postale „dobrodošle“ za državu. Država je dobrodošlicu pokazala roditeljima tako što im je omogućila da svoje bebe prijave na prebivalište, upišu u knjigu državljana i zdravstveno osiguranje, kao i da se prijave za roditeljske beneficije, u jednom potezu, još u porodilištu, samo ukoliko su na vreme smislili ime bebi, a država im pošalje prijateljski SMS dobrodošlice i dokumenta na kućnu adresu (usluga je dobila ime „Bebo, dobrodošla na svet“).\nMeđutim, šta se krije ispod ove bajkovite površine? Da li su ove inovacije oličenje sistema ili pojedinačni reformski napori koje su timovi posvećenih ljudi postigli „na oruk“? Po različitim analizama i istraživanjima sprovedenim u poslednjih godinu dana, reklo bi se da sistem ne prati ova moderna rešenja i da ona rade, ne na osnovu sistema, već njemu uprkos.\nNajpre, SIGMA (program pri Organizaciji za ekonomsku saradnju i razvoj koji ocenjuje reforme javne uprave u celom regionu Zapadnog Balkana) u oblasti javnih usluga Srbiji daje sasvim prosečne ocene. Pokazatelji „Pružanje usluga orijentisano ka građanima“ i „Pravičnost i efikasnost upravnih postupaka“ beleže ocenu „dobar“ (3, na skali od 0 do 5), dok pokazatelji „Podsticajno okruženje za pružanje javnih usluga“ i „Pristupačnost javnih usluga“ tek jedva zadovoljavajuću dvojku. SIGMA ukazuje na slabe kapacitete za praćenje performansi javnih usluga, lošu koordinaciju reformskih aktivnosti i neujednačen kvalitet registara od kojih u najvećoj meri zavisi modernizacija javnih usluga. Takođe, kritikuje se potpuno odsustvo mehanizama za praćenje kvaliteta javnih usluga i zadovoljstva korisnika, kao i nedostatak inicijativa da se korisnici uključe u dizajn usluga. Pored toga, ne prikupljaju se podaci neophodni za praćenje mogućnosti pristupa osetljivim grupama građana javnim uslugama i za eventualno unapređenje tog pristupa.\nProjekti civilnog društva dodatno dokazuju sistemske probleme. Rezultati istraživanja u okviru regionalnog projekta WeBER (par-monitor.org), koji koordinira Centar za evropske politike, a sprovode partneri okupljeni u mreži tink-tenk organizacija „Think for Europe Network“, pokazuju da samo jedna trećina građana smatra da je država tražila od njih predloge kako da se unaprede javne usluge u poslednje dve godine ili da kao korisnici javnih usluga imaju mogućnost da daju svoje mišljenje o njihovom kvalitetu. Čak 80% građana - kako u Srbiji, tako i u Crnoj Gori – kaže da nisu imali prilike da daju svoje mišljenje o kvalitetu usluga koje su dobijali od države u poslednje dve godine.\nU okviru drugog projekta „Partnerstvom do dobre javne uprave“, koji se realizuje samo u Srbiji, pokazalo se da iako je većina građana generalno zadovoljna kvalitetom usluga koje im pruža administracija, veoma su nezadovoljni organizacijom posla, čekanjem u redovima, lošim sistemima zakazivanja termina i lošom opremljenošću institucija koje im pružaju usluge. Smetaju im i sitna korupcija (neformalna plaćanja i pokloni) i verbalna agresija, a loše su informisani o svojim pravima i mehanizmima zaštite tih prava.\nIzmeđu ostalog, rezultati pokazuju da čak 77% građana smatra da ljudi koriste privatna poznanstva radi bržeg i efikasnijeg dobijanja usluga primarne zdravstvene zaštite, dok za usluge izdavanja ličnih dokumenata ovo misli dve trećine građana (64%). Preko polovine stanovnika Srbije (52%) smatra da su neformalna plaćanja i pokloni neophodni u dobijanju usluga domova zdravlja, a za usluge MUP-a ovo ističe svaki treći građanin. Najprisutniji vidovi zloupotrebe, po mišljenju građana, jesu korupcija i verbalna agresija.