Ako imate planove da se bavite voćarstvom ili da proširujete postojeće zasade, pravu podršku možete naći u nekoj od filijala HALKBANK. U voćarstvu to podrazumeva podizanje i negu dugogodišnjih zasada do perioda pune zrelosti i eksploatacije. Pored pripreme zemljišta za sadnju najčešća ulaganja su u sadni materijal, sisteme za navodnjavanje, protivgradne mreže, đubrivo, troškove nege itd.\nPrilikom računanja ekonomskih pokazatelja ulaganja u višegodišnje zasade treba uzeti u obzir i vremenski rok eksploatacije samog zasada koji može varirati od 3 godine za jagodu do 50 za lesku.\nU Srbiji je najčešći primer da se prihodi u voćarstvu ostvaruju od prodaje primarnih proizvoda –svežeg voća. Trendovi u poljoprivredi se iz godine u godinu menjaju, i u skladu sa cenama i tražnjom poljoprivredni proizvođači prilagođavaju voćne vrste i sortiment u koji investiraju.\nMirjana Mijailović, direktor službe prodaje i marketinga za agro klijente Halkbanke\nKada govorimo o višegodišnjim zasadima- voćna vrsta koja u prvoj godini od sadnje počinje da daje pun rod, najčešće je u pitanju jagoda. Zasadi se formiraju krajem leta (jul/avgust) i rod daju već narednog proleća u punom kapacitetu. Vek eksploatacije zasada je optimalno 3 godine, kada se može zameniti novim sadnicama jagoda. Početna ulaganja se u zasad jagode procenjuju na oko 10.000 eur/1 ha\nU poslednjih pet godina u Srbiji se povećavaju površine pod zasadima borovnice. Prvi rod se može očekivati već u trećoj godini od sadnje, međutim punu zrelost i ekonomsku isplativost borovnica postiže u 7 ili 8 godini od sadnje. Borovnica je dugovečna biljka i njena eksploatacija traje od 20 pa do 40 god. Formiranje zasada borovnice spada u finansijski najzahtevnije, sa oko 50.000 eur /ha ali je stabilna cena od strane izvoznika najčešći motiv za investiranje u ovu voćnu vrstu.\nKajsija započinje da rađa nakon 3 - 4 godine i na pažljivo odabranim terenima jer je veoma osetljiva na mraz. Plodovi rano sazrevaju (jun, jul) i na tržištu postižu dobru cenu. Optimalna rodnost zasada nastupa posle 8-9 godine starosti, kada se uz blagovremenu negu i zaštitu mogu očekivati profitabilni prinosi (učestalost rađanja dosta varira). Uložena sredstva se u proseku vraćaju u sedmoj godini životnog veka zasada.\nZasnivanje jednog hektara trešnje (slična je situacija i sa višnjom) zahteva ulaganja od oko 6.000 eur/ 1ha. Tokom rasta voćaka prvi rod se očekuje u 4. godini koji može da vam vrati više od 60% uloženog da bi rod u 5. godini doneo neto dobit ( vraćena vrednost investicije u potpunosti i neto dobit) dok bi uspešan rod u 6. godini uzgoja doneo pravi uspeh – obezbedio stabilan prihod gazdinstvu. Investicija u zasad najčešće se vraća proizvođaču za šest godina.\nJabuka zauzima značajno mesto u srpskoj poljoprivredi. Do skora siguran izvoz u Rusiju, podstakao je srpske poljoprivrednike da ulažu u nove zasade i obnavljaju stare. Savremena i intenzivna proizvodnja jabuka podrazumeva i velika početna ulaganja (oko 30.000 evra/1 ha), ali isto tako vrlo brzo vraća uloženo, kroz stabilne visoke prinose i tako donosi dobit. Već u trećoj godini ovakav, moderan, voćnjak može pokriti troškove održavanja, u četvrtoj doneti 50 % punog roda. U prethodnim godinama otkupna cena po kilogramu bila je značajno viša, te je povraćaj uloženih sredstava bio izvesniji i u kraćem periodu.\nLeska (lešnik) počinje da vraća uloženo posle osam godina, a za pun rod, koji konačno donosi profit, potrebno je čekati čak do desete ili jedanaeste godine. Leska vam strpljenje vraća kroz veoma dug vek eksploatacije koji može trajati i do 50 godina. Iako deficitarna voćna vrsta u konditorskoj industriji Srbije, zbog veoma dugog perioda ulaska u rod i neophodnog održavanja i nege zasada nije čest izbor poljoprivrednika. Prednost lešnika je lako skladištenje – nije Vam potrebna hladnjača, već suva i tamna prostorija u kojoj se plodovi mogu čuvati duži vremenski period.\nOrah ima slične nedostatke u smislu dužeg perioda čekanja do punog plodonošenja, ali i prednosti u pogledu niskih troškova održavanja i dobre cene plodova. Veoma specifičan podatak za zasade oraha je da zbog kvaliteta drvne mase nakon krčenja starih zasada, likvidaciona vrednost zasada nadmašuje celokupno investiciono ulaganje.\nBIZNIS PLAN, UPORNOST, NAZIV BRENDA Šta je sve neophodno da bi preduzeće ostvarilo uspeh u poslovanju?\nDolazak Halkbanke u Srbiju privukao turske investitore\nPROJEKAT "TESLA" Obrada transakcija platnim karticama u sigurnim rukama\nJABUKA JE BREND SRBIJE Ulaganja su sigurna i brzo se vraćaju, a evo šta se još VEOMA ISPLATI uzgajati\nU današnje vreme veoma je teško pravilno i racionalno rasporediti svoj novac, a još teže utrošiti ga pametno. Zato je ključna stvar uspeti sačuvati nešto novca za budućnost. Želja da sebi priuštimo nešto veće, novi automobil, stan ili samo letovanje, većinu ljudi natera da prvo posegne za kreditom. Naravno, nekada su u pitanju i hitni, neplanirani, odlasci kod lekara ili neke druge životne nedaće.\nImajući u vidu bogatu ponudu drugih banaka na našem tržištu, kada je u pitanju izdavanje i prihvatanje debitnih i kreditnih platnih kartica, Halkbank Beograd je imala težak zadatak prilikom izrade plana i definisanja strategije kojom bi se izdvojila u odnosu na konkurencijiu, učvrstila svoju poziciju na tržištu i klijentima ponudila kvalitetnije i efikasnije proizvode i usluge.


Vojvodina dodelila 350 miliona dinara za vodosnabdevanje i upravljanje vodama\nVlada Autonomne pokrajine Vojvodine dodelila je ukupno 350 miliona dinara (2,8 miliona evra) za projekte u oblasti vodosnabdevanja i upravljanja vodama u 13 vojvođanskih gradova i opština.\nOvo je rezultat javnog poziva koji je u januaru raspisala pokrajinska Uprava za kapitalna ulaganja. Ugovore je svečano dodelio pokrajinski premijer Igor Mirović u zgradi Vlade Vojvodine.\nGrad Vršac dobio je 18,8 miliona dinara (151.000 evra) za adaptaciju sistema centralnog grejanja sa gasnim blok generatorom i rekonstrukciju glavnog kolektora fekalne kanalizacije F800. Zrenjanin je dobio 24,3 miliona dinara (196.000 evra) za rekonstrukciju atmosferske kanalizacije u Bosanskoj ulici.\nSombor je dobio 41,3 miliona dinara (333.000 evra) za izgradnju rezervoara i crpne stanice u naselju Svetozar Miletić, a Sremska Mitrovica dobila je 9,7 miliona dinara (78.000 evra) za izgradnju fekalne kanalizacije.\nOpština Kula dobila je najviše novca – 67,6 miliona dinara (546.000 evra) – za izgradnju kanalizacione mreže u Kuli i Crvenki. Kovačica je dobila 41,6 miliona dinara (336.000 evra) za sprovođenje treće faze izgradnje fabrike vode.\nApatinu je dodeljeno 39 miliona dinara (315.000 evra), Bačkoj Topoli 22,3 miliona (180.000 evra), Vrbasu 8,3 miliona (67.000 evra), opštini Opovo 16,3 miliona (131.000 evra), Odžacima 4,7 miliona (38.000 evra), Pećincima 25,9 miliona (209.000 evra) i Sremskim Karlovcima 29,8 miliona dinara (240.000 evra).\nOsim ovog, Uprava za kapitalna ulaganja sprovela je još šest konkursa u oblastima lokalnog i regionalnog ekonomskog razvoja, kulture, predškolskog i osnovnog obrazovanja i vaspitanja, razvoja sporta, saobraćajne infrastrukture i zdravstvene zaštite.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i direktor Uprave za kapitalna ulaganja Nedeljko Kovačević uručili su ugovore za ukupno 68 projekata u 39 vojvođanskih gradova i opština za koje je opredeljeno 1,4 milijarde dinara (11,3 miliona evra).\nPokrajinski premijer Igor Mirović izjavio je da projekti treba da budu gotovi do kraja godine i izrazio očekivanje od dobitnika sredstva da budu odgovorni i efikasni u realizaciji projekata.\nTagovi: upravljanje vodama, vodosnabdevanje\nPočetna » Vesti » Voda » Vojvodina dodelila 350 miliona dinara za vodosnabdevanje i upravljanje vodama


"Delfini" potopili mađare: Vaterpolisti Srbije slavili u prijateljskom meču\nVATERPOLISTI Srbije pobedili su danas Mađarsku sa 13:10 u prijateljskom meču na otvaranju novog bazena u Segedinu. Najefikasniji u selekciji Srbije bio je Andrija Prlainović sa tri gola, dok je dva postigao Miloš Ćuk. Prethodnih dana Srbija i… »\nVesti online 17.02.2021\nBlic sport 17.02.2021\nSparing Srbije i Mađarske, pa jaka utakmica\nIzabranici Dejana Savića u Segedinu. Vaterpolo reprezentacija Srbije putuje danas u Segedin na pripreme sa selekcijom Mađarske, saopšteno je na sajtu Saveza. Kako se navodi, dve selekcije odigraće i prijateljsku utakmicu u subotu kada će zvanično… »\nBEOGRAD: Vaterpolo reprezentacija Srbije putuje danas u Segedin na pripreme sa selekcijom Mađarske, saopšteno je na sajtu Saveza. Kako se navodi, dve selekcije odigraće i prijateljsku utakmicu u subotu kada će zvanično biti otvoren novi bazen u… »\nO čemu su hitno razgovarali Putin i Erdogan\nVesti online pre 1 satjoš 43 povezane\nN1 Info pre 48 minutajoš 20 povezanih\nPolitika pre 6 minutajoš 16 povezanih


Merkel: Izbjeglice treba ravnomjerno rasporediti kroz EU\nNjemačka kancelaraka Angela Merkel saopštila je u utorak da bi izbjeglice trebalo fer raporediti širom Evrooske unije prema mogućnostima država članica da ih prime, kao dijelu strategije sa kojim se Evropa nosi sa nezbilježenom migracionom krizom.\n"One izbjeglice koje su proganjene i bježe rata, trebalo bi fer raspodijeliti širom Evrope na bazi ekonomske snage i produktivnosti svake države posebno" rekla je Merkel na zajedničkoj konferenciji za medije sa španskim premijerom Marijanom Rahojom.\nI Merkel i Rakoh su rekli da bi Evropska komisija morala učiniti više da pomogne u razrješenju krize, uključujući i obezbjeđivanje liste sigurnih zemlja tako da bi im bilo lakše da odrede da li su zahtjevi migranta za azil validni ili ne.\n"Saglasili smo se da EK treba da definiše sigurne zemlje, da evropske države treba da ujedine svoje snage da bi pomogli Grčkoj i Italiji da otvore centre za registraciju i da oni koji nemaju pravo da traže azil budu vraćeni u zemlje njihovog porijekla" rekla je njemačka kancelarka.\n"Mi se sada suočavamo sa najvećim izazovom za Evropu u godinama koje dolaze, nemam sumnji da je to tako" rekao je španski premijer Rahoj.


Borba za indekse počinje: Najpopularniji računarski fakulteti : Nadlanu.com\nBorba za indekse počinje: Najpopularniji računarski fakulteti\nObjavljeno 30. jun 2014. / 10:36:39\nPored Elektrotehničkog fakulteta, Fakulteta organizacionih nauka i Matematičkog, prošle godine za brucoše su "dosta interesantni bili i Stomatološki, Fakultet bezbednosti, Fakultet sporta", rekla je prorektorka za nastavu Univerziteta u Beogradu Nada Kovačević za RTS.\nIstičući da je u prošloj školskoj godini "i Mašinski imao veliki broj prijavljenih, što je za njih bio uspeh", prorektorka je dodala da su mesta popunili i Tehničko-tehnološki, Poljoprivredni, takodje i Molekularna biologija, kao i nekoliko različitih smerova ekologije na više fakulteta.\n"Na osnovnim studijama ima oko 14.500 do 15.000 mesta, od toga je 9.500 budžetskih. To je uobičajeni broj. Odredjeni broj fakulteta ima manji broj, jer nisu prošli neki programi. Filozofski je dobio manje, pa ćemo videti kako to da preraspodelimo", rekla je Kovačevićeva.\nPovodom preporuka resornog ministarstva da se studenti oslobode plaćanja za prijemne ispite, ona je rekla da je to trošak za fakultete, jer neki od njih imaju po dva i tri puta više prijavljenih, potrebne su prostorije, priprema materijala.\nKomentarišući Izmene zakona o visokom obrazovanju kojim je predvidjeno da će troškovi fakulteta biti transparentni, prorektorka je rekla da to "neće biti problem jer školarine nisu ekonomska vrednost školovanja, vec uskladene sa onim što se dobija iz budžeta".\nPrvi prijavni rok, koji je zbog vanredne situacije usled nedavnih polava odložen za nedelju dana - počinje 2. jula, a polaganje prijemnih ispita je od 7. jula.


