Zukorlić formirao Štab za odbranu Islamske zajednice\nMešihat Islamske zajednice u Srbiji kojom rukovodi glavni muftija Muamer Zukorlić održao je danas vanrednu sednicu na kojoj je, kako je saopšteno, formiran “Štab za odbranu Islamske zajednice”.\nOva odluka je, kako se navodi, doneta na osnovu informacija da su u toku „opsežne pripreme za novi napad na ustavni poredak Islamske zajednice u Srbiji po istom modelu koji se dogodio 2007. godine“.Odlučeno je i da se višečlana delegacija Islamske zajednice uputi u Sarajevo kako bi reis ul ulemu Islamske zajednice u BiH Huseina Kavazovića informisala o aktuelnom stanju u Islamskoj zajednici u Srbiji.\n„Mešihat je takođe konstatovao da je medijsko-politička hajka na muftiju Muamer Zukorlića i njegove saradnike imala za cilj pripremanje terena za regrutovanje što većeg broja ljudi među zaposlenima i pripadnicima Islamske zajednice radi budućih antiustavnih postupaka i aktivnosti“, navodi se u saopštenju.\nMešihat je pozvao ulemu, aktiviste i vernike (džematlije) da se jave Štabu za odbranu Islamske zajednice radi uputstava o daljim aktivnostima. „Kao i 2007. uvereni smo da ćemo i ovaj put odbraniti Islamsku zajednicu. Svesni smo da je ovo cena naše odlučnosti da smo i nemirnoj slobodi dali prednost nad mirnim ropstvom, te da ostajemo dosledni očuvanju pune autonomnosti Islamske zajednice“, izjavio je nakon sednice mešihata muftija Zukorlić, navodi se u saopštenju.\nOdnosi u Islamskoj zajednici u Srbiji bili su u centru pažnje javnosti nakon što je Zukorlić navodno pretukao imama Bekira Makića koji je jedan od zagovornika formiranja „jedinštvene islamske zajednice“.


Vlada Škotske saopštila je da do 2032. godine planira da isključi iz saobraćaja nove automobile i kombije na benzin i dizel, javlja Anadolija.\nPremijerka Škotske Nicola Sturgeon predstavila je vladin plan u kojem je predložila, kako se navodi, "masivno širenje" električnih stanica za punjenje automobila.\nVlada će, navodno, pokrenuti pilot projekte kojima će podsticati potrošače na kupovinu električnih automobila, prenosi Al Jazeera.\nAutoput A9 opremiće tako da bude prva koja je u potpunosti opremljena za električne automobile.\nPremijerka je istakla da će se biti otvoren fond za inovacije, putem kojeg će se tragati za rješenjima koja bi trebala da olakšaju punjenje električnih automobila u mjestima guste naseljenosti.


Stažistikinja psihologije u Zdravstvenoj ustanovi "Toskana Nord Ovest" u nedelju je primila, greškom, šest doza vakcine "Fajzer", prenosi RTS.\nTako nešto nije dogodilo ni u toku eksperimentalnih faza testiranja "Fajzera". Naime, testiranje koje je imalo cilj da utvrdi eventualne posledice primanja prevelike doze vakcina, zaustavilo se na četiri doze, tako da nedostaju podaci o takvim kliničkim slučajevima i devojka je zadržana u bolnici.\nLekari su izjavili da nije bilo nikakvih posledica, osim tipičnih simptoma koji mogu da se dogode posle bilo koje vakcine, a to je povišena temperatura, bolovi u kostima i bol u ruci.\nDevojka je puštena kući, iako će njeno zdravlje biti praćeno u narednih šest meseci tako što će morati da se podvrgne vađenju krvi svake sedmice.\nAntonela Vinćenti, direktorka odeljenja za infektivne bolesti u bolnici "Noa" u Masi rekla je da još uvek nije moguće reći kakav će efekat izazvati ova prevelika doza na imuno sistem.\n- Još uvek ne znamo da li će biti potrebna druga doza vakcine ili će ona biti tretirana kao osoba koja nije primila nijednu dozu, što je skoro izvesno - , kaže Vinćenti.\nNaime, Tomazo Belandi, koji je odgovorno lice za sigurnost pacijenata u bolnici, izjavio je da medicinska sestra nije u bočicu, koja sadrži šest doza aktivnog principa "Fajzera", stavila fiziološki rastvor.\n- Zaboravila je da to uradi i stavila je u špric samo aktivni princip. Radi se o ljudskoj greški koji možemo opravdati i prevelikim teretom posla koje na svojim leđima nose zdravstveni radnici u poslednjih godinu dana - izjavio je Belandi.\nPod istragom su i medicinska sestra i lekar koji je bio prisutan, iako je porodica izjavila da nema nameru da podigne tužbu protiv Zdravstvene ustanove.\n- Ne želimo da upropastimo živote nikome. Radi se o ljudskoj grešci, moja ćerka je dobro i iako nas je strah, jer niko nije u stanju da nam kaže šta će se desiti njenom organizmu u budućnosti - izjavila je majka devojke iz Toskane.\nSličan slučaj dogodio se i u Izraelu, kada je medicinski radnik primio pet doza "Fajzera".