\nKada je u pitanju informisanost, rezultati pokazuju da građani smatraju da nisu ili da su minimalno informisani o svojim pravima i obavezama u pogledu usluga primarne zdravstvene zaštite. Takođe, skoro polovina građana ne zna kome može da se obrati u slučaju da su im prekršena prava pacijenta (49%), a većina (56%) smatra da im je veći stepen informisanosti neophodan. Slično je i sa uslugama izdavanja ličnih dokumenata, gde samo 45% građana misli da je informisano o svojim pravima. Više od polovine (58%) ne zna kome može da se obrati u slučaju da su im prava u kontaktu sa administrativnom službom policije uskraćena, a ovaj broj još je veći među mladima (između 18 i 29 godina). Građani uglavnom ističu da o njihovim pravima treba da ih informišu mediji, ali i zaposleni u domovima zdravlja, policijskim stanicama i predškolskim ustanovama.\nRezultati u pogledu zadovoljstva građana uslugama i njihove neinformisanosti ne iznenađuju, ako se pogleda način na koji se izrađuju strategije i zakoni u oblastima u kojima se te usluge pružaju. Ministarstva uglavnom ne koriste analize i podatke prilikom rada na ovim dokumentima, a povratne informacije od građana – poput ovih prethodno navedenih – gotovo i da ne postoje, te se i ne koriste u osmišljavanju novih politika i usluga. Takođe, građani i civilno društvo se ne uključuju sistematski u kreiranje strategija i zakona: čak i ako se održe javne rasprave (a često se preskaču), one dolaze tek na kraju procesa pripreme dokumenta, što drastično smanjuje mogućnost da se već pripremljeni nacrt ili predlog suštinski izmeni. Kod izmena i dopuna zakona, situacija je još gora: one se rade nasumično, odnosno mimo ustaljenih procesa i procedura za donošenje novih propisa, iako često unose suštinske promene u način na koji je određena oblast regulisana. Od tri analizirane oblasti, najveći napredak u poslednjim godinama u pogledu korišćenja analiza i podataka, ali i održavanja javnih rasprava, napravilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova, što se može objasniti velikom pažnjom koju oblasti rada ovog ministarstva dobijaju u procesu pristupanja Evropskoj uniji, što ih čini daleko izloženijim analizama i procenama „sa strane“ (pre svega od strane Evropske komisije).\nSvi ovi nalazi jasno ukazuju na jedno: potrebno je mnogo zajedničkog rada i države i civilnog društva kako bi građani zaista stali „u centar pažnje“ javne uprave kada im ona pruža usluge koje oni upravo i finansiraju.\nAutorka je programska direktorka Centra za evropske politike iz Beograda\nOvaj blog nastao je u okviru projekta „Civilno društvo za dobru upravu: Da služi i zasluži!“, koji sprovode Institut alternativa, Bonum, Natura, Novi horizont i Centar za istraživačko novinarstvo, a finansiraju Evropska unija u okviru Programa podrške razvoju lokalnih organizacija civilnog društva i Balkanski fond za demokratiju (BTD), projekat Njemačkog Maršalovog fonda SAD (GMF). Sadržaj bloga predstavlja isključivu odgovornost autora i ni na koji način ne odražava stavove donatora.


Austrijski kancelar Sebastian Kurz posetiće u utorak Ljubljanu kako bi sa premijerom Janezom Janšom vodio bilateralne razgvoore kojima će dominirati aktuelna pitanja EU i saradnja u vreme dok se zemlje bore sa pandemijom Covid-19 i ilegalnom migracijom.\nTokom svog prvog bilateralnog sastanka u inostranstvu od kraja februara, Kurz će navodno pokušati da sa Janšom uskladi stavove uoči samita EU 24. i 25. septembra. Očekuje se da će se takođe razgovarati o slovenačkom predsedavanju Savetom EU u drugoj polovini sledeće godine.\nKako je prenela STA, Kurz je nedavno pozvao Evropsku komisiju da predstavi konkretne mere u borbi protiv ilegalne migracije. Razgovarajući sa nemačkim i švajcarskim medijima, rekao je da će predsednici komisije Ursuli von der Leyen ponuditi “predlog zasnovan na našem konceptu fleksibilne solidarnosti”.\n“Nema više politike otvorenih vrata”, rekao je kancelar u intervjuu nemačkim i švajcarskim medijima, izrazivši uverenje da države članice ne smeju biti naterane da primaju izbeglice ili migrante te da turski predsednik Recep Tyyip Erdogan ne sme tako nešto da iznudi od EU.