Trivan: U životnu sredinu uložiti15 milijardi evra\nTanjug 8. septembra 2019. 11:56\nSJAMEN – Srbija u narednih 20 godina treba da uloži oko 15 milijardi evra u zaštitu životne sredine, a za to joj je neophodno partnerstvo sa zemljama poput Kine, izjavio je danas ministar zaštite životne sredine Goran Trivan i dodao da je u sisteme za preradu otpadnih voda i čvrstog komunalnog otpada potrebno uložiti dodatnih sedam milijardi evra.\n„Mi taj novac treba da nabavimo da bi Srbija bila čista, a u Kini vodimo razgovore o tome koji idu u dobrom pravcu“, rekao je Trivan novinarima na Međunarodnom kineskom sajmu investiija i trgovine CIFIT 2019 koji je danas otvoren u gradu Sjamen u provinciji Fuđijen.\nTrivan je ukazao da je Kina zaštitu životne sredine stavila kao peti prioritet u svojoj agendi i da kao jedna od najvećih azijskih zemalja u razvoju mnogo ulaže u razvoj zelenih tehnologija.\nKako kaže, Srbija je spremna da zajedno sa Kinom ulaže u zaštitu životne sredine, pre svega, u sisteme za preradu otpadnih voda i čvrstog komunalnog otpada, kao i u pošumljavanje koje ta zemlja, ističe Trivan, sprovodi dugi niz godina i postiže vidljive rezultate.\n‘Mi treba da sarađuje sa Kinom koja ima veliko iskustvo, tehnologije i dobru volju da nam pomogne. Na CIFIT-u razgovaramo sa privrednicima i kompanijama koje su veoma zainteresovane za saradnju sa Srbijom u toj oblasti“, naveo je ministar koji je u Sjamenu govorio na Kineskoj međunarodnoj konferenciji za zelene inovacije I razvoj.


Goran Đukanović, stručnjak za tržište aluminijuma, za ‘Zašto?’ analizira najavu mostarskog Aluminija da je konzorcij pod vodstvom britansko-švicarskog Glencora, dugogodišnjeg glavnog partnera i jednog od najvećih svjetskih trgovaca metalima, zainteresovan za stratešku saradnju sa preduzećem koje se nalazi pred kolapsom zbog velikih dugova i problema sa snabdijevanjem električnom energijom.\nVlada Federacije BiH, koja je vlasnik 44 posto Aluminija, je rekla da dugogodišnjem najvećem izvozniku iz BiH prijeti stečaj ako ne uspije naći strateškog partnera.\nSituacija je generalno baš teška za primarnu aluminijsku industriju u svijetu. Kao što sam skoro komentarisao u mom autorskom tekstu, preko 50 posto proizvodnje primarnog aluminijuma u svijetu (minimum 35 miliona tona godišnje proizvodnje) je trenutno u gubitku pri ovoj cijeni aluminijuma i ovim tržištima.\nŠto je najgore, ne nazire se narednih nekoliko mjeseci neki oporavak, nema naznaka toga, šta više, može se desiti tokom ljetnih mjeseci da cijena još malo padne prije nekog rasta.\nBaš bi mi žao bilo da se takva situacija na tržištu prvo odrazi na mostarski Aluminij i volio bih nekako kad bi se sačuvala evropska primarna aluminijska industrija jer je već nekoliko fabrika zatvoreno zadnjih nekoliko godina, ali šta se može uraditi u ovakvim situacijama i ovakvim uslovima osim da se polako nastavi gomilanje gubitaka.\nNe radi se tu samo o Mostaru, i podgorički KAP je u minusu, mada je to mala proizvodnja.\nU slovenačkom Talumu oni sigurno isto prave gubitke, ali pošto peglaju te gubitke sa poluproizvodom i preko 200 livničkih legura koje prodaju uglavnom na zapadnoevropskom tržištu tako uspijevaju da ne budu baš u minusu.\nMeđutim, sa čistom elektrolizom sa par osnovnih proizvoda -- trupci i ingoti i tako dalje – definitivno ne mogu da budu pozitivni u u ovim uslovima.\nGlencore može privući jedino dugoročni interes u Aluminiju.\nU kratkom roku, bilo ko ko bi došao tu sa strane vjerovatno već računa da ne bi mogao da ostvari neki profit, posebno ako bi morao, a morao bi, nešto da investira u proizvodnju, ali oni imaju interese na duži rok.\nMeđutim, pitanje je da li bi iko došao od stranih, velikih kompanija bez dugoročnog povoljnog ugovora za električnu energiju.\nOnda se postavlja pitanje ako će se sklopiti taj ugovor sa nekom stranom kompanijom za dugoročnu isporuku električne energije ispod tržišne cijene koja bi bila povoljna za jednu elektrolizu zašto bi se uopšte Aluminij i prodavao strancu ako nema interes za značajne velike investicije.\nPod tim uslovima mogao bi onda da ostane i u sadašnjem vlasništvu.\nNema nekih opipljivih informacija u vezi Glencora, a i kada bi bilo mislim da je to ipak malo duži proces.\nBez obzira na to što su Glencore i Aluminij Mostar dugogodišnji partneri, to ne bi moglo da se završi, pretpostavljam, za mjesec-dva, ta procedura bi potrajala nekoliko mjeseci, do Nove godine.\nAko su kao dugogodišnji partneri oni spremni da pomognu i da izađu u susret na neki način, znači definitivno nisu rekli da neće, ali pretpostavljam da hoće pod određenim uslovima.\nE sad, šta će od toga ispasti zavisi sve šta se dogovore sa vladom oko isporuka električne energije, i oko drugih uslova.\nDa li su ti uslovi opravdani, da li su prihvatljivi za mostarski Aluminij i za vladu, to će vrijeme pokazati.\nJa nemam informaciju da se iko drugi interesuje za sada.\nMožda bi i Aluminij Mostar i Vlada FBiH mogli da se obrate velikim proizvođačima automobila u Evropi i da potraže saradnju sa njima.\nTu ima puno prostora za saradnju, tu velika potražnja slijedi za aluminijske proizvode, pogotovo sad i u električnom vozilima i tu bi trebalo da Aluminij traži šansu sa nekom investicijom u jedan ili dva proizvoda na duži rok.\nZa te velike automobilske kompanije to su jednostavno simbolične investicije -- desetak miliona ili 50 miliona eura -- a to bi na jedan dugi rok značilo i opstanak mostarskog Aluminija tako da se ne treba samo oslanjati na proizvođače aluminijuma ili velike kompanije, to nije nikakva garancija u ovoj situaciji.\nMoje mišljenje je da bi najbolja možda opcija bila bez nekog vlasničkog prestrukturiranja ili kupovine ili prodaje.\nAli dugoročan ugovor za isporuku nekog proizvoda -- to bi bilo primamljivo za proizvođače automobila, a istovremeno bi omogućilo profit i opstanak mostarskog Aluminija.\nOvo definitivno nisu sada uslovi za neku kupovinu fabrika i za preuzimanje, ni Alcoa, ni Rusal ni bilo ko od tih velikih kompanija nije zainteresovani.\nOni imaju sopstvene proizvodne kapacitete zatvore, svi ti veliki proizvođači, i onda pretpostavljam da bi prije išli na varijantu u slučaju oporavka cijene aluminijuma na restartovanje sopstvenih kapaciteta, nego na investicije i kupovanje nekih nezavisnih proizvođača, posebno bez obezbijeđenog dugoročnog ugovora za električnu energiju.\nAlcoa je skoro zatvorila fabriku u Španiji i još na nekim mjestima u svijetu su skoro zatvorene elektrolize upravo od tih velikih kompanija tako da to nije garancija za dugoročni opstanak.\nNisu to tako baš jednostavne situacije, ta sama kupoprodaja neke fabrike ili čak neki dugoročni ugovor za saradnju za isporuku metala, kao što to može izgledati u ovom trenutku, a posebno ne u ovom trenutku niskih cijena aluminijuma.


Vučić: Radovi na novim stadionima u Srbiji od aprila - Studio B\nVučić: Radovi na novim stadionima u Srbiji od aprila Tanjug\nDruštvoDrustvo Pocetna 03. 09. 2019. 08:27:01\nVučić: Svim penzionerima jednokratno 5.000 dinara\nSvi penzioneri u Srbiji će dobiti do kraja godine jednokratnu pomoć od 5.000 dinara, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nKaže da će penzioneri dobiti i povećanje penzija od decembra ili januara.\n„Voleo bih uvek da možemo više da pomognemo najsiromašnije penzionere“, rekao je Vučić.\n„Ove godine od novembra idu veća primanja za ljude u javnom sketoru, za zdravstvene radnike. U Srbiji imamo 57.000 medicinskih tehničara, a zajedno sa oko 1.000 tehničara u socijalnom sektoru, to je oko 58.000 i verujem da ćemo im povećati plate za 15 odsto“.\nKako je rekao, nešto niže povećanje, ali isto veoma značajno, imati i lekari.


U Evropi i Americi opada broj zaraženih - Sputnjik Srbija\n18:59 15.11.2020 Preuzmite kraći link\nU Americi i nekoliko evropskih zemalja, posle alarmantnog svakodnevnog povećanja broja zaraženih virusom korona, opada broj inficiranih Kovidom-19.\nPrema najnovijim podacima, u SAD je registrovano 166.555 novozaraženih, što je za skoro 20.000 manje u odnosu na prehodan dan.\nIpak, u Americi već 12 dana broj novozaraženih ne pada ispod 100.000, konstatovao je „Gardijan“.\nUkupan broj potvrđenih slučajeva virusa korona u SAD iznosi gotovo 10,9 miliona, dok je više od 245.000 preminulo, pokazuju podacima Univerziteta „Džons Hopkins“.\nBrojke u padu u Britaniji, Italiji, Češkoj...\nU Velikoj Britaniji registrovana su 24.962 nova slučaja virusa korona, što je za gotovo 2.000 manje u odnosu na subotu.\nOd posledica virusa korona u poslednjih 24 časa preminulo je 168 osoba, što je značajan pad u odnosu na prethodni dan kada ih je bilo 462, naveo je Rojters.\nItalija, takođe, beleži pad broja zaraženih za oko 4.000.\nSeverni region Lombardija, sa finansijskim centrom Milanom, ostao je najteže pogođeno područje u kome je u proteklih 24 časa registrovano 8.060 novih slučajeva, nešto manje nego prethodnog dana kada je iznosio 8.129.\nI u Češkoj je došlo do daljeg smanjenja broja infekcija i smrtnih slučajeva u odnosu na najviše nivoe zabeležene početkom novembra, ali zemlja je i dalje među najteže pogođenim u Evropi tokom drugog talasa pandemije.\nSeverni region Lombardija najteže je koronom pogođeno područje Italije.\nČeška, kao i mnoge druge zemlje u centralnoj i istočnoj Evropi, prošla je prvi talas pandemije na proleće relativno dobro, ali je teško pogođena tokom drugog talasa.\nUprkos trenutnom padu broja slučajeva ona i dalje ima najveći broj preminulih po glavi stanovnika u Evropi, tačnije 26,7 na 100.000 stanovnika.\nČeške vlasti su zatvorile škole, prodavnice koje nisu od esencijalnog značaja, pozorišta, bioskope i teretane, dok je rad restorana ograničen samo na dostavu. Okupljanja su ograničena i uveden je policijski čas tokom noći.\nU Sloveniji je registrovano 920 novih slučajeva Kovida-19, skoro upola manje nego u petak.\nBroj pacijenata u bolnicama se povećava, ali se smanjuje broj pacijenata kojima je potrebna intenzivna nega, navodi agencija STA, a prenosi Tanjug.\nU Crnoj Gori obavezno nošenje maski i na otvorenom\nDa li korona zatvara granice za srpske gastarbajtere?\nEvropa, Amerika, virus korona


Otkrivena figurina sa „crvenim čizmicama“ stara skoro 7.000 godina kod Aleksinca - 24.10.2021, Sputnik Srbija\nOtkrivena figurina sa „crvenim čizmicama“ stara skoro 7.000 godina kod Aleksinca\nPraistorijska figurina visoka 6 centimetara nađena je na arheološkom lokalitetu Vitkovačko polje kod Aleksandrovca, a prema prvim procenama stručnjaka nastala je... 24.10.2021, Sputnik Srbija\nArheolozi predočavaju za da takva figurina do sada nije bila poznata: bila je obojena u zeleno i crveno, a čak su joj u crvenoj boji stilizovane „čizmice”.Na ovom lokalitetu avgusta 2019. godine došlo je do senzacionalnog otkrića jedne od najmonumentalnijih primeraka vinčanske figuralne plastike, figurine pod imenom Vita, datirane na period od 5.500 do 4.750 g.p.n.e. Zahvaljujući ovom otkriću arheologa Sanje Crnobrnje Krasić, ceo lokalitet je ponovo dobio na značaju i Ministarstvo kulture i informisanja finansijski je pomoglo prva sistemska arheološka istraživanja. A ona već daju impozantne rezultate.Pre dve godine je prilikom zaštitnih istraživanja došlo do otkrića velike skulpture i tada je praćen samo kanal, koji je još uvek centralni deo sondi, navodi arheolog.„Sada je neophodno da saznamo širi kontekst. Na osnovu prvih indicija, pretpostavili smo da je u pitanju čitava neolitska kuća. Međutim, kada smo krenuli u ova iskopavanja, ustanovili smo da se najverovatnije radi o kompleksu neolitskih peći, ognjišta, prilično je zagonetna situacija“, rekao je on za Novosti.Arheolozi Narodnog muzeja u Beogradu, Narodnog muzeja u Kruševcu u saradnji sa Zavičajnim muzejem Župe iz Aleksandrovca, nastavljaju sa istraživanjima koja će trajati najdalje do 10. novembra.\nsrbija, arheologija, nauka i tehnologija\nArheolozi Narodnog muzeja u Beogradu, Narodnog muzeja u Kruševcu u saradnji sa Zavičajnim muzejem Župe iz Aleksandrovca, nastavljaju sa istraživanjima koja će trajati najdalje do 10. novembra.