Republika / Komentari / OTVORITE ČETVORE OČI: Zbog poledice moguća proklizavanja i okretanja!\nsubota, 24. 3. 2018.| 18:27\nU Srbiji se večeras u nižim predelima i dalje očekuje mokar i klizav kolovoz, a na planinama sneg od 5 do 10 centimetara u raskvašenom stanju, saopštio je AMSS.\nVOZAČI, VAŽNO JE DA ZNATE: Radovi na auto-putu Beograd-Niš, smanjite brzinu i držite odstojanje! Evo koje deonice su u pitanju\nAMSS upozorio: U narednim danima su moguće gužve, vozači da pojačaju oprez\n- subota, 31. 10. 2020. u 00:19 0\nIako, će ovu godinu svakako obeležiti epidemija koronavirusa, ipak se dešavaju i lepe stvari koje vraćaju veru u ljude! Jedna takva vest...\nSrpska pravoslavna crkva i njeni vernici danas slave Svetog Luku, a mnogi srpski domaćini obeležavaju svoju krsnu slavu. Za Svetog Luku i...\nMitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije Radović (82) preminuo je u 8.20 u petak, pošto mu se...\nAmbasador Srbije u Ankari Zoran Marković izjavio je večeras da prema informacijama kojima...


► Uručenje odlikovanja povodom Dana Kopnene vojske i Dana pešadije\nFoto: Beta, Jovo Mamula\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić odlikovao je 50 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije za revnosnu službu i izuzetne zasluge, a odlikovanja im je uručio ministar odbrane Aleksandar Vulin, u prisustvu načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića.\nSrebrnom medaljom za zasluge odlikovano je 16 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, a srebrnom medaljom za revnosnu službu odlikovano je 32 pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije.\nVulin je ovom prilikom rekao da je celo državno rukovodstvo "veoma ponosno na Vojsku Srbije" i da je tokom vežbe "Vek pobednika 1918-2018" pokazala da je Kopnena vojska "izuzetno organizovana, obučena, visoko motivisana, čine je ljudi čiji je moral visok i koji iskreno vole svoju zemlju i svoj poziv".\nOn je dodao su da svi komentari o vežbi isticali "izuzetan profesionalizam, obučenost, efikasnost" kao i "visok nivo upotrebe borbene tehnike".\ndan kompnene vojske /\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posthumno je odlikovao književnika Dobricu Erića Sretenjskim ordenom trećeg stepena za naročite zasluge u oblasti književnosti, posebno pesničkog...\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da je potrebno mnogo političke mudrosti i hrabrosti da srpski narod "ne bi živeo kako ga vetrovi nose, nego kako sam želi" - u miru,...