\nOčekuje se da će se, tokom susreta Kurz – Janša, otvoriti i dva pitanja u bilateralnim odnosima: provera pasoša na zajedničkoj granici koju je Austrija obnovila u jeku migracione krize 2015. godine i položaj slovenačke etničke manjine u Austriji i nemačke govorne zajednice u Sloveniji.\nGranične provere su ponovo postale aktuelne tokom pandemije, pošto su obe zemlje uvele zdravstvene preglede na granici kako bi obuzdale širenje novog virusa, pre nego što su ih ukinule početkom juna. Obe zemlje su nedavno zabeležile novi porast slučajeva koronavirusa.\nManjinski gledano, Slovenija pokušava da dobije sveobuhvatnu zaštitu zajednice u Koruškoj zagarantovanu Austrijskim državnim ugovorom. Neki u Sloveniji tvrde da bi zemlja trebalo da prijavi svoje sukcesiono parvo iz Jugoslavije kao jedne od potpisnica sporazuma iz 1955. godine, ali Austrija nije rada da to prihvati. Čak i bez formalnog obaveštenja, Slovenija sebe smatra naslednicom sporazuma.\nU međuvremenu, Beč traži da Slovenija prizna zajednicu kojoj je nemački jezik maternji, a koja živi na južnoj granici Austrije, kao manjinu, paralelno sa italijanskom i mađarskom zajednicom koja živi duž odgovarajućih granica. U julu je svih pet poslaničkih frakcija u austrijskom parlamentu glasalo za to da Slovenija u svom ustavu dodeli status manjinske manjine Gottschee Nemcima.\nItalijanska i mađarska manjina imaju svoja poslanička mesta u slovenačkoj Narodnoj skupštini, a to je nešto što nije dodeljeno slovenačkoj manjini u Austriji. Međutim, etnička Slovenka Olga Voglauer izabrana je u Donji dom austrijskog Parlamenta na listi Zelenih na prošlogodišnjim izborima.\nJanša i Kurz će verovatno razgovarati i o predstojećoj stogodišnjici plebiscita u Koruškoj koja je povukla modernu granicu između dve države, te jedan deo Slovenaca ostavio na austrijskoj strani granice. Ceremoniji jubileja planiranoj u Klagenfurtu 10. oktobra prisustvovaće predsednici dve zemlje Borut Pahor i Aleksandar Van der Bellen.\nOdnosi između Austrije i Slovenije smatraju se odličnim, s tim što države održavaju redovan i diverzifikovan dijalog na političkom i radnom nivou. Austrija je treći slovenački trgovinski partner i najveći investitor. Prošle godine je slovenački izvoz robe iznosio 2,3 milijarde evra, a uvoz 3,4 milijarde evra.


Prednost agencija koje koriste sopstvene alate i tehnologiju - PORTAL\nPrednost agencija koje koriste sopstvene alate i tehnologiju\nSVET – Studija kompanije ExchangeWire i IPONWEB pod nazivom Agents of Change: The Rise of the Programmatic Media Agency, temelji se na odgovorima 129 ispitanika koji rade na programatičnom oglašavanju za marketinške agencije širom regiona APAC, EMEA i Severne Amerike.\nStudija je pokazala da se gotovo polovina agencija (49%) oslanja na sopstvene tehnologije za programatični medijski zakup, trećina (34%) kombinuje sopstvenu tehnologiju sa trećom stranom; dok se mali deo njih (17%) oslanja isključivo na ponude treće strane.\nAgencije u EMEA regiji, odnosno 58% ispitanika iz ove regije, koriste samo sopstvenu tehnologiju, agencije u Severnoj Americi (56%), ali APAC region je daleko iza (33%).\nIstraživanje je pokazalo da su agencije koje koriste sopstvenu tehnologije postigle gotovo tri puta bolje rezultate u merenju kampanja i analitici (50% sa very strong ocenom), za razliku od 18% koji ne koriste isključivo svoju tehnologiju.\nPoverenje koje dolazi sa korišćenjem sopstvene tehnologije takođe podstiče agencije da budu ambicioznije kod postavljanja ciljeva na različitim područjima, uključujući borbu protiv lažnih oglasa, unapređivanje omnichannel pristupa, poboljšanje merenja kampanja, izgradnju prilagođenih algoritama kupovine za pojedinačne klijente, i nastavak proširivanja odnosa s izdavačima.\nNa kraju, gotovo dve trećine (63%) agencija koje koriste samo sopstvene programatičke tehnologije za zakup medija izveštavaju o značajnim poboljšanjima u njihovoj sposobnosti da grade odnose s izdavačima.\nTekst objavio: UrednikDatum: 30.07.2018, 05:58 30.07.2018