Donacija prečišćivača vazduha osnovnim školama u Beogradu\nKompanija „Alpha electronics“ donirala je osnovnim školama na teritoriji opštine Stari Grad, u Beogradu, prečišćivače vazduha, kako bi mališanima omogućila kvalitetniji boravak u učionicama.\n„Nama je izuzetna čast što možemo da doniramo prečišćivače i što će u prostorijama, u kojima nastavu pohađaju učenici od prvog do četvrtog razreda, biti postavljen prečišćivač vazduha. Rešavanje problema zagađenog vazduha je dugoročan i veoma zahtevan proces, a mi se, kao društveno odgovorna kompanija, trudimo da utičemo na naše sugrađane i edukujemo ih o načinima kako mogu da zaštite sebe i okolinu”, rekli su iz kompanije „Alpha electronics“ i dodali da će se ubuduće truditi da održe što više ovakvih akcija.\nJedan od gorućih problema sa kojima se savremeni svet danas susreće jeste pitanje kvaliteta vazduha koji udišemo. Zagađenje vazduha koje je prisutno na čitavoj planeti značajan je faktor rizika za brojne bolesti, a među njima prednjače respiratorne infekcije.\nDo zagađenja vazduha dolazi kada se gasovi i mikroskopske čestice čađi (PM10 i PM2.5) oslobađaju u Zemljinu atmosferu. Sa nižim temperaturama, dolazi do povećanja zagađenja vazduha, usled sagorevanja različitih vrsta materijala u svrhe grejanja stambenih i poslovnih prostora.\nŠta su PM2.5 čestice?\nČestice manje od 2.5 mikrometara su sposobne da prođu u nos i grlo, te mogu da prodru duboko u pluća, a čak mogu ući i u krvotok. Ove čestice mogu da izazovu ili pogoršaju hronična oboljenja kao što su astma, srčani napad, bronhitis i ostale respiratorne probleme. Deca, starije osobe i oni koji pate od plućnih ili srčanih oboljenja su posebno ranjivi na nepovoljne efekte finih čestica u vazduhu i potrebno je preduzeti specijalne mere kada nivoi PM2.5 pređu zdrave granice.\nKako funkcionišu prečišćivači vazduha?\nAlpha prečišćivači vazduha poseduju višestruke filtere, koji u sebi zadržavaju negativne čestice prašine, buđi, dima, kao i bakterija, virusa i alergena, a izbacujući u prostoriju čist vazduh. Svi modeli poseduju i jonizator koji emituje veliku količinu anjona i čini kiseonik negativno naelektrisanim, prikupljajući pozitivno naelektrisane pomenute čestice. Svoje nepovoljno dejstvo pozitivni joni pokazuju prilikom povišenog stepena zagađenja vazduha. Oni dominiraju u zatvorenim prostorijama, kancelarijama i u stanovima. Negativni joni mogu da uklone i do 52 odsto prašine, 95 odsto bakterija i 40 odsto virusa.\nPoboljšavaju disanje onima koji imaju respiratorne probleme, kao što su astma, bronhitis, polenska kijavica, alergija, a pomažu i pušačima. Jačaju imunitet, utiču na rad nadbubrežne i štitne žlezde. Kako endokrine žlezde utiču na rad međusobno, tako anjoni imaju uticaja i na ostale žlezde endokrinog sistema. Negativni joni pozitivno deluju na sve ćelije u ljudskom organizmu. Regulišu nivo serotonina, smanjuju zamor, poboljšavajući mentalnu sposobnost organizma.\nSem jonizatora, određeni modeli poseduju i UV sterilizator, a UV sterilišuće svetlo od 365 nanometara može ubiti različite vrste bakterija. UV lampa koja ubija bacile koristi se za prečišćavanje vazduha i eliminiše neprijatne mirise koje izazivaju duvanski dim i buđ.\nU današnje vreme, prečišćivači vazduha su nam sve više potrebni, jer time možemo sebi omogućiti kvalitetan vazduh u prostorijama u kojima boravimo velik deo dana, bilo da su u pitanju kancelarije ili životni prostor.\n„Rtanj Balašević“: Spoj tradicije i moderne arhitekture\nDati krv znači spasiti život\nNUCLEO program i digitalizacija: Pomoć u očuvanju i korišćenju poslovne dokumentacije\nAko je CRM nadgradnja, šta bi trebalo da bude baza vašeg poslovanja?


Mobing - Iteccion\nSprovođenje Zakona o sprečavanju zlostavljanja na radu, odnosno obezbeđivanje zdrave i bezbedne radne sredinu, uz dužnost poslodavca na osnovu Zakona da organizuje rad na način kojim se sprečava pojava zlostavljanja na radu i u vezi sa radom i da se zaposlenima obezbede uslovi rada u kojima neće biti izloženi zlostavljanju na radu i u vezi sa radom od strane poslodavca, odnosno zaposlenih kod poslodavca.\nCilj je da se kroz adekvatne obuke, edukacije, jačanje unutrašnjeg sistema kod Poslodavca prevaziđu problemi nastali kao posledica zlostavljanja na radu, ali i osnaži značaj zdrave radne sredine za svakog pojedinca. Edukacija svih zaposlenih iz navedene oblasti omogućila bi da se sprovede jedna nova strategija u odnosu sa zaposlenima, koja pre svega podrazumeva autentičnu brigu za zaposlene i borbu za zdravo radno okruženje, u kome se vraća svest o davno zaboravljenom pravu na dostojanstven rad!\nEdukacija bi se sprovodila kroz organizovanje seminara u kombinaciji posebni, tzv. “in house”- seminari i seminari u objektu Internacionalni tehnološki i edukacioni centar za kontinuirano unapređivanje „Iteccion“ u Pančevu u fazama, a Projekat je predviđen da traje od mesec dana do godinu dana u zavisnosti od broja zaposlenih kod Poslodavca. Edukaciju će vršiti stručnjaci iz oblasti sprečavanja zlostavljanja na radu, sa višegodišnjim iskustvom u postupcima koji se vode pred Republičkom agencijom za mirno rešavanje radnih sporova i kao posrednici kod Poslodavca u mirnom rešavanju radnih sporova, a koji su imenovani od strane Vlade kao miritelji i arbitri.\nŠta se dobija projektom:\nProjekat pruža mogućnost da u skladu sa dužnostima poslodavca na osnovu Zakona o sprečavanju zlostavljanja na radu, a u vezi edukacija i osposobljavanja radnika, obuči zaposlene da prepoznaju ponašanja, i obezbedi uslove za zdravu radnu sredinu, ali i omogući sprovođenje postupka posredovanja kod Poslodavca uz savetovanje o načinima za prevazilaženje problema koji mogu nastati u postupku posredovanja, kao i o metodama prepoznavanja eventualne zloupotrebe prava na zaštitu od strane zaposlenih, a na kraju kroz samu simulaciju arbitražnog postupka, svakom zaposlenom približiti primenu Zakona.\nSama primena projekta je višestruko korisna za kompletnu organizaciju rada kod Poslodavca, jer doprinosi ostvarivanju jednog višeg nivoa kvaliteta u borbi za zdravije i produktivnije radno okruženje.\nSprovođenje Zakona o sprečavanju zlostavljanja na radu namenjeno je svakom zaposlenom, bez obzira na njegov pol, versku, nacionalnu, političku pripadnost ili profesionalne kvalifikacije.


ZAPIŠITE RECEPT Reuma koju lekari nisu mogli da ublaže: Žena otkriva kako se zauvek oslobodila bola! – Domaci Kolaci\nNakon duge borbe sa simptomima reume, jedna žena odlučila je da uzme stvar u svoje ruke i isproba različite prirodne recepte koje nudi alternativna medicina.Naime, ona je imala velikih problema sa tegobama u rukama, osećajem utrnulosti i jakim bolom, koji se noću naročito pogoršavao, prenosi Aura.ba.\nIšla je kod lekara, koji su joj prepisivali različite medikamente u vidu tableta i krema, ali joj baš ništa od toga nije pomoglo.A onda je naišla na recept koji joj je izgledao primamljivo i obećavajuće, pa ga je isprobala, računajući na to da ako ništa i ne dobije, neće ništa ni izgubiti.\n“Do danas, iako je prošlo 10 godina od prve upotrebe, trnjenje ruku, noćni neizdrživi bolovi i buđenje, ispadanje stvari iz ruku više se nisu pojavili”, otkrila je žena.Sastojci: 2 kg domaćeg livadskog meda, 1 litar destilizovane vode i 250 g suve deteline lucerke.\nPriprema: Detelinu kuvati oko sat vremena na tihoj vatri. Kad je prokuvano procediti, pa pomešati sa medom. Dobro sjediniti i ostaviti da se ohladi.Za najbolji rezultat, pojedite po 2 kašike ove smese svakog dana posle jela, 3 puta dnevno, savetuje uspešno izlečena žena.


Ono što je sigurno je da će ovaj projekat doneti veće zarade podobnim investitorima i da će poskupeti cenu kvadrata u elitim naseljima, dok ćemo skoro duplo uvećanu cenu izgradnje metroa platiti svi mi zajedno, da bi ga koristili neki novi Beograđani.\nPritom će i građani Srbije koji takođe plaćaju cenu realizacije ovog projekta biti uskraćeni za njegovu vezu sa železničkom i autobuskom stanicom, kao i sa Kliničkim centrom.\nMinistar finansija Siniša Mali potpisao je juče, u ime Vlade Srbije, memorandum o razumevanju za projekat “Beogradski Metro”. Memorandum su potpisali i direktor JKP “Beogradski metro i voz” Stanko Kantar, potpresednik grupe “Alstom” Filip Delur, generalni direktor kompanije “Ežis rejl” Oliver Buvar i predstavnik kompanije “Pauer Čajna” Šje Zinđi.\nDa bi ovakav zahvat bio omogućen, nedavno je usvojen i plan detaljne regulacije koji Makiško polje izuzima iz zaštitne zone vodoizvorišta i tu smešta prvu liniju metroa i elitno naselje. I dok struka na sav glas upozorava da to može biti kraj beogradskog vodoizvorišta i narušavanje sistema snabdevanja pijaćom vodom, gradski čelnici ne haju za upozorenja.\nNe haju ni na upozorenja da je besmisleno da prva linija metroa zaobilazi železničku stanicu Prokop, Klinički centar, da se iz plana potpuno izmeste naselja Petlovo i Labudovo Brdo, Cerak, Vidikovac, Žarkovo i da se desetine hiljada Beograđana koji decenijama sanjaju o metrou ostave bez istog, da bi metro dobili neki novi Beograđani, koji će tek naseliti Makiško polje i Beograd na vodi.\nIgnoriše se i činjenica da prve dve nove predviđene linije metroa uopšte neće imati ukrštanja sa prigradskom železnicom na Prokopu i stanicom Vukov spomenik, kao ni sa železničkom stanicom na Novom Beogradu kod bloka 42, što će znatno umanjiti kumulativni efekat rasterećenja saobraćajnog sistema.\nInicijativa Ne davimo Beograd je u martu. 2020 godine podnela primedbe na Rani javni uvid Plana generalne regulacije šinskih sistema u Beogradu, odnosno plan za beogradski metro. Iako na primedbe nije odgovoreno, gradski čelnici su se u međuvremenu utrkivali u izjavama koje suštinski pokazuju da je javni uvid naprosto bio farsa i tek puko izigravanje procedura jer su trase metroa unapred odlučene.\nDetaljno o primedbama na plan šinskih sistema u Beogradu čitajte na linku.


Tanjug 9. marta 2021. 12:17\nLONDON – Nakon intervjua koji su vojvoda i vojvotkinja od Saseksa dali američkoj voditeljki Opri Vinfri i koji je izazvao velike reakcije u javnosti, britanski kraljevski dvor i dalje ćuti, a javnost je podeljena.\nSa druge strane, novinar i voditelj popularne emisije „Dobro jutro Britanijo na ITV televiziji“ Pirs Morgan javno je rekao da je zgranut onim što je video i nazvao intervju Harija i Megan „dvosatnim smećem kraljevske porodice, monarhije i svega za šta je kraljica toliko radila“.\n„Žao mi je, ali ne verujem ni u reč od onoga što je Megan rekla“, rekao je Morgan.\nPrema istraživanju YuGov (YouGov) agencije, 47 odsto ispitanika ocenilo je intervju kao neprikladan, 21 odsto kao prikladan, a 31 odsto nije moglo da odluči.\nAustralijski glumac Hju Džekmen rekao je da bi ljudi trebalo da pogledaju intervjuu uz komentar da bi „kada je neko dovoljno hrabar da traži pomoć, trebalo bi da ga poslušamo“, napisao je Džekmen.\nKomičarka Đina jašer navela je da je ne iznenađuju navodi o rasizmu unutar kraljevske porodice navodeći da je „Britanija stekla bogatstvo na leđima kolonijalizma i robovlasništva“.


Pšenicom će biti posejano 550.000 hektara\nAktuelno / Štampa / Pšenicom će biti posejano 550.000 hektara\nObjavljeno 08.11.2013. na RTV\nDatum: 08.11.2013.Izvor: RTV\nPšenicom će ove jeseni u Srbiji biti zasejano oko 550.000 hektara, što je na nivou prošlogodišnje setve, a u optimalnom roku do sada je posejano više od 60 odsto planiranih površina, izjavio je danas agroekonomski analitičar Milan Prostran.\n„To je dovoljno za podmirenje potreba stanovništva i privrede u Srbiji, a ukoliko vremenski uslovi do žetve budu povoljni, naredne godine može se očekivati i višak od milion tona žita za izvoz“, kazao je Prostran agenciji Beta.\nOn smatra da je odluci poljoprivrednika da i ove jeseni seju pšenicu u istom obimu kao i prošle godine, doprineo rast cene žita na svetskim berzama, ali i nedostatak sredstava da promene dosadašnju setvenu strukturu i poseju neke uljarice ili druge industrijske biljke, poput šećerne repe.\n„Pšenica kao proizvod može da se čuva najmanje dve godine, a da ne promeni kvalitet i ne zahteva specijalne skladišne prostore, što omogućava poljoprivrednicima da je prodaju u onom trenutku kada je cena napovoljnija“, dodao je on.\nProstran je ocenio da Srbija treba da se opredeli da uzgoj žitarica bude njen strateški cilj u agararu i da to brendira.\nKako je precizirao, tako bi se na sistemski način pomoglo i poljoprivrednicima koji godinama nemaju sredstva za upotrebu punih agrotehničkih mera i podizanje prosečnog roda pšenice na nivo onoga u Evropskoj uniji od oko šest tona po hektaru.\n„Srbija bi trebalo da shvati da u okviru Evropske unije već postoji prećutna podela rada, koja na neki način predstavlja profilisanje agrarne politike zemalja Unije, pa je tako Bugarska višestruko povećala površine pod suncokretom, dok se Češka opredelila za proizvodnju maka na oko 75.000 hektara“, rekao je Prostran.\nOn je podsetio da Srbija ima veoma dobre klimatske uslove za uzgoj pšenice i drugih žitarica, dodavši da ti usevi nose manji rizik nego druge poljoprivredne kultura u slučaju suše.\nProstran smatra da bi Srbija trebalo da poveća površine pod pšenicom na najmanje 600.000 hektara, što bi omogućilo izvoz od najmanje dva miliona tona.\nOvogodišnja proizvodnja pšenice u Srbiji bila je oko 2,7 miliona tona, što je za oko 40 odsto više nego 2012. godine, a odnosu na desetogodišnji prosek (2003-2012), proizvodnja pšenice bila je veća za 36 odsto.