Istočno Sarajevo proslavilo kraj turističke sezone u Crnoj Gori – Sarajevo365.com\n03:51 31.08.2020 Sarajevo365.com\nSinoć se na ulicama Istočnog Sarajeva okupio narod bez para da ode na more kako bi sa zadovoljstvom proslavili kraj ljetne turističke sezone u Crnoj Gori.\n“Okupili smo se ovdje jer smo oduševljeni što je došao kraj našim mukama sa razmišljanjem o tome kada i od kojih para otići na more ove godine” rekao je za Sarajevo365.com jedan prisutnih te onako vidno pijan dodao kako mu je sada mnogo lakše jer ga prijatelji i familija neće do idućeg ljeta moći provocirati što nije zbog besparice mogao otići u Crnu Goru na kupanje i sunčanje.\n“Ja od svoje jadne i mizerne plate ne mogu ni do Sokoca autom jer nemam za goriva, dok se Milo Đukanović svaki dan šeta bezveze po plaži u najnovijim gaćama, tako da mi je drago i večeras sa trobojkom koja nema veze sa Crnom Gorom proslavljam konačan kraj turističke sezone u toj zemlji.” kaže ovaj slavljenik iz Istočnog Sarajeva.\n← UEFA planira natjerati klubove da fudbaleri zbog Covida utakmice igraju online koristeći Playstation\nKosovo nagradilo Draška jer nosi majicu sa crtežom te države →


Predviđanje tržišta rada osnova za osiguranje zaposlenja\nU kontekstu stalnih društvenih, ekonomskih i političkih promjena i zbog opsežnog širenja informacija i komunikacijskih tehnologija, predviđanje tržišta rada postaje osnova za osiguranje garantiranog zaposlenja građana.\nRečeno je to na konferenciji "Sveobuhvatni pristup istraživanju i predviđanju tržišta rada" koju je u Sankt-Petersburgu organizirala Svjetska asocijacija javnih službi zapošljavanja (WAPES) u okviru Drugog međunarodnog foruma o radu.\nTaj forum, kojem je prisustvovao i direktor Agencije za zapošljavanje Bosne i Hercegovine Muamer Bandić, organizirala je 1. i 2. ožujka Vlada Sankt-Peterburga i Državni univerzitet Sankt-Peterburg uz podršku Vlade Ruske Federacije.\nNa konferenciji o tržištu rada razgovaralo se o tome kako predviđati tržište rada, kako predvidjeti buduća tražena zanimanja i zanimanja koja će nestati te o uzajamnom djelovanju obrazovanja, poslodavaca i javnih službi zapošljavanja u procesu izrade informacija s tržišta rada.\nOcijenjeno je da odgovarajući pristup u predviđanju stanja na tržištu rada omogućava stručnjacima da procijene situaciju u ponudi radne snage i potražnji, predvide potencijalni broj i sastav nezaposlenog stanovništva koje će tražiti posao u doglednoj budućnosti i postati klijenti javnih službi za zapošljavanje.\nTo, također, omogućava službama zapošljavanja da provode pametnu raspodjelu radne snage na tržištu rada i definiraju količinu potrebne obuke i prekvalifikacija za višak radne snage i nezaposlene u skladu s potrebama tržišta rada.\nSve to, istaknuto je na konferenciji, trebalo bi osigurati poslodavcima kvalificirane radnike u skladu s njihovim zahtjevima i dovesti do efikasnijeg korištenja radne snage u zemlji, priopćeno je iz Agencije za zapošljavanje BiH.\nNa skupu je zaključeno, efikasno predviđanje tržišta rada omogućava procjenu iznosa financijskih sredstava koje je potrebno dodijeliti za provedbu programa u oblasti zapošljavanja, da se postave prioriteti u politici zapošljavanja te da se izrade mjere usmjerene na sprječavanje nezaposlenosti.