IDENTIFIKACIJA ROMA U PODGORICI KOJI SU U RIZIKU DA POSTANU APATRIDI\nSerdjan Baftijari 0 comments 09.04.2019\nRomska organizacija mladih „Phiren Amenca“ uz podršku Evropske mreže za apatridiju (ENS) u od 1. Marta 2019.godine započela je realizaciju projekta identifikacija Roma u Podgorici koji su u riziku da postanu apatridi.\nU okviru gore pomenutog projekta Phiren Amenca će organizovati obuku za 5-7 aktivista iz romske zajednice. Obuku će voditi osoba koja ima potrebnu ekspretizu iz ove oblasti. Na ovaj način, romski aktivist će se upoznati sa ovom temom i ojačati svoje kapacitete da kasnije kroz „door to door“ metodoligiju identifikuju u svom direktnom radu sa romskom zajednicom ljude koji nisu rešili svoj pravni status i koji su u opasnosti da postanu apatridi.\nTakodje, Phiren amenca će kroz ovaj projekat angažovati jednu osobu koja ima znanja iz ove oblasti u dužini trajanja projekta koa će pružati savjetodavnu podršku pravnog karaktera osobama iz romske zajednice u cilju rješavanja njihovog pravnog statusa u Crnoj Gori.\nNakon faze prikupljanja i obrade informacija, Phiren Amenca će održati sastanak sa predstavnicima UNHCR-a, MUP-a, NVO Pravnog centar i organizacija koje se bave ovim pitanjem kako bi podijelile informacije prikupljene tokom terenskog istraživanja.\nProjekat Identifikacija Roma u Podgorici koji su u riziku da postanu apatridi sprovodi se kao dio programa pan-Evropske aktivnosti koordinirane od strane Evropske mreže za apatridiju (ENS)


BiH se pridružila američkoj izjavi o Avganistanu?\nTanjug 20. avgusta 2021. 17:22\nSARAJEVO – Bosna i Hercegovina pridružila se Zajedničkoj izjavi američkog Stejt departmenta kojom se poziva na mir u Afganistanu, saznaje Klix.ba.\nIako na sajtu Stejt departmenta još nije stavljena na listu, BiH se pridružila listi od više od 100 zemalja, navodi sarajevski portal.\nPozivajući se na nezvanična saznanja, Klix.ba piše da je Ministarstvo spoljnih poslova BiH je odmah želelo da pošalje „zeleno svjetlo“ za pridruživanje izjavi, ali je čekalo i saglasnost Predsedništva BiH, iako to, kako se navodi, nije bilo neophodno.\nReč je o izjavi koju su Sjedinjene Američke Države inicirale 15. avgusta nakon što su talibani ponovo uspostavili vlast u Afganistanu.\nBosna i Hercegovina jedina u regionu nije potpisala tu izjavu.\nU dokumentu se navodi da su države potpisnice saglasne da, kako je navedeno, podržavaju, pozivaju i rade na tome da sve strane poštuju i olakšaju bezbedan odlazak stranih državljana i Avganistanaca koji žele da napuste tu zemlju.


ERRC: Romima iz Belvila dosudjena naknada štete zbog iseljenja 2012. godine\nBeta 29. juna 2020. 12:10\nKako se navodi u saopštenju, „uprkos dosudjenoj naknadi štete, sud je odbio navode ERRC-a da u Srbiji prinudna iseljenja disproporcionalno pogadjaju Rome, i da iz tog razloga predstavljaju indirektnu diskriminaciju“.\nPravnica ERRC-a koja je radila na slučaju Andrea Čolak rekla je da iako dosudjena naknada štete može delimično da kompenzuje povredu prava koju su tužioci pretrpeli, domaći sudovi nastavljaju da ignorišu širi kontekst i poražavajuće okolnosti u kojima mnogi Romi u Srbiji danas žive“.\nU presudi je navedeno da je tužiocima povredjeno pravo na stanovanje i zabrana diskriminacije (po osnovu mesta prebivališta) jer su tužioci stavljeni u nepovoljniji položaj u odnosu na druge iseljene Rome kojima je bilo dozvoljeno da ostanu u Beogradu i ostvare pravo na različite oblike podrške.\nSud se u obrazloženju presude pozvao na medjunarodno pravo sadržano u praksi Evropskog suda za ljudska prava i Medjunarodnom paktu o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima kao osnovu za obeštećenje tužilaca.\n„Dok dosudjena naknada štete Romima predstavlja pozitivan pomak, odbijanje diskriminacije po osnovu etničke pripadnosti i relativno dug sudski postupak (tokom koga je jedna tužilja preminula) ukazuju da za Rome u Srbiji i dalje postoje velike prepreke u pristupu pravdi“, ocenio je ERRC.