» LOKALNI RAVOJ OTPORAN NA KLIMATSKE PROMENE\nLOKALNI RAVOJ OTPORAN NA KLIMATSKE PROMENE\nRadionica sklopu petogodišnjeg projekta „Lokalni razvoj otporan na klimatske promene“ čija je realizacija počela u aprilu ove godine. Projekat sprovodi Ministarstvo zaštite životne sredine, uz podršku Programa UN za razvoj (UNDP), a finansira se sredstvima Globalnog fonda za životnu sredinu, Ministarstva i UNDP-a. Partneri na projektu su: Delegacija EU uSrbiji, Vlada Kraljevine Švedske, Vlada Švajcarske, kao i drugi nacionalni partneri (Fond za inovacionu delatnost, Stalna konferencija gradova i opština).\nlavni cilj projekta je uključivanje lokalnih zajednica u borbu protiv klimatskih promena, kroz nova i inovativna rešenja. Tragaće se dakle za raznim idejama i rešenjima kojima će univerzalna, pristupačna i održava rešenja primenjivati u otklanjanju brojni problema kojima se, na lokalu, susrećemo u svakodnevnom životu a koji su ,u osnovi, samo posledica klimatskih promena. Sve ono što može i treba da doprinese smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte na lokalnom nivou biće podržano kroz realizaciju ovog projekta. A da bi se te aktivnosti mogle sprovditi neophodno je, najpre, stvarati, kreirati lokalne baze podataka o brojnim, lokalnim, uzročnicima klimatskih promena poput, recimo, neracionalnog trošenja raznih vidova energije čiji se troškovi plaćaju iz javnih prihoda- budžeta jedinica lokalnih samouprava, zamene fosilnih goriva obnovljivim i lokalno dostupnim izvorima energije, jačanjem energetske efikasnosti javnih objekata i slično.\nZato se projekat sastoji iz dva glavna izazova: pristupačnost podacima (open data challenge) i programa izazova (Challenge program). Prvi deo projekta ima za cilj poboljšanje prikupljanja i dostupnosti podataka na nivou lokalnih samouprava, dok drugi podstiče razvoj i primenu inovativnih rešenja koji će zapravo doprineti smanjenju emisija gasova sa efektom staklene bašte. Realizacija će se odvijati kroz nekoliko faza od identifikacije samih idejnih rešenja, preko projektnih koncepta, do identifikacije i podrške zrelim projektima koji će biti primenjivi na nivou lokalnih samouprava. Projekat će biti sproveden prema procedurama i zahtevima Globalnog fonda za životnu sredinu (GEF), u skladu sa potrebama samih lokalnih samouprava.Ishod projekta bi trebalo da bude podrška lokalnim samoupravama da smanje emisije gasova sa efektom staklene bašte ali i da planiraju svoj razvoj tako da se prilagode i postanu otpornije na promene klime. No možda jednako važan ishod projekta treba da bude i snažan uticaj na takozvane donosioce odluka na lokalnom nivou kako bi izmenili agende svojih političkih prioriteta na osnovu kojih pokreću konkretne aktivnosti. Učešće predstavnika UNEKOOP omogućeno zahvaljujući Institucionalnom grantu koji se finansira sa sredstvima CSOnnect programa koji realizuje Regionalni centar za životnu sredinu (REC). Program finansira Švedska agencija za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Evropska perspektiva CG nema alternativu"\n21. 10. 2020. 20:47 >> 23:16 8\n"Evropska perspektiva CG nema alternativu"\nEvropska perspektiva Crne Gore nema alternativu i sve drugo je gubljenje vremena, saopštio je hrvatski ambasador u Crnoj Gori, Veselko Grubišić. On je, u emisiji "Fokus" na TVCG, kazao da je za sve zemlje regiona, naročito za Crnu Goru i Srbiju, članstvo u EU jedini cilj, te da su svi mehanizmi usmjereni ka tome da se još više pogura ka tome.\n"Crna Gora i sve države Zapadnog Balkana su okružene članicama Evropske unije, srećan sam što su i predsjednica EK Ursula fon der Lajen, Borel i Varhelji rekli da je ovih šest država strateški prioritet EU. Ovo je srce Evrope i nema druge alternative, sve drugo je gubljenje vremena", rekao je Grubišić.\n"Svi su važni iz Komisije rekli je da je njihov želja da barem jedna država iz Zapadnog Balkana završi pregovore tokom njihovog mandata.U ovom momentu Crna Gora i Srbija su najdalje odmakle, Crna Gora je najdalje odmakla, vi ste otvorili sva poglavlja", naveo je ambasador Hrvatske.\nIstakao je da je u samom Izvještaju naglasak stavljen na poglavlje 23 i 24, kao i da se tačno se vidi šta jeste ili nije napravljeno u tim oblastima.\n"Imate jako dobru administraciju i lako će vam biti zabilježiti šta je tačno nasprasvljeno u kojem poglavlju. Ono što je pitanje taktike - vi možete po grupama izabrati poglavlja za zatvaranje i vidjeti koja su vam najbrža... U svakom slučaju, poglavlja 23 i 24 ostaju ono temeljno što se mora napraviti", rekao je hrvatski ambasador u emisiji "Fokus".\nVeselko Grubišić Crna Gora-EU\nOsuđujemo huliganske provokacije\n12. 11. 2020. 13


Ministrica Republike Turske posjetila prihvatni centar „Duje“\nMeđunarodni forum solidarnosti EMMAUS, Prihvatni centar „Duje“ Doboj Istok jučer ( 27. januar) posjetila je ministrica Republike Turske za zaštitu žena i porodice, gđa Selma Aliye Kavaf sa delagacijom.\nDelagaciju su činili gdin Muharrem Ahmet Korkmaz, savjetnik ministrice, gdin Aski Fatsa koordinator Yunus Emre Instituta, gdin Mustafa Sahin direktor TIKA-e u BiH, gdin Sinan Aksu šef kabineta ministrice, gdin Ilhan Deneri savjetnik za medije. Osim organizacionog odbora naše organizacije na čelu sa direktorom Hamzalijom Okanovićem u dočeku turske delagacije su učestvovali i predstavnici vlasti BiH gdin Muhamed Ibrahimović poslanik u Parlamentu Federacije, te Azem Poljić pomoćnik ministra za rad i socijalnu politiku TK - a.\nOvo je prva posjeta predstavnika državne vlasti Republike Turske. Do sada je naša organizacija uspostavila dobru saradnju sa truskim nevladinim organizacijama, ali je ovim putem ta saradnja uzdignuta na državni nivo.\nNa sastanku je utvrđena daljnja saradnja MFS EMMAUS – a sa Republikom Turskom u svrhu poboljšanja rada organizacije MFS EMMAUS.


ES POU – ŠARMANTNA SEOSKA KUĆICA NA FORMENTERI - La Vie De Luxe\n„Es Pou de Can Marianet Barber“ je istorijsko ime mesta u unutrašnjosti ostrva Formentera u Španija. Na seoskoj parceli na kojoj se nalazi ova šarmantna kuća prvo je trebalo rešiti nekoliko prethodno postojećih uslova pre gradnje...\nMeđu njima se izdvaja mreža stogodišnjih suhozida, kao i organizacija useva. Intervencija se nalazi u zapadnom delu parcele, paralelno sa tragom dužim od kilometra, orijentisana na jug i zaštićena od zalazećeg sunca masom vegetacije, oslobađajući tako najplodnije područje dajući kontinuitet postojeće poljoprivredne delatnosti.\nPredlog je podeljen u tri celine, koje nalažu program, a istovremeno mu pružaju manje zrno i u skladu sa razmerama pejzaža. Od juga prema severu, u prvom volumenu nalazi se trem koji nudi solarnu zaštitu, u drugom se nalazi javni program, a u trećem su dve spavaće sobe. Među njima su poprečne trake koje fizički odvajaju ove tri celine, pružajući im ventilaciju i osvetljenje, kao i usluge i veze.\nIspred kuće se nalazi cisterna koja je čini samodovoljnom u pogledu vodosnabdevanja, a nudi solarijum za najhladnije mesece u godini.\nIznutra i kroz trem otkrivaju se duboke perspektive prema ravnom pejzažu polja pšenice i zobi, gde preovlađuju nežna i topla boja zemlje i prigušeno zelenilo badema i smokve. Svetlost, boja i materijal spolja ulaze u unutrašnjost kuće zahvaljujući keramici i drvetu, dva plemenita materijala koja se kombinuju na suptilan i vanvremenski način.\nToplota zemlje prenosi se na plafon i pločnike, rešeni keramičkim svodovima u stilu Majorke i presovanim pločicama od terakote. Slično tome, pločice se koriste za rešavanje raznih drugih elemenata, kao što su fasadne obloge, završna obrada krova, uzglavlje glavne spavaće sobe ili šljunčanu stazu, obrađujući na licu mesta gubitke korišćenih keramičkih elemenata. Svežina povezana sa bojom vegetacije prevladava u vlažnim oblastima, gde su neki vertikalni zidovi prekriveni vitrifikovanim keramičkim pločicama razblažene zelene boje i identičnih dimenzija kao i ostali delovi. Svetlost se filtrira prema unutra kroz svoj prolazak kroz keramičke rešetke, stvarajući zauzvrat stalnu evoluciju svetla i senki.\nKoherencija i harmonija materijala doveli su do toga da se belim vitrifikovanim porcelanskim električnim mehanizmima reši integracija instalacija na jedinstvenim mestima kao što je uzglavlje glavne spavaće sobe, kao i na drugim češćim, poput držača lampi i toaleta. Set svetla i posebni komadi izrađeni ručno sa oplatama napravljenim u studiju takođe su posebno dizajnirani za ovaj projekat, tražeći njihovu hromatsku i dimenzionalnu integraciju u kontekstu premaza.\nVećina nameštaja je prilagođena dizajnu integrisanom u samu arhitekturu, dok ikone poput fotelje Torres Clave iz 1934. godine ili tradicionalnih stolica iz Formentere odaju počast mediteranskoj zanatskoj tradiciji. Ostali savremeniji komadi poput stola i stolića iz kolekcije D12 koje su dizajnirale Maria Castello i Lorena Ruzafa pružaju blagi materijal i hromatski kontrapunkt setu.\nPoreklo nekih rešenja u ovom projektu usko je povezano sa umetničkim projektom „Arhitektonski fragmenti“, paralelno razvijenim.


mobilni telefoni | 381 vesti\nKinesko čudo od smart telefona stiže u Evropu! Oppo\nNovi kineski smart telefon Oppo stigao je u Evropu. Nama nedovoljno poznat, Oppo je peti najveći brend u svom sektoru u svetu, sa 8,6% ukupne …\nDigitalni detoks pojam je koji se već prepoznaje u javnosti, željnoj da pokuša da se, bar na neko vreme, oslobodi mobilnih telefona. To, međutim, nije …\nI Samsung 9 – 25. februara\nPosle najave da će Nokia 25. februara predstaviti seriju svojih novih modela, i Samsung je izabrao isti datum za upoznavanje sa “devetkom”. Dugo iščekivani Samsung …


7 veličanstvenih Arhive - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: 7 veličanstvenih\nArhive po tagovima: 7 veličanstvenih\n13. septembar 2021. Festivali 0\n16. Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma – 7 veličanstvenih\n17. decembar 2020. Festivali 0\n16. Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma – 7 veličanstvenih – biće održan od 21. do 24. decembra 2020. u Kombank dvorani.\n15. filmski festival 7 veličanstvenih\n25. mart 2019. Festivali 0\nOd 9. do 15. aprila u Kombank dvorani biće održan 15. festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma 7 veličanstvenih.\n14. festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma – 7 veličanstvenih\nOd 8. do 14. juna u Kombank dvorani biće održan 14. Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma – 7 veličanstvenih.\nDvorana KCB: 7 veličanstvenih – Finska u fokusu\n11. oktobar 2017. Film 0\nU petak i subotu, 13. i 14. oktobra, u Dvorani Kulturnog centra Beograda biće organizovan Bioskop „7 veličanstvenih“ i program „Finska u fokusu“.\n13. festival 7 veličanstvenih\n20. januar 2017. Festivali 0\nOd 1. do 7. februara u velikoj sali Sava centra biće održan 13. Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma – 7 veličanstvenih.\nFestival 7 veličanstvenih 2016 od 29. januara\n15. januar 2016. Festivali 0\n12. Festival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma 7 veličanstvenih biće održan od 29. januara do 4. februara u velikoj sali Sava centra.\n7 veličanstvenih od 30. januara\n17. januar 2015. Festivali 0\nFestival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma, 7 veličanstvenih, biće održan od 30. januara do 5. februara u velikoj sali Sava centra.\nSedam veličanstvenih 2014, od 30. januara do 5. februara\n28. januar 2014. Festivali Komentari su isključeni na Sedam veličanstvenih 2014, od 30. januara do 5. februara\nDeseti festival dugometražnog dokumentarnog filma, Sedam veličanstvenih (Magnificent 7), biće održan od 30. januara do 5. februara u Sava Centru.\n7 veličanstvenih od 25. do 29. januara 2012.\n4. januar 2012. Festivali 1\nFestival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma „7 veličanstvenih“ biće održan od 25. do 29. januara u Velikoj dvorani i Amfiteatru Sava centra (Milentija Popovića 9). Cene ulaznica su 250 i 300 dinara. Po osmi put biće prikazano sedam antologijskih ostvarenja koja su obeležila evropsku filmsku scenu prethodne godine, po izboru danskog selektora Tua Stina Milera. Publici će se predstaviti vodeći dokumentaristi …