Fajon, Bilčik i Varhelji u Beogradu i Podgorici 6. i 7. februara - European Western Balkans\nFajon, Bilčik i Varhelji u Beogradu i Podgorici 6. i 7. februara\nAutor EWB 23. 01. 2020. 05. 02. 2020.\nBEOGRAD – Predsedavajuća Delegacije Evropskog parlamenta za Srbiju Tanja Fajon izjavila je za Radio Slobodna Evropa da će 6. i 7. februara sa evropskim komesarom za susedstvo i proširenje Oliverom Varhelijem i izvestiocem Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimirom Bilčikom posetiti Beograd i Podgoricu.\nBiće to, kako je saopštila, prilika da se „detaljno razmotre sva aktuelna politička dešavanja”.\nFajon i Bilčik su poslednji put bili u Beogradu 12. i 13. decembra, kada je održana treća runda međupartijskog dijaloga o izbornim uslovima.\nS druge strane, ovo će biti prva Varheljijeva poseta Beogradu nakon što je preuzeo funkciju koju je prethodnih pet godina obavljao Johanes Han.\nKako je Fajon izjavila za RSE, Predlog zakona o smanjenju izbornog praga sa 5% na 3% biće deo razmatranja tokom posete.\nU decembru je takođe utvrđena “implementaciona tabela” obaveza koje je vlast preduzela na sebe tokom dijaloga, koja uključuje i izbor novih članova REM-a i osnivanje Nadzornog odbora Narodne skupštine. Očekuje se da će rezultati sprovođenja ovih obaveza takođe biti deo razgovora.\ndijalog vlasti i opozicijeEvropski parlamentOliver VarheljiTanja FajonVladimir Bilčik\nVuksanović: Trenutni odnosi Moskve i Beograda ne počivaju na istorijskim vezama\nHrvatsko jačanje prisustva u KFOR-u izazvalo tenzije u regionu


Radio Tivat | Draginja Vuksanović Stanković posjetila Tivat\n04 нов Draginja Vuksanović Stanković posjetila Tivat\nPosted at 11:53h in Politika\tby\tTamara\nPredsjednica Socijaldemokatske partija dr Draginja Vuksanović Stanković posjetila je Tivat u okviru kampanje „Crna Gora u pokretu“. Tokom posjete predsjednica SDP se upoznala sa brojnim problemima i izazovima pred koji se nalazi ovaj grad, a jedno od ključnih pitanja koje su građani apostrofirali je pitanje budućnosti Aerodroma Tivat.\n„Dok je SDP bio u vlasti bilo je mnogo pokušaja od strane DPS da se otudje aerodromi kao jedan od ključnih resursa ove države. Nikada u tome nijesu uspjeli jer smo im uvijek stavljali do znanja da ni po koju cijenu nećemo dozvoliti rasprodaju aerodroma koja suštinski znači da se novac građana i ogroman profit ove kompanije sliva u džepove privilegovanih“ – izjavila je predsjednica SDP.\n„Vidimo da su krenuli u rasprodaju aerodrome a da niko vas građane Tivta o tome ništa nije pitao. Oni će sklapati milionske poslove i rasprodavati aerodrome, oni će uz to otimati I vašu zemlju I misled a vi o tome treba da ćutite. SDP nikada nije ćutao kada je trebalo braniti dobra ove zemlje od njihovih rasprodaja I štetnih privatizacija, pa neće ni sada. Prije dvije godine pokrenuli smo peticiju da se vi gradjani Tivta pitate o vašem aerodromu i prikupili veliki broj vaših potpisa. Nastavljamo sa tom akcijom i tražimo vašu podršku da zajedno stanemo na put otuđenju aerodroma. Tražimo pravo da se gradjani Tivta pitaju i sami odluče o sudbini aerodroma“ – navela je predsjednica Vuksanović Stanković.\nPredsjednica SDP je takođe podjsetila i na poklanjene miliona eura poreskog novca vlasnicima Porto Montenegra od strane lokalne vlasti.\n„Dok naši penzioneri primaju mizerne penzije, dok nam je minimalna zarada najmanja u regionu, dok nam ljekari i omladina odlaze, a prosvjetari žive od ispodprosječnih plata, naša vlast poklanja bogatašima milione eura našeg novca. Nemamo ništa protiv da se grade rizorti kao što je Porto Montenegro ali imamo da se vlasniku oprašta dug na ime komunalija od skoro 6 miliona eura.\nUmjesto da se tim novcem finansiraju novi vrtići,škole,domovi zdravlja, saobraćajnice vi, gradjani Tivta, ste odlukom naše vlasti taj vaš novac dali investitorima multimilionerima“\nVuksanović Stanković je takođe posjetila na neispunjena obećanja o izgradnji stanova za bivše radnike „Arsenala“, kao i na valorizaciju objekta vojne kasarne u Lepetanima.\nPorto Montenegro – najbolja luksuzna marina\nKursevi za obuku spasilaca na vodi


U fokusu - Konkurs za dodelu nagrada najboljima u turizmu - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKonkurs za dodelu nagrada najboljima u turizmu\nBy gto, pressek Sreda, 18. septembar 2019.\nNagrade će biti dodeljene u sledećim kategorijama: turistička organizacija, turistička manifestacija, receptivna turistička agencija, zatim ugostiteljski objekat za smeštaj i to u dve podkategorije: ugostiteljski objekat tipa hotel i ostali ugostiteljski objekti za smeštaj. Takođe, i ove godine organizacija ili pojedinac biće nagrađeni Turističkim cvetom za doprinos unapređenju turizma i podizanju kvaliteta turističkih usluga.\nZa poslednje dve kategorije, ugostiteljski objekat i organizacija i/ili pojedinac mogu da budu dodeljene dve nagrade.\nZainteresovani mogu da se prijavljive na konkurs do 30. septembra 2019. godine. Formular za prijavu, kao i informacije o nagradi Turistički cvet nalaze se na internet stranici turistickicvet.rs.\nTuristička organizacija Srbije je zvanični institucionalni nosilac promocije turizma Republike Srbije i svake godine dodeljuje najviše priznanje u turizmu – nagradu Turistički cvet zaslužnim pojedincima i organizacijama.\nGradska turistička organizacija Kragujevac dobila je Turistički cvet kao najbolja u zemlji 2013. godine, jednoglasnom odlukom žirija i uz podršku kolega iz cele Srbije. Turističkim cvetom nagrađen je i Sajam turizma koji smo zajedno sa kolegama sa Šumadija sajma organizovali, a na naš predlog, predlog Turističke oragnizacije Kragujevca, Turistički cvet dobila je i Jelena Lazić iz Stragara za suvenire, odnosno za ručno slikane čokanje.\nIsporuka kompletne opreme za kragujevački Data centar, čiji je proizvođač Huavej, očekuje se tokom narednog meseca, rečeno je na sastanku između Huavejia i Kancelarije Vlade Srbije ...\nProdaja parking i stanarskih karata JKP Šumadija ponovo će organizovati u centru grada, a ne više u Industrijskoj zoni. Naime, u ovom preduzeću kažu da će od 30. septembra, prodaja ...