Tržište rada zahtijeva stalno usklađivanje obrazovnog sistema – JU Služba za zapošljavanje Tuzlanskog kantona\nTržište rada zahtijeva stalno usklađivanje obrazovnog sistema\nTuzla, 19.05.2016. godine\nPredstavnici JU Službe za zapošljavanje TK 18.05.2016. godine su učestvovali na okruglom stolu o temi: „Usklađivanje obrazovnih politika sa potrebama tržišta rada kroz javno – privatno umrežavanje“.\nŠefica Odjeljenja za posredovanje u zapošljavanju Službe za zapošljavanje TK, Razija Majstorović prisutnima je predstavila stanje na evidenciji nezaposlenih osoba na području TK. Istakla je pozitivne prakse koje Služba sprovodi u svom radu i probleme sa kojima se susreće pri integrisanju osoba na tržište rada. Majstorović je navela i najbrojnija zanimanja na evidenciji Službe, kao i ona deficitarna.\nNakon izlaganja predstavnika Ministarstva obrazovanja, nauke kulture i sporta TK, te predstavnika poslodavaca, obrazovnih ustanova, općina i organizacija civilnog društva i predstavljanja najizraženijih problema, ali i pozitivnih praksi doneseni su i prijedlozi za djelovanje u narednom periodu.\nUkratko, preporuke se svode na važnost zajedničkog djelovanja svih aktera iz oblasti obrazovanja, rada i zapošljavanja na lokalnom nivou, te uz konstantno praćenje potreba tržišta rada usklađivati i obrazovni sistem. Potrebno je djelovati i na sistem, ali i na pojedine segmente tog sistema, zato je važno lokalno djelovanje. Sistemske promjene su dugotrajan proces i postaju vidljive tek nakon određenog perioda i dok se to ne desi potrebno je mijenjati i poboljšavati pojedinačne slučajeve, naglasili su predstavnici Projekta USAID Sida GOLD. Promjene na tržištu rada su brze i konstantne, tehnologija je u stalnom napretku, a finansijska sredstva za razvoj praktične nastave u obrazovnom sistemu su ograničena, ali i pored toga uz postojanje svijetlih primjera povezivanja škola i poslodavaca uz dalji naporan rad i zalaganje promjene su moguće, istaknuto je na okruglom stolu.\nOkrugli sto su organizovali Ministarstvo obrazovanja, nauke, kulture i sporta TK u suradnji sa USAID Sida GOLD projektom.\nPrevious Post Održan treći sastanak radne grupe za implementaciju Reformskog paketa


Lidija Dimitrijević (SRS): Za mene ne postoji podela na polove - JUGPRESS\nPredsednica Gradskog odbora Srpske radikalne stranke Lidija Dimitrijević je na ovoj funkciji od 28. oktobra 2011. godine.\nA na temu „Žena u politici, da ili ne“, kaže:\n…- Činjenica je da u vremenu u kome živimo ima uspešnih žena u svim profesijama, a da li je to dovoljno je stvar individualne procene. Mnogo toga je na samoj osobi, kako muškoj tako i ženskoj – koliko je spremna da se odrekne izvesnog komfora, da se žrtvuje i gradi karijeru, što podrazumeva želju za obrazovanjem, usavršavanjem, neprekidnim radom na sebi, angažovanjem u mnogim aktivnostima. Već sam istakla da Srpska radikalna stranka primenjuje sistem ravnopravnosti između svih svojih članova: muškaraca i žena, mlađih i starijih, pripadnika nacionalnih manjina i većinskog naroda i tako dalje. Jedino je važno da li vi, kao neko ko je izabran na određenu funkciju, svoje obaveze ispunjavate uspešno ili neuspešno…-\nJUGpress/NNR:- Kako ste se osećali u trenutku imenovanja na ovu funkciju, da li ste verovali da možete uspešno da obavljate taj posao?\nDimitrijević: – U trenutku kada sam izabrana na ovu funkciju, krajem 2011.godine, Srpska radikalna stranka je bila u veoma teškoj situaciji. Naime, 2008. godine u stranci se dogodio „puč“ koji je izveo Tomislav Nikolić, a u tom „projektu uništenja Srpske radikalne stranke“ pridružio mu se, nažalost, značajan broj članova stranke. Ta nova politička partija je viđena kao buduća partija na vlasti i veliki broj ljudi se okrenuo ka njoj. U nekada najvećoj političkoj partiji – Srpskoj radikalnoj stranci, ostao je mali broj iskrenih patriota i entuzijasta, ljudi za koje je dr Vojislav Šešelj srpski junak i koji su poštovali njegovu herojsku borbu pred tribunalom u Hagu. Izabrana sam u trenutku kada su na pragu bili redovni izbori u maju 2012. godine, za koje se znalo da će biti teški za Srpsku radikalnu stranku. Sa jedne strane sam bila izuzetno ponosna zbog poverenja koje sam dobila, sa druge strane svesna odgovornosti koja je preda mnom. Znala sam da ce biti više no teško, ali me to nije pokolebalo u nameri da odbor Srpske radikalne stranke u Leskovcu ne samo opstane, već i bude među najboljima u Srbiji.\nJUGpress/NNR:- Funkcija koju obavljate spada u „tradicionalna muška zanimanja“, kao i to da politikom treba da se bave muškarci. Kako to izgleda iz ženskog ugla, da li mislite da je to i dalje samo „tradicionalno muško zanimanje“?\nDimitrijević: – Vremena su se promenila, tako da se sve veći broj žena bavi politikom. U Srpskoj radikalnoj stranci nema podele na muškarce i žene, već na one koji mogu uspešno da ispune stranačke obaveze i na one koji ne mogu. Srpska radikalna stranka nema forum žena, niti bilo kakve druge forume, već smo svi ravnopravni. Kriterijumi koji nekoga kvalifikuju za određenu funkciju su isključivo u vezi sa njegovim stranačkim radom, kao i sa ljudskim i profesionalnim sposobnostima.\nJUGpress/NNR:- Kako ljudi reaguju kada vas vide? Da li veruju da možete da organizujete, uradite, pokrenete, ili misle da ste kao žensko tu samo da se smeškate i budete lepi… Koliko se realno srećete sa predrasudama kod ljudi i kako ih prevazilazite?\nDimitrijević: – Poverenje ljudi koji veruju da mogu da uspešno organizujem, uradim, pokrenem i sprovedem sve stranačke poslove je građeno mnogo godina pre no što sam izabrana na funkciju predsednika odbora. Sa ljudima koji su moji saradnici smo prošli mnogo toga i oni su se najpre uverili u to kako pristupam stranačkim obavezama. To je timski rad u kome učestvujemo svi zajedno. Funkcija predsednika gradskog odbora političke partije zahteva mnogo napornog rada i potpunu posvećenost, a rezultati se nikada ne mogu postići smeškanjem i lepotom, to je rezervisano za neka druga zanimanja. Sa predrasudama se sve ovo vreme nisam susrela, u smislu da neko smatra da nešto nije urađeno dobro samo zbog toga što sam žena. Susrela sam se sa izvesnim zamerkama nakon izbora 2012. godine kada se izborna lista Srpske radikalne stranke našla ispod cenzusa i kada je bilo najlakše za neuspeh okriviti predsednika odbora kao prvog među jednakima. Isto bi se dogodilo i da se na mom mestu nalazio predsednik muškarac ili neka druga žena predsednik, da se nalazio bilo ko. A onda se nakon sprovedenih izbora 2016. godine Srpska radikalna stranka vratila sa svojom odborničkom grupom u Skupštinu grada Leskovca. Bila sam predsednik odbora i te 2012. godine kada smo doživeli neuspeh, ali i 2016. godine kada smo postigli uspeh. Tako je inače u životu, pa i u politici. Kada čovek to shvati onda i nauči da prihvati i jedno i drugo kao sastavni deo života i rada. Inače, ovo je moj treći mandat na mestu predsednika gradskog odobra i sva tri puta sam izabrana jednoglasim odlukama odbora.\nJUGpress/NNR:- Da li ima dovoljno žena koje se bave politkom i nalaze se na rukovodećim funkcijama – odbornice, direktori, načelnici…?\nDimitrijević: – Činjenica je da u vremenu u kome živimo ima uspešnih žena u svim profesijama, a da li je to dovoljno je stvar individualne procene. Mnogo toga je na samoj osobi, kako muškoj tako i ženskoj – koliko je spremna da se odrekne izvesnog komfora, da se žrtvuje i gradi karijeru, što podrazumeva želju za obrazovanjem, usavršavanjem, neprekidnim radom na sebi, angažovanjem u mnogim aktivnostima. Već sam istakla da Srpska radikalna stranka primenjuje sistem ravnopravnosti između svih svojih članova: muškaraca i žena, mlađih i starijih, pripadnika nacionalnih manjina i većinskog naroda i tako dalje. Jedino je važno da li vi, kao neko ko je izabran na određenu funkciju, svoje obaveze ispunjavate uspešno ili neuspešno.\nJUGpress/NNR:- Zbog čega je to tako? Šta treba da uradi naše društvo kako bi se žene aktivnije uključivale u društvene tokove?\nDimitrijević: – Ako posmatramo generalno okruženje u kome živimo, neko moje iskustvo u mnogobrojnim kontaktima sa ženama pokazuje da i dalje mnogo žena koje su i te kako i obrazovane, i vredne, požrtvovane u svakom pogledu, se ne nalazi na određenim funkcijama ili su bez posla, a razlozi za to mogu biti mnogobrojni. Međutim, isto to mogu da kažem i za mnoge muškarce.\nDimitrijević: – Ovde bih samo mogla da ponovim da to da li ste žena ili muškarac nije od presudne važnosti za to da li ćete se naći na nekom od rukovodećih ili sličnom društvenom položaju. U društvu u kome danas živimo, svi zajedno smo svedoci prevelikog protekcionizma, koji nažalost, u velikoj meri ima uporište i u politici. To je ono protiv čega se borim baveći se i svojom profesijom, ali i angažovanjem u svojoj političkoj partiji.


LTI 2022: Novi Pazar lider po transparentnosti, slede Sombor i Sokobanja - Ozonpress :: internet portal\nTag: lideri, transparentnost\n– Transparentnost je jedan od uslova za vladavinu prava. Danas smo svedoci urušavanja vladavine prava na globalnom nivou, ali upravo su rezultati ovog istraživanja dokaz da se i na lokalnom nivou mogu uložiti napori da se građanima obezbedi nesmetan pristup informacijama, i postići rezultati – rekla je Šenli Pinčoti, v.d. direktorka misije američke Agencije za međunarodni razvoj (USAID), uz čiju podršku je TS i ove godine sprovela istraživanje.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Milan Marinović naveo je da je od početka ove godine zabaležen trend da najviše žalbi Povereniku stiže na rad lokalnih samouprava, oko 35 odsto, što je značaj porast u odnosu na celu prethodnu godinu (manje od 20%). Podsetio je da u Srbiji više od 40 odsto svih organa vlasti čine mesne zajednice, i da više transparentni i proaktivnosti građanima omogućava da lakše dođu do potrebnih i tačnih informacija.\nNihad Biševac, gradonačelnik lidera transparentnosti ove godine (87 poena, devet više u odnosu na 2021), nije skrivao zadovoljstvo pozicijom Novog Pazara, ali je dodao da mu je još draže što opština četiri godine ima kontinuitet.\n– Zadržali smo trend povećanja transpraentnosti, a to nam je i bio glavni cilj – da budemo servis građana, povećamo njihovo poverenje a samim tim i njihovo učešće u radu organa opštine.\nLjiljana Tica, zamenica gradonačelnika drugu godinu za redom drugoplasiranog Sombora ( 85 poena, tri manje nego prošle godine), rekla je da je transparentnost „zahtev ovog vremena, potreba i pojedinca i šire društvene zajednice, da od prave i tačne informacije zavisi uspeh onoga što radimo.\nKao jedan od brojnih primera dobre prakse u svojoj opštini, navela je organizovanje javne raprave o budžetu za koje je interesovanje građana izuzetno veliko.


Tanjug 20. novembra 2019. 17:29\nBRISEL – Milioni mladih šire poruku o dečjim pravima uoči 30. godišnjice Konvencije UN o pravima deteta i to zahvaljujući kampanji Evropske unije i UNICEF-a, koja je pod nazivom #TheRealĆallenge pokrenuta prošlog meseca na aplikaciji TikTok uz pomoć TikTok influensera.\nKampanja je od tada imala preko 280 miliona pregleda, 19,8 miliona lajkova i podeljena je 1,2 miliona puta, pri čemu je došla do publike u 41 zemlji, saopštili su iz EU Info Centra.\nInače, #TheRealĆallenge je kampanja o deci koju sprovode deca, ali deca su pravi akteri ove kampanje koji o svojim pravima govore na svom jeziku u virtuelnom prostoru na kom razgovaraju i sastaju se.\nKlipovi u trajanju od 15 sekundi su fokusirani na četiri značajne teme i pitanja koja se tiču života dece: „Jedinstvo porodice“, kroz\nisticanje problema izdvajanja dece iz porodice protiv njihove volje ili u suprotnosti sa njihovim najboljim interesima, zatim „Vršnjačko nasilje“, uz skretanje pažnje na problem da su milioni dece svakog dana žrtve vršnjačkog nasilja, „Jednakost“ koja podrazumeva fokusiranje na nejednakost prilika koje se pružaju dečacima i devojčicama i „Dečji rad“ sa isticanjem problema dečjeg rada i činjenice da su milioni dece primorani da rade umesto da imaju detinjstvo.\nTikTok, jedna od najpopularnijih aplikacija za deljenje snimaka, podstiče korisnike da snimaju svoje verzije video klipova i da ih upare sa pesamama. Mladi su do sada objavili preko 51.000 klipova označenih heštegom #TheRealĆallenge u okviru kampanje koju sprovode EU i UNICEf.\nOsim što slavi postignuća Konvencije UN, ugovora o ljudskim pravima koji je ratifikovao najveći broj zemalja, kampanja #TheRealĆallenge ističe oblasti u kojima ima prostora za delotvornije sprovođenje ove Konvencije.\nIako je u proteklih 30 godina Konvencija o pravima deteta pomogla da se poboljša život velikog broja dece, još postoje izazovi koje treba prevazići, a Evropska unija i UNICEF će nastaviti da zajedničkim snagama štite i unapređuju prava dece širom sveta – kako nijedno dete ne bi bilo zanemareno, navedeno je u saopštenju EU Info Centra.