U Srbiji već četiri godine isti minimalac | Gde Investirati\nU Srbiji već četiri godine isti minimalac\nVeć četvrtu godinu u Srbiji jedan sat rada košta 121 dinar. Samo su Albanija, Bugarska i Makedonija od cele Evrope u januaru ove godine imale nižu minimalnu cenu rada od nas, govore poslednji podaci Eurostata.\nMeđutim, to očigledno ne tangira mnogo državu, koja je u slučaju Srbije često glavni, odlučujući faktor, koji na kraju “presuđuje” da li će minimalac biti podignut ili ne. I sada se čeka država, odnosno formiranje vlade.\nSindikati tradicionalno insistiraju na povećanju minimalca, poslodavci su protiv, pa je u većini slučajeva poslednjih deset godina država bila ta koja je presecala – nekim kompromisnim rešenjem.\n– Čekamo formiranje vlade, da vidimo ko će biti ministar rada i znamo da nas čeka teška borba – kaže za Danas Milorad Panović iz UGS Nezavisnost. Oni su, zajedno sa Samostalnim sindikatom kao jedini predstavnici radnika u Socijalno-ekonomskom savetu u februaru podneli inicijativu da se minimalac podigne na 140 dinara, tako bi minimalna mesečna zarada iznosila 24.360 dinara.\nTraljavo funkcionisanje SES-a u kom poslodavci i sindikati uz pomoć države raspravljaju o najznačajnijim pitanjima, tvrde sa sve tri strane, pokrentuo je sa mrtve tačke, ali oko minimalne cene rada uvek je isto teško.\n– Gotovo četiri godine je ista cena rada, uvek se predlaže neki kompromis i država je često na strani poslodavca. Mi smo i za radikalne mere, za proteste, ukoliko se naš zahtev ne uvaži, ali plašim se da je u Srbiji to nemoguće, dok god je ovde privilegija imati posao biće tako – napominje Panović. On kaže kako su sindikati u Srbiji sposobni da pokrenu donekle zaposlene u državnom sektoru, ali da je gotovo nemoguće pokrenuti ljude koji rade kod privatnika.\n“Imali smo situaciju da smo bili nezadovoljni kada je usvojan novi Zakon o radu i na te proteste je došlo ne više od 15.000 ljudi. Gde to ima,” kaže Panović, povlačeći paralelu sa protestima nezadovoljnih radnika u Francuskoj ili Hrvatskoj, koji se i zbog manjih problema okupljaju u mnogo većem broju.\nAko se pitaju poslodavci, ekonomski pokazatelji su takvi, smatra Nebojša Atanacković iz Unije poslodavaca Srbije, da ne dozvoljavaju povećanje minimalca.\n“Nisu se stvorili dovoljno dobri uslovi da bi to moglo da se desi”, rekao je on. Što se tiče Unije, kaže Atanacković, najviše na šta će poslodavci da pristanu jeste da se započne razgovor o minimalcu za narednu godinu.\n– Najrealnije je da se cena rada povećava u skladu sa povećanjem inflacije. Problem je što se davanja nekih poslodavaca stalno povećavaju, tako da nema uslova za rast cene rade – ističe Atanacković.\nSES je ove godine imao dve vanredne i tri redovne sednice. Na poslednjoj, 18. marta, aktuelni ministar rada Aleksandar Vulin je izabran za predsedavajućeg i njegov mandat traje do aprila naredne godine, ukoliko ostane u Vladi. Rok za dogovor o ceni rada za 2017. je 15. septembar ove godine, a iako SES može da funkcioniše nezavisno od Vlade, o minimalcu će se, ipak, raspravljati kada bude formiran novi tim ministara za Nemanjinu 11.\nPrevious Janet Yellen: Pozitivni trendovi u ekonomiji nadjačali negativne\nNext Registarsku tablicu platio 4,3 miliona dolara\nTags Milorad PanovićminimalacNebojša Atanackovićposao\nNajveći rast cena u EU u Bugarskoj, najveći pad u Mađarskoj\nNajveći rast cena u EU ima Bugarska, a najveći pad Mađarska, pokazuje izveštaj Agencije EU za statistiku (Evrostat). Proizvođačke cene industrijskih proizvoda u EU u julu su se stabilizovale na\nInfografika koju je pripremio TitleMax, a prenosi Visual Capitalist, pokazuje 25 zemalja u kojima se nalazi najviše milijardera na svetu.