Putevi Srbije – Sajam automobila\nJavno preduzeće „Putevi Srbije“ i Sektor za naplatu putarine će u periodu 22 – 31. marta 2019. godine, učestvovati na 54. Međunarodnom salonu automobila u Beogradu.\nU hali 4 Beogradskog sajma, Sektor za naplatu putarine predstaviće zainteresovanim posetiocima sve prednosti elektronske naplate putarine (ENP) i druge značajne sadržaje kao što su: punjači za električne automobile, besplatan Wi-Fi duž deonica auto puta, aplikacija za mobilne telefone „Putevi Srbije“.\n„Putevi Srbije“ izlaganjem na sajmu žele da široj javnosti približe delokrug rada ovog javnog preduzeća i Sektora za naplatu putarine i da se predstave se na drugačiji način.\nPosetioci će na licu mesta moći da kupe i dopune uređaj za elektronsku naplatu putarine koja predstavlja savremeni model beskontaktnog plaćanja putarine i omogućava prolazak bez zaustavljanja, posebno označenim saobraćajnim trakama, komfornu i bezbednu vožnju uz mogućnost ostvarivanja različitih popusta.\nZaposleni će predstaviti mobilnu aplikaciju „Putevi Srbije“ i uputiti posetioce o prednostima njenog korišćenja. Aplikacija pruža servisne informacije korisnicima puta o eventualnim zadržavanjima na naplatnim stanicama, o stanju na putevima, vremenskim prilikama, mestima na kojima mogu da kupe ili dopune svoj ENP uređaj , kao i lokacije elektropunjača.


Uspešno završena obuka traganja i spasavanja :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 02.12.2020 03:38:40\nUspešno završena obuka traganja i spasavanja\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije u saradnji sa kolegama iz Zajedničkog spasilačko-koordinacionog centra Larnaka/Kipar organizovao je obuku traganja i spasavanja za članove Regionalnog komiteta traganja i spasavanja.\nObuka je organizovana od 18. do 20. aprila u prostorijama Direktorata uz prisustvo 35 predstavnika sistema traganja i spasavanja 10 država iz okruženja a koje su uključene u rad Regionalnog komiteta – Slovačka, Slovenija, Hrvatska, BJR Makedonija, Mađarska, Bosna i Hercegovina, Crna Gora, Austrija, Bugarska i Srbija.\nObuka je organizovana sa ciljem obezbeđjivanja osnovne obuke za rukovodeći i operativni nivo u oblasti traganja i spasavanja.\nPredavači na obuci bile su kolege iz JRCC Larnaka/Kipar organizacije koja ima mogućnosti, iskustva i kvaliteta da organizuje obuke, uz saglasnost kancelarije ICAO iz Pariza.\nObuka je bila izuzetno uspešna i sa stanovišta predavača a posebno sa stanovišta polaznika obuke. Sledeća aktivnost Regionalnog komiteta, na predlog Srbije, biće uvid u praktičnu primenu stečenih znanja tokom obuke posmatranjem multinacionalne vežbe traganja i spasavanja punog kapaciteta, koja se organizuje na Kipru, u maju 2018. godine.


Ekonomisti podržavaju ukidanje Zakona o smanjenju penzija | Nova Ekonomija\nEkonomisti podržavaju ukidanje Zakona o smanjenju penzija\nEkonomisti podržavaju ukidanje zakona kojim su u Srbiji smanjene penzije 2014. godine, mada precizne računice još nema da li će to uzdrmati budžet, ali kao preduslov navode veće stope rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP).\nČlan Fiskalnog saveta Srbije Nikola Altiparmakov rekao je za Betu da su u septembru prošle godine sugerisali Vladi Srbije ukidanje "kriznog" zakona o penzijama.\n"Da bi mogli tačno da preračunamo šta će povećanje penzija značiti za budžet potrebno je prvo da vidimo kompletan predlog i da u toj 'jednačini' nemamo nepoznate", rekao je Altiparmakov.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić rekao je da veruje da je odluka o ukidanju zakona o privremenom smanjenju penzija i o povećanju od oko osam do 13 odsto, u zavisnosti od visine penzije, doneta "posle temeljne računice".\n"Očekujem da su napravili temeljnu analizu i da su sve dobro odvagali pre nego što ukinu zakon kojim se privremeno uređuje isplata penzija, kome je istekao rok krajem prošlegodine jer je donet 2014. godine na tri godine", rekao je Savić.\nDodao je da je pretpostavlja da je "Vlada naučila lekciju jer budžet Srbije nije tako davno bio u deficitu".\nOn je rekao da bi još jedan argument mogao da potkrepi tezu da je računica o povećanju penzija dobro izvedena, a to je "što Vučić (predsednik Srbije Aleksandar) ne daje lako pare".\n"U Srbiji se pare daju samo pred izbore, a ne očekujem ih skoro", rekao je Savić.\nPovećanje penzija u Srbiji, prema njegovim rečima nije sporno kada se ostvaruju visoke stope rasta BDP.\n"Da bi penzije rasle i bile stabilne Srbiji su potrebne relativno visoke i stabilne stope rasta od četiri, pet, šest i više odsto u dužem vremenskom periodu, a ne da jedne godine bude tri odsto rast, druge jedan ili minus jedan", rekao je Savić.\nSrbija je tek 2016. godine prešla nivo rasta od pre krize 2008. godine što, kako je rekao, govori o njenoj ekonomskoj snazi i napretku.\n"Kina je 40 godina u kontinuitetu imala dvocifrene stope rasta BDP, od 1978. godine do krizne 2008. godine", rekao je Savić.\nPenzioner tužio PIO zbog smanjenja penzije, sud presudio u njegovu korist\nVojni penzioneri traže ocenu ustavnosti zakona kojim su im smanjene penzije


No, uslijedila je vjerovatno najlošija treća četvrtina bh. selekcije u kvalifikacijama, što su iskoristili Holanđani i do kraja napravali preokret te poveli sa četiri poena razlike.\nIpak, u posljednjem periodu razigrao se Mirza Teletović koji je s nekoliko vezanih poena, te uz veliku podšku Wrighta i Kikanovića, donio prevagi u osigurao visoku pobjedu.\nTeletović je utakmicu završio sa 36 poena i sedam skokova. Wright je ubacio 24 poena uz devet skokova i isto toliko asistencija, dok je najbolju utakmicu u kvalifikacijama odigrao Kikanović. Tuzlak je susret završio s "double-double" učinkom od 20 poena i 10 skokova. Naredni meč košarkaši BiH igraju 5. septembra, kada gostuju u Gruziji.\nViše iz kategorije: « BIH večeras protiv Holandije Šahovsko prvenstvo u Neumu »


Za doček Nove godine u Nišu više od 3.000 turista - juGmedia\nZa doček Nove godine u Nišu više od 3.000 turista\nTokom novogodišnjih praznika u Nišu se očekuje više od 3.000 turista, a najveći broj njih – verovatno oko 70 odsto biće iz inostranstva, pre svega iz Bugarske, izjavio je direktor Turističke organizacije Niš Uroš Parlić.\nPrema Parlićevim rečima svi niški hoteli su rasprodati, a još po koje mesto može da se pronadje u nekom od manjih hostela i prenoćišta. Rasprodata su, dodao je Parlić, i skoro sva mesta za doček Nove godine u kafanama.\n„Pored gostiju iz Bugarske koji tradicionalno u velikom broju dolaze u Niš, za doček ćemo ove godine imati i dosta gostiju iz Grčke„, rekao je Parlić.\nUgostitelj Zorislav Stanković rekao je da strani turisti dolaze u Niš prvenstveno zbog odlične hrane i muzike, a potom i zbog toga što je u našim kafanama dozvoljeno pušenje.\n„Bugari su prvenstveno oduševljeni našom kuhinjom. Kažu da je hrana veoma ukusna a jeftinija nego kod njih„, kazao je Stanković.\nNEVEROVATNO Doček Nove godine u Leskovcu skuplji nego u svetskim prestonicama!\nCena dočeka Nove godine u kafanama u Nišu nije menjala poslednje tri, četiri godine i iznosi izmedju 40 i 60 evra po osobi.\nNis, 1. januara 2014 – Vatromet u ponoc na novogodisnjem koncertu organizovanom na Trgu kralja Milana u Nisu. Nislijama se prvi na Trgu kralja Milana obratio gradonacelnik Nisa Zoran Perisic cestitajuci sugradjanima Novu godinu. FOTO TANJUG / NIKOLA DIMITRIJEVIC / tj\nPrema rečima vlasnika jednog od najvećih niških hotela Ivana Spasića interesovanje gostiju iz inostranstva za doček Nove godine u Nišu ove godine značajno je veće nego prošle.\n„Kompletne smeštajne kapacitete za doček Nove godine prodali smo još maja meseca, a već sada imamo zahteve klijenata iz Bugarske za prodaju smeštaja za doček 2019. godine„, rekao je Spasić.\nOn je kazao da su i vlasnici manjih hotela i apartmana u Nišu uspeli da prodaju sve smeštajne kapacitete i to još brže i skuplje nego prethodnih godina.\n„Cena smeštaja u Nišu nije se menjala poslednjih par godina i jeftinija je u odnosu na Beograd za oko 40 odsto. Smeštaj koji u Beogradu košta 70 evra, u Nišu košta 50 evra„, izjavio je Spasić.\nPrema njegovim rečima, dobar rad niškog aerodroma i uspostavljanje medjunarodnih linija doprineli su boljoj popunjenosti niških hotela i hostela, ali su gradu potrebne i dodatne manifestacije da bi smeštajni kapciteti bili popunjeni tokom čitave godine a ne samo za doček Nove godine.\nJužni srpski krajevi u veku\nPROKUPLJE- Predsednik Upravnog odbora Fonda B 92 Veran Matić uručio je prokupačom porodilištu opremu vrednu 13. 000 evra. Oprema je nabavljena…\nLeskovačka Toplana grejaće stanove naredna 3 dana\nRadijatori u leskovačkim stanovima prvi put su jutros ostali hladni, ali u JP Toplana kažu da će od sutra ponovo založiti zbog najave hladnog talasa.…\nCvetanović čestita svojim sugrađanima slavu Svetog Luku\nPovodom sutrašnjeg praznika Svetog Luke, gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović česitita svim pravoslavnim vernicima koji sutra obeležavaju ovu…


Lana Gedošević , M. Milojković\nFoto: EPA/Patrick Seeger, Andy Rain, Twitter / RAS Srbija\nO šansama Srbije da postane članica Evropske unije, kao i tendencijama Evropljana, pričali su za "Blic" domaći i strani stručnjaci: Strahinja Subotić iz Centra za evropske politike i Erik Gordi, profesor političke i kulturne sociologije na londonskom UCL-u. Obojica se slažu da promene na evropskom plitičkom polju, koje podrazumevaju Bregzit, francuskog predsednika Emanuela Makrona, nemačku kancelarku Angelu Merkel - znatno utiču na okolnosti Srbije kao kandidata za članstvo u EU. Međutim, zanimljivo je da obojica ističu da odgovornost ipak pripada nama, a osnovna poruka je: "Da je Srbija zaista radila na tome da budemo deo EU - do sada bismo bili potpuno spremni, a ulazak bi bio pitanje formalnosti".\nKoren problema Gordi vidi u tome što se u više navarat na Balkanu pokazalo da je EU spremna da gleda kroz prste na određene autoritarne prakse u kandidatskim zemljama - ili radi prividne "stabilnosti" ili u nadi da će na taj način izvojevati da Srbija i Kosovo postignu dogovor o statusu.\nUz to, kaže, finansijska kriza u Grčkoj sugeriše da je u nekim trenucima Uniji više stalo do stabilnost banaka i zajedničke valute nego do demokratskih procedura i ljudskih potreba. Na početku procesa proširenja EU je izgledala kao garant da od demokratskih promena nema povratka, a sada je ta slika manje ubedljiva. To stvara raspoloženje među političarima u balkanskim zemljama da se sa standardima EU može cenjkati.\nU prilog tom raspoloženju idu članstvo zemalja koje nisu ispunile uslove, kao što su Rumunija i Bugarska, kao i nedemokratsko ponašanje nekih drugih novijih članova.\nSrbija donosi zakone po hitnom postupku\n- Od strane zemalja u regionu, na proces ispunjenja uslova za članstvo se gleda kao na pitanje forme a ne sadržaja. Što se forme tiče, usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa evropskim standardima odlično ide svuda: koji god se zakon traži od zemlje kandidata, taj zakon će biti usvojen. Ali će biti usvojen bez debate i možda bez svesti poslanika o tome za šta glasaju. U srpskom parlamentu je više od 70 odsto novih zakona izglasano po hitnom postupku, znači bez ozbiljnog razmatranja.\n- Radi se o situaciji za koju znaju svi, ali se malo priča: zakoni koji su usvojeni država nije u stanju da primeni, nema ni nameru da ih primeni, i oni ostaju neprimenjeni. Situacija je ozbiljna ako se uzme u obzir to što je svrha tih zakona da obezbeđuju vladavinu prava, nezavisnost institucija, i demokratski poredak - smatra Gordi.\nOn kaže i da su posledice toga svima poznate.\n- Iza fasade pravne države funkcioniše neformalan sistem pun klijentelizma, rada preko veze, i burazerskog kapitalizma. Zajedno s tim opada poverenje u institucijama i nada za budućnost. Očigledno je da postojanje paralelnog sistema koji funkcioniše mimo legalnog reda odgovara ljudima koji se nalaze na položajima u vlasti, pa zato je verovatnoća promene mala. Tu se stvaraju praktični problemi u životu građana, naročito u životima onih građana koji nemaju društveni kapital da rade "preko veze". Stvaraju se problemi i na sistemskom nivou, jer u sistemu kojemu ne odgovaraju valadavina prava, nezavisnost sudstva i sloboda medija, te stvari neće biti uvedene.\nDa smo hteli, članstvo bi nam bilo samo formalnost\nSuštinsko pitanje je kada će Srbija, i druge države u regionu, biti primljene u EU.\n- Može se odgovoriti na to pitanje na ovakav način: da su zemlje u regionu želele da imaju evropske standarde i evropski poredak, već bi ih imale. Onda bi članstvo predstavilo čisto formalno pitanje. Ovako kako se radi, primorani smo da pitamo kakve su šanse da zemlje postanu članice bez toga da udovoljavaju uslove za to. Na taj način se pitanje statusa pretvara u političko pitanje, koje sve više zavisi od kalkulacija kao što su stav Francuske, posledice mogućeg izlaska Britanije, odnos stranaka u EP-u, i tako dalje. U tom slučaju, svaki pokušaj predviđenja liči manje na vremensku prognozu, a više kao tumačenje značaja listova čaja koji su ostali na dnu šolje.\nEU nije nagrada\nKako kaže, najčešće, kada se govori o perspektivama za učlanjenje u EU, pitanje se postavlja kao da se radi o nagradi koja se zaslužuje unapred ili kao da se radi o beneficiji koja državi pripada, ali koja joj je oduzeta zbog nerazumnih uslova ili zbog (nečije) političke kalkulacije.\nTaj pristup, kaže, ignoriše ključnu činjenicu o EU: ona je voluntarna zajednica kojoj se pristupa na osnovu zajedničkih vrednosti i ciljeva, i koja ima svrhu očuvanja mirnih odnosa i demokratskih institucija u regionima Evrope.\n- Razlozi zbog čega se ta osnovna činjenica ignoriše dolaze i zbog unutrašnje politike i od same EU. Na nivou EU, upitna je privrženost zajedničkim vrednostima. Ove godine je po prvi put jedna država članica, Mađarska, izgubila staus "slobodne" zemlje u indeksu "Fridom hausa", i Poljska je na sličnom putu - kaže Gordi.\nS tim stavom slaže se i Strahinja Subotić iz Centra za evropske politike. On objašnjava za "Blic" da 2019. godina nije previše ohrabrujuća i obećavajuća ne samo za Srbiju, već i za ceo Balkan. Kako navodi, trenutne okolnosti su takve da evropska vrata nisu zatvorena, ali jesu pritvorena.\n- Evropska unija i njeni lideri daju podršku evropskoj perspektivi Srbije, tako da se čitav proces nastavlja, ali najviše zavisi od nas - kaže on.\nKako objašnjava, u EU je u toku "velika igra", od Bregzita, preko unutrašnje krize u EU, do predstojećih izbora i pregovora o finansijskom okviru za period do 2027. godine...\n- Rumunija, koja trenutno predsedava EU, sama je rekla da se neće baviti proširenjem EU do okončanja izbora za Evropski parlament, što praktično znači da ono neće biti tema do maja, kada se izbori održavaju - kaže Subotić.\nPre zime se neće ni razgovarati o pristupanju\nKako navodi, u samoj EU postoji strah od proširenja, odnosno da bi ono moglo da ima negativan odjek kod birača, tako da je to još jedna stvar koja razgovore na tu temu odlaže. Tome u prilog govori i to što ni izveštaj o napretku Srbije, ali ni ostali, neće biti objavljeni kada se to inače čini, već nakon izbora.\nU suštini, predizborna "kampanja" u EU, a nakon toga i formiranje njenih organa koje bi moglo da potraje do oktobra, praktično priču o proširenju odlažu za sedam-osam meseci, odnosno do konstituisanja nove Evropske komisije i parlamenta.\n- Zato je aktuelnim zvaničnicima cilj i bio da do izbora dođe do sporazuma između Beograda i Prištine. Sada, ali i nakon njih, pitanje je koliko će biti fokus na proširenju - objašnjava Subotić.\nKako kaže, izbori nisu u prvom redu ti koji utiču na proširenje, ali jesu druge stvari, odnosno države, poput Francuske. On je podsetio i na stav francuskog predsednika Emanuela Makrona o tome da je pre proširenja neophodna reforma EU, što je pre nekoliko dana ponovila i francuska ministarka za Evropu koja je boravila u Srbiji. Na pitanje šta podrazumeva ta unutrašnja reforma, i koliko bi ona mogla da potraje, Subotić kaže da je to "pitanje od milion dolara".\n- Unutrašnja reforma EU je, pre svega, odnos između Francuske i Nemačke. Makron bi da dodatno federalizuje EU, da kreira fiskalnu uniju, a za Nemačku je sve to osetljivo jer nije previše spremna da svoje finansijske "alate" prepusti EU - priča on.\nTreba uzeti u obzir, kaže, i da nemačka kancelarka Angela Merkel odlazi sa funkcije, a da Makronu popularnost opada, i da je pitanje šta će se dešavati nakon toga.\nPredsedavanje Hrvatske je šansa za Srbiju\n- Kada je u pitanju Srbija, činjenica je da ova godina ne obećava previše, ali 2020. će brzo doći, što bi i za Srbiju i za Balkan mogla da bude "druga šansa". Tome u prilog govori i potez Hrvatske, koja preuzima predsedavanje EU u prvoj polovini sledeće godine, da će organizovati tada samit o proširenju - objašnjava Subotić, i ističe da "ne treba očajavati što je EU ove godine zauzeta", i da bi do sledeće prilike trebalo raditi na sebi.\nIpak, kako kaže, 2025. godina mu se ne čini kao realna za pristupanje Uniji, bar ne kada je u pitanju Srbija.\n- Ovde nije problem samo u EU, već i do nas. Srbija spada u red "zarobljenih država", i nisam siguran da bi do 2023. godine, dok kada bi morao da bude krajnji rok za kompletnu reformu i zatvaranje svih poglavlja ukoliko želi priključenje dve godine kasnije, čitav posao mogao da bude završen - zaključuje on.\n(Lana Gedošević, M. Milojković)


Bajden: Spreman sam - 15.06.2021, Sputnik Srbija\nBajden: Spreman sam\nPredsednik SAD Džozef Bajden je po dolasku u Ženevu izjavio da je spreman za sastanak sa ruskim liderom Vladimirom Putinom. 15.06.2021, Sputnik Srbija\nNaime, uoči početka sastanka sa predsednikom Švajcarske Gi Parmelenom, dok je trajalo snimanje njihovog rukovanja, jedan od novinara je upitao Bajdena da li je spreman za sutrašnji sastanak, na šta je on kratko odgovorio: „Ja sam uvek spreman“.Kako je ranije saopšteno, samit Putina i Bajdena trebalo bi da bude podeljen na tri dela i trajaće oko pet sati.Prema rečima pomoćnika ruskog predsednika Jurija Ušakova, prvo će se održati razgovor u uskom formatu, zatim pregovori u proširenom sastavu koji će imati nekoliko formata, a zatim će strane organizovati pres-konferenciju, svaka za svog predsednika.Samit Putina i Bajdena trebalo bi da počne sutra u 13 časova po lokalnom vremenu.Pročitajte još:\nvesti, sad, džo bajden, samit, ženeva, vladimir putin\n19:00 15.06.2021 (Osveženo: 16:25 23.07.2021)\nNaime, uoči početka sastanka sa predsednikom Švajcarske Gi Parmelenom, dok je trajalo snimanje njihovog rukovanja, jedan od novinara je upitao Bajdena da li je spreman za sutrašnji sastanak, na šta je on kratko odgovorio: „Ja sam uvek spreman“.\nKako je ranije saopšteno, samit Putina i Bajdena trebalo bi da bude podeljen na tri dela i trajaće oko pet sati.\nPrema rečima pomoćnika ruskog predsednika Jurija Ušakova, prvo će se održati razgovor u uskom formatu, zatim pregovori u proširenom sastavu koji će imati nekoliko formata, a zatim će strane organizovati pres-konferenciju, svaka za svog predsednika.\nSamit Putina i Bajdena trebalo bi da počne sutra u 13 časova po lokalnom vremenu.\nSastanak iz tri dela, prodor se ne očekuje: Kremlj otkrio detalje plana samita Putina i Bajdena


Investicije u Bačkoj Topoli\nObjavljeno u avgust 20, 2018\nPredsednik opštine Bačka Topola Gabor Kišlinder izjavio je da je budžet opštine za 2018. godinu 1,5 milijardu dinara. Ove godine Bačka Topola radi rekonstrukciju jednog mosta i gradi jedan između Bajše i Panonije, a most kod Ine u Bačkoj Topoli biće saniran.\nObjavljeno u avgust 16, 2018\nBačka Topola: Velika očekivanja od industrijske zone\nObjavljeno u avgust 12, 2018\nIako osnovana još 2006. godine kao prva u Vojvodini, industrijska zona u Bačkoj Topoli godinama je bila bez pogona i ulagača. U poslednje dve godine sve se promenilo i, uz izgradnju potrebne infrastrukture, sada se gradi šest novih fabrika.\nPastor i Mirović u radnoj poseti Bačkoj Topoli\nObjavljeno u jun 18, 2018\nPredsednik Skupštine AP Vojvodine Ištvan Pastor i predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović, posetili su danas Bačku Topolu i Mali Iđoš, gde su sa opštinskim čelnicima i privrednicima razgovarali o rešavanju problema otpadnih voda.\nČišćenje šetališta kraj Bačkotopolskog jezera\nObjavljeno u maj 5, 2018\nOpština Bačka Topola organizovaće prolećno čišćenje šetališta i skupljanje smeća kraj Bačkotopolskog jezera, uz učešće građana, institucija, civilnih organizacija.\nBačka bogatija za još jedan Park prirode: Park prirode „Bačkotopolske doline“\nObjavljeno u april 29, 2018\nPre nešto više od godinu dana Opština Bačka Topola postala je bogatija za jedan Park prirode.


Vakcinisanje protiv korona virusa danas počinje u Nišu, prve doze primiće korisnici Gerontološkog centra - juGmedia\nVakcinacija u Srbiji protiv korona virusa nastavlja se danas u gerontološkim centrima. Danas bi vakcinu trebalo da primi 100 korisnika Gerontološkog centra u Nišu, a vakcinaciju će sprovesti Dom zdravlja u Nišu.\n„Svi koji u ovom trenutku budu mogli, biće obuhvaćeni vakcinacijom. Većih nus pojava nema. Ova vakcina je izuzetno sigurna, tako da bih je prepuručio svima da je prime“, kazao je za RTS direktor te ustanove Milorad Jerkan.\nNaveo je da nema većih nuspojava, i da je osoblje imalo nekoliko dana onlajn predavnja i da su spremni za posao koji ih očekuje.\nImunitet od vakcine se stvara prvih sedam dana i kao i kod drugih vakcina prva dva dana može da se pojavi blago crvenilo, možda blago povišena temperatura, glavobolja. Svaki pacijent će potpisati dokument kako bi se znalo da se posle 21 dana tom istom pacijentu aplikuje revakcina. Prema Jerkanovim rečima cilj vakcinacije je da se stvori kolektivni imunitet, jer samo tako možemo da očekujemo i da prestane epidemija koronavirusom. Ukoliko priliv vakcina ide najavljenim tempom, već marta, aprila možemo da očekujemo smirivanje epidemije.


Grejpfrut je deo porodice citrusa i raste u grozdovima na drveću, poput grožđa – a kaže se da mu odatle potiče i ime.\nGrejpfrut dolaze u raznim bojama uključujući žutu, ružičastu i crvenu, a imaju različite ukuse, od slatkog, gorkog, pa do kiselog.\nGrejp pruža niz korisnih i zaštitnih hranjivih materija i biljnih jedinjenja koji imaju antioksidativna svojstva. To znači da pomažu u zaštiti ćelija od potencijalnog oštećenja uzrokovanog nestabilnim molekulima zvanim slobodni radikali.\nKonkretno, dobar su izvor beta-karotena koji se u telu pretvara u vitamin A, a smatra se da smanjuje rizik od hroničnih stanja, uključujući makularnu degeneraciju. Grejp je takođe koristan izvor likopena koji je povezan sa smanjenim rizikom od raka.\nMože podržati zdravlje srca\nGodine 2012. Američko udruženje za srce objavilo je izveštaj koji sugeriše da ishrana bogata određenim flavonoidima, jedinjenima koji se nalaze u agrumima, uključujući grejp, može smanjiti rizik od moždanog udara kod žena. Međutim, potrebno je više istraživanja kako bi se tačno razumelo zašto je to tako.\nGrejpfrut je bogat kalijumom i vlaknima, kao i zaštitnim antioksidansima koji mogu pomoći u kontroli krvnog pritiska i nivoa holesterola. Studije na ljudima pokazale su korisnu ulogu grejpa, a posebno crvenog grejpa, u poboljšanju nivoa holesterola, naročito kod onih koji pate od ateroskleroze.\nIako ima malo kalorija i puno vlakana, konzumacija grejpa verovatno neće doneti dramatičan gubitak težine koji se promoviše u nekim modernim dijetama, ali postoje neki dokazi koji upućuju na to da bi konzumacija grejpa mogla da bude od neke pomoći.\n12-nedeljno japansko istraživanje proučavalo je efekte grejpa u odnosu na placebo, a došlo je do značajnog smanjenja težine, kao i nivoa glukoze u krvi kod onih učesnika koji su konzumirali pola grejpa pre jela.\nStudije na životinjama ispitale su korisnu ulogu soka od grejpa u smanjenju nivoa glukoze u krvi i poboljšanju insulinske rezistencije. To je dodatno potkrepljeno većim unosom voća i zelenog povrća koji je povezan sa značajno smanjenim rizikom od dijabetesa tipa 2.\nMože da utiče na bolju funkciju mozga\nPostoje neka obećavajuća istraživanja o ulozi flavonoida u ishrani i poboljšanju pamćenja i kognicije, kao i prevenciji neurodegenerativnih stanja. Međutim, prerano je reći ima li grejpfrut značajan uticaj na zdravlje mozga.\n2022-02-09T02:11:03+01:009 фебруара, 2022|Zdravlje|


Izvor: OkRadio.rs, 28.Jul.2021, 12:50\nPripadnici saobraćajne policije u Vranju juče su, u redovnoj kontroli, isključili iz saobraćaja jednog vozača koji je upravljao vozilom pod dejstvom alkohola i jednog koji je vozio pod dejstvom psihoaktivnih supstanci. Policija je u Vranju zaustavila muškarca (46) koji je vozio „fiat punto“ sa 2,39 promila alkohola u organizmu. Takođe, saobraćajna policija je zatekla vozača „opel korse“ (31) koji je upravljao automobilom bez vozačke dozvole i pod dejstvom kokaina. Vozači su zadržani do 12 sati i protiv njih će biti podnete prekršajne prijave iz Zakona o bezbednosti saobraćaja.\nPogledaj vesti o: Vranje, Opel\nIzvor: JužneVesti.com, 28.Jul.2021\nU redovnoj kontroli, kako saopštavaju iz vranjske policije, u utorak je zaustavljen vozač koji je upravljao vozilom sa 2,39 promila alkohola u organizmu. Istog dana iz saobraćaja je isključen i vozač koji je vozio pod dejstvom droge i bez dozvole...Sa preko 2 promila alkohola u krvi policija je...


Britanski ambasador primio učesnice vojnog turnira u malom fudbalu\nBeta 12. aprila 2017. 19:40\nAmbasador Velike Britanije u Beogradu Denis Kif primio je učesnice Medjunarodnog vojnog turnira u malom fudbalu za žene, pripadnice oružanih snaga Srbije, Velike Britanije i Bosne i Hercegovine, koje su danas odmerile snage u Sportskom centru Vojne akademije i uručio im pehare, saopštilo je Ministarstvo odbrane Srbije.\nIstičući da na turniru u futsalu za žene, „prvom takve vrste u svetu“, nisu bili najvažniji rezultati, odnosno to ko je osvojio prvo, a ko drugo i treće mesto, ambasador Kif je rekao da su vojne reprezentacije Srbije, Velike Britanije i Bosne i Hercegovine prikazale jednaku želju za uspehom i dostojno predstavile oružane snage zemalja iz kojih su došle.\nMnogo važnija od postignutih golova bila je prilika da se još jednom promoviše rodna ravnopravnost i činjenica da su žene „i u fudbalu ravnopravne muškarcima“, rekao je ambasador Kif, navodi se u saopštenju.\nPrijemu u rezidenciji ambasadora prisustvovao je i ministar odbrane Srbije Zoran Djordjević.\nVojno odeljenje Ambasade Velike Britanije organizovalo je zajedno sa Ministarstvom odbrane Srbije revijalni medjunarodni turnir u futsalu za zene, sa ciljem promocije rodne ravnopravnosti, danas u Sportskom centru Vojne akademije u Beogradu.


Prirodne lepote Beleka otkrivene su 1984. godine i reon je prozvan „Turistički centar Belek“. U narednim godinama Belek postaje ono što je danas, raj na zemlji, zahvaljujući brojnim investitorima i Ministarstvu turizma. Regija Belek se nalazi oko 30 kilometara istočno od Antalije.\nSamo naselje Belek se nalazi dublje u kopnu, na glavnom putu ka Sideu, a od njega vodi 4 kilometara dug put do obale, gde se nalaze hotelski kompleksi i turističko naselje, koje je određeno za model izgradnje drugih turističkih naselja u Turskoj. Svi hoteli nude pogodnosti teniskih terena, zatvorenih i otvorenih bazena, kompletno su opremljeni zdravstvenim i fitnes centrima, kao i terenima raznih sportova. Mnogi od ovih hotela dostupni su sada i našim turistima, zahvaljujući agenciji „1 A Travel“.\nJedan od svakako najlepših kompleksa u Beleku je hotel IC Santai Family Resort 5*, koji svojim sadržajima i uslugom ispunjava sve ono što gosti mogu da požele da bi imali savršen odmor. Nalazi se na svojoj plaži, na 1,5km od mesta Kadrije i 7km od samog centra Beleka. Hotel pruža ultra all inclusive uslugu, za koju su pored glavnog restorana, zaduženi i 6 a la carte restorana, različitih svetskih kuhinja, 6 barova, diskoteka i kafe.\nZa plivanje i sunčanje, tu je prelepa 300 metara duga peščana plaža hotela, koja je okružena gustim zelenilom, što predstavlja poseban ugođaj i upotpunjuje već nestvarnu sliku tirkiznog mora. Ukoliko nekome slana voda slučajno dosadi, hotel ima otvoreni i zatvoreni bazen, relaks i bazen sa animacijama i toboganima, pa svako može da nađe ono što baš njemu odgovara. Na najmlađe se posebno mislilo, pa su za njih tu dečiji bazeni, akva park sa toboganima, park prirode, igralište, igraonica, dečiji restoran i mnogi drugi sadržaji koji će njihov boravak u ovom hotelu učiniti nezaboravnim.\nHotel IC Santai Family Resort 5* ima ukupno 464 sobe, od standardnih do kraljevskih apartmana, a poslednjim renoviranjem, u ponudi hotela i agencije „1 A Travel“ su i nove swim up sobe, koje predstavljaju nešto posebno. Ove sobe se nalaze na prostoru između glavne zgrade i plaže, imaju direktan ulazak u bazen sa terase soba, što je posebno interesantno gostima hotela. Postoje dva tipa ovih soba, Sun swim up, koje su površine 37m2, imaju jednu veliku sobu sa terasom koja izlazi na bazen, u kojima je moguć boravak dvoje odraslih i dvoje dece, i veoma prostrane Star swim up sobe, površine 71m2, sa dve sobe, dnevnom sobom, dva kupatila i naravno, nezaobilaznom terasom koja izlazi na bazen. U njima je moguć boravak za četiri odrasle osobe i dvoje dece.\nTako da su ove nove sobe idealne za odmor jedne porodice sa većim brojem članova ili više porodica koje putuju zajedno na odmor, što je, po rečima zaposlenih u agenciji „1 A Travel“, veoma čest slučaj među njihovim klijentima.\nDa bi boravak gostima bio još pristupačniji, ovaj hotel je jedan iz popularne ponude turističke agencije “1 A Travel”, nazvane “dvoje dece gratis” , tako da je u njemu omogućen boravak u standardnim sobama za dvoje dece uzrasta do 15 godina, a da se pritom za njih ne plaća smeštaj u hotelu, što će svakako dodatno olakšati vašu odluku da baš u ovom hotelu provedete porodični odmor.\nZa celokupnu ponudu letnjih destinacija možete posetiti zvaničan sajt agencije „1 A Travel“.\nPutovanje Letovanje Turska 1A travel\nISKORISTITE POPUSTE ZA RANE REZERVACIJE: Brojni hoteli koji nude dvoje dece gratis uz dve odrasle osobe, neki i za decu do 14.99\nNOVA GODINA JE VREME ZA PAMETNA ULAGANJA! Ako ste hedonista, volite skijanje i luksuz i želite da uložite u nekretnine i budućnost, otkrivamo idealno mesto za vas – Hotel Jahorina Mountain Resort & Spa


Lancia na 68. međunarodnom filmskom festivalu u Veneciji Lancia na 68. međunarodnom filmskom festivalu u Veneciji – MOTOR blog\nLancia će šesti put za redom podržati Međunarodni filmski festival u Veneciji koji se održava od 31. avgusta do 10. septembra. Svetskim imenima filmske industrije na raspolaganju će biti luksuzni Lancia automobili, a publika Venecijanskog festivala videće i novu Lancia Ypsilon koja će na evropskom tržištu biti u prodaji u junu.\nNovi Ypsilon predstavlja jedinstveni spoj luksuza, naprednih tehnologija i moći u samo 3.84 metara. Četvrta generacija ovog modela sada ima petoro vrata, nudi veći stepen komfora i udobnosti i jedan je od najprostranijih automobila u svom segmentu. Raskošan enterijer opremljen je visokokvalitetnim materijalima, sofisticiranim kombinacijama boja, dok je posebna pažnja posvećena detaljima. Lancia Ypsilon svojim prefinjenim stilom osvaja vozače istančanog ukusa, dok im njena funkcionalnost omogućava svakodnevno uživanje u udobnoj vožnji.\nLancia tradicionalno podržava prestižne filmske festivale, a automobili ovog poznatog brenda su se našli i u brojnim čuvenim filmskim ostvarenjima. Lancia Deltu možemo videti u poznatom filmu „Anđeli i demoni“, dok je publiku osvojila i reklama u kojoj Ričard Gir promoviše ovaj elegantan automobil.\nLancia na 68. međunarodnom filmskom festivalu u Veneciji was last modified: May 18th, 2011 by Goran Aničić\nfilmski festivalLanciaLancia SrbijaLancia YpsilonVenecijaYpsilon


LSV | Da li ćemo imati dovoljno gasa u toku zime?\nNovi Sad, 28. oktobar 2019 - Liga socijaldemokrata Vojvodine poziva Vladu Republike Srbije da javnosti saopšti da li se i kako Repulika Srbija priprema za slučaj da Rusija obustavi isporuku gasa preko Ukrajine i da li ćemo imati dovoljno gasa u toku zime.\nTurski tok nije i ne može biti završen do početka godine, a skladište „Banatski dvor“ ne može ni izbliza podmiriti sve potrebe. Prosečni satni ulaz gasa iz uvoza na nivou godine je oko 2 miliona Sm3/h (svedeni metar kubni, standardizovana veličina na koju se svodi gas radi uporedivosti), ali u zimskom periodu prelazi 8 miliona Sm3/h, a u najhladnijim danima dostiže i do 14 miliona Sm3/h.\nDinamički kapacitet domaćih izvora i podzemnog skladišta „Banatski dvor“ u najboljem slučaju ne prelazi 470 hiljada Sm3/h. Čak i pod pretpostavkom da domaći proizvođač uloži dodatne napore i poveća proizvodnju u zimskom periodu, ukupni dinamički kapacitet ne može postići ni približno potreban nivo za zadovoljenje zahteva tržišta. U tom slučaju jedno od mogućih rešenja je nabavka gasa po takozvanim spot cenama od drugih snabdevača, ali su one vrtoglavo visoke u zimskom periodu.\nPošto se podzemna skladišta gasa u Ukrajini, koja čine četvrtinu evropskih kapaciteta podzemnih skladišta gasa, kao i Mađarskoj - užurbano pune, za očekivati je da su kapaciteti već odavno zakupljeni. LSV postavlja pitanje da li je JP „Srbijagas“ pravovremeno reagovao i zakupio kapacitete za potrebe skladištenja gasa za snabdevanje potrošača u predstojećem periodu u Srbiji.\nUpozoravamo na to da je jedna od očekivanih posledica nestašice gasa drastično povećanje potrošnje električne energije, što može da dovede u opasnost elektroenergetski sistem i do ponovnih restrikcija u snabdevanju električnom energijom.


Ratni zločinac Novak Đukić pušten iz zatvora\nNaslovnica NAJNOVIJE Nacija Ratni zločinac Novak Đukić pušten iz zatvora\nSarajevo, Podrinje – Nekadašnji komandant Taktičke grupe Ozren Vojske Republike Srpske (VRS) Novak Đukić pušten ja na slobodu nakon što je Ustavni sud BiH ukinuo presudu kojom je osuđen na 25 godina zatvora za granatiranje Tuzle.\nSud BiH je na osnovu toga obustavio izvršenje kazne Đukiću.\nUstavni sud je na sjednici 23. januara ove godine usvojio apelaciju osuđenog Đukića, utvrdivši da je u njegovom slučaju umjesto Krivičnog zakona BiH trebao biti primijenjen krivični zakon bivše Jugoslavije.\nĐukić je proglašen krivim da je, kao komandant Taktičke grupe Ozren VRS-a, 25. maja 1995. godine naredio artiljerijskom vodu da iz topova granatira grad Tuzlu.\nViše artiljerijskih projektila pogodilo je centar grada zvani Kapija i usmrtilo 71 osobu.\nUstavni sud je ranije usvojio apelacije 13 osuđenih za ratne zločine, također zbog pogrešne primjene zakona. Postupci protiv ovih osoba su obnovljeni pred Sudom BiH, a u određenom broju slučajeva predmeti su okončani i izrečene manje zatvorske kazne u skladu s ranijim zakonom, javio je BIRN – Justice Report.


Потписан споразум између пословодства „Фијата“ и радника\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nSporazum između rukovodstva kompanije „Fijat Krajsler automobili Srbija“ i predsednika Samostalnog sindikata zaposlenih u toj kompaniji potpisan je danas u Vladi Srbije, čime je i formalno postignut dogovor o uslovima nastavka rada.\nPomenuti dokument, koji će obezbediti nastavak proizvodnje modela fijat 500L u Srbiji, kao i nastavak dijaloga između „Fijata“ i sindikata, potpisali su predsednik Samostalnog sindikata u „Fijatu“ Zoran Marković i generalni direktor kompanije „Fijat Krajsler automobili Srbija“ Silvija Verneti.\nPotpisivanju su prisustvovali predsednica Vlade Republike Srbije Ana Brnabić, ministar privrede Goran Knežević, koji je svojim parafom potvrdio sporazum, kao i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\nPotpisivanje Sporazuma između rukovodstva kompanije „Fijat Krajsler automobili Srbija“ i radnika\nOna je poručila da i dalje stoji iza radnika „Fijata“ i da će opet razgovarati sa zaposlenima ukoliko to bude potrebno i objasniti šta je dobijeno ovim razgovorima.\nTakođe, Brnabić je izrazila zahvalnost i predstavnicima „Fijata“ zbog toga što su imali razumevanja za razgovore koji su vođeni i za zahteve radnika.\nOva komisija, kako je najavila, počeće sa radom od 15. septembra i nadgledaće da li je sve u standardima proizvodnje, a zatim će mesečno davati izveštaje centrali „Fijata“ u Torinu i Vladi Srbije.\nZa sve ostale stvari postoji institucionalni mehanizam, odnosno Agencija za mirno rešavanje sporova, navela je premijerka i izrazila nadu da će se proizvodnja u „Fijatu“ povećati.\nPočetna»Vesti»Potpisan sporazum između poslovodstva „Fijata“ i radnika


Srbija ulaže 300 miliona evra u rečni saobraćaj - Page\nSeptember 19, 2019, 10:36:33 pm\nPALUBA > More, pomorstvo i unutrašnji plovni putevi > Unutrašnji plovni putevi (Moderator: Preki) > Topic: Srbija ulaže 300 miliona evra u rečni saobraćaj\nAuthor Topic: Srbija ulaže 300 miliona evra u rečni saobraćaj (Read 1537 times)\nSrbija ulaže 300 miliona evra u rečni saobraćaj\n« on: May 31, 2019, 09:34:41 am »\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da Vlada Srbije ulaže 300 miliona evra u vodni saobraćaj.\nPrecizirala je da sva ulaganja u tu oblast, uključujući i privatni sektor, iznose oko pola milijarde evra.\nMihajlovićeva je, posle potpisivanja Memoranduma o uzajamnom razumevanju između Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastukture i Ministarstva industrije i trgovine Rusije o saradnji u oblasti trgovačke brodogradnje, najavila gradnju novih luka.\nOna je dodala da će se početkom sledeće godine graditi Luka Smederevo, a da se, pored toga, rade i još dve, i to u Beogradu i Sremskoj Mitrovici.\nMihajlovićeva je istakla da se posle 30 godina ulaže u lučku infratrukturu, da se rade projekti, grade nove luke, kao i prevodnica na Tisi.\nPrema njenim rečima, radi se i na uklanjanju flota koje su onemogućavale da Dunav postane plovan.\n"Cilj je da Srbija sa dunavskim kodirodrom postane atraktivnija nego što je bila. Moramo da podržimo ovaj vid saobraćaja, jer su mogućnosti velike i država će imati koristi od toga", navela je Mihajlovićeva.