Karić uz SNS: Da Novi Beograd bude Volstrit, plate 1.000 evra - Naslovi.net vesti\nKarić uz SNS: Da Novi Beograd bude Volstrit, plate 1.000 evra\nLider Pokreta "Snaga Srbije" Bogoljub Karić naveo je da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom.\nU saopštenju PSS ističe se da je to dogovoreno na današnjem sastanku u sedištu naprednjaka, a da je njihova koalicija “odlično funkcionisala od parlamentarnih izbora 2012. godine”. Kako navode, učestvovaće na zajedničkoj listi... »\nLider Pokreta snaga Srbije Bogoljub Karić naveo je da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom.\nU saopštenju PSS ističe se da je to dogovoreno na današnjem sastanku u sedištu naprednjaka, a da je njihova koalicija „odlično funkcionisala od parlamentarnih izbora 2012. godine“. Kako navode, učestvovaće na zajedničkoj listi... »\nPokret Snaga Srbije- BK i SNS zajedno na beogradskim izborima\nPokret Snaga Srbije – Bogoljub Karić i Srpska napredna stranka na beogradske izbore ići će zajedno. To je dogovoreno na sastanku funkcionera obeju stranka u sedištu SNS, saopšteno je iz Pokreta Snaga Srbije- BK. U saopštenju se navodi da je koalicija ovih stranaka je odlično funkcionisala od... »\nBEOGRAD - Lider Pokreta "Snaga Srbije" Bogoljub Karić izjavio je danas da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom (SNS).\n"Koalicija ovih dveju stranaka je odlično funkcionisala od parlamentarnih izbora 2012. godine. Članstvo i rukovodstvo su dobro saradjivali širom Srbije. Pokret 'Snaga Srbije' učestvovaće na zajedničkoj listi 'Aleksandar Vučić –... »\nPokret Snaga Srbije čiji je lider Bogoljub Karić i Srpska napredna stranka (SNS) će na beogradskim izborima nastupiti zajedno, dogovoreno je na današnjem sastanku funkcionera dve stranke, saopštio je PSS.\nPrema Karićevim rečima, PSS će učestvovati na zajedničkoj listi "Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd", jer je vladajuća koalicija, predvođena liderom SNS i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem "ostvarila ogromne... »\nNova koalicija za BG izbore: SNS na biralištima zajedno sa Bogoljubom Karićem\nBEOGRAD - Lider Pokreta "Snaga Srbije" Bogoljub Karić izjavio je danas da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom (SNS). "Koalicija ovih dveju stranaka je odlično funkcionisala od parlamentarnih izbora 2012. godine. Članstvo i rukovodstvo su dobro... »\nLider Pokreta "Snaga Srbije" Bogoljub Karić izjavio je danas da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom (SNS).\n"Koalicija ovih dveju stranaka je odlično funkcionisala od parlamentarnih izbora 2012. godine. Članstvo i rukovodstvo su dobro sarađivali širom Srbije. ;Pokret 'Snaga Srbije' učestvovaće na zajedničkoj listi 'Aleksandar Vučić –... »\nPSS na beogradske izbore sa SNS-om\nPokret Snaga Srbije - BK i Srpska napredna stranka će i na beogradske izbore ići zajedno, dogovoreno je na sastanku funkcionera dve stranke, saopštio je PSS.\nPrema rečima lidera PSS, Bogoljuba Karića, stranka će učestvovati na zajedničkoj listi „Aleksandar Vučić - Zato što volimo Beograd”, jer je vladajuća koalicija, predvođena liderom SNS i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem... »\nKarić uz SNS: Da Novi Beograd bude Volstrit, plate 1.000€\nBeograd -- Lider Pokreta "Snaga Srbije" Bogoljub Karić naveo je da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom.\nLider Pokreta "Snaga Srbije" Bogoljub Karić izjavio je danas da će taj pokret na naredne beogradske izbore izaći zajedno sa Srpskom naprednom strankom (SNS). "Koalicija ovih dveju stranaka je odlično funkcionisala od parlamentarnih izbora 2012. godine. Članstvo i rukovodstvo su dobro saradjivali... »\n"Duboko sam uznemiren..."\nB92 pre 1 sat još 28 povezanih\nRama: Srećan rođendan Severnoj Makedoniji\nDanas pre 1 sat još 17 povezanih\nBeta pre 24 minuta još 10 povezanih\nVesti online pre 1 sat još 8 povezanih


Za nepostojeće poslove BiH plaća 400 hiljada KM godišnje! – BiGportal.ba\nZa nepostojeće poslove BiH plaća 400 hiljada KM godišnje!\nBiH godišnje potroši oko 400.000 KM na odsjeke koji su formirani u sjedištu Ministarstva inostranih poslova i pri misiji BiH u NJujorku sa ciljem koordinisanja aktivnosti nestalnog članstva, iako je BiH prije više od pet godina završila misiju kao nestalna članica Savjeta bezbjednosti UN, pišu današnje “Nezavisne novine”.\nPrema pisanju lista, u Odsjeku za koordinaciju aktivnosti sa Savjetom bezbjednosti UN, kojim rukovodi Miloš Prica, radi sedam zaposlenih, a u BiH misiji pri UN – u NJujorku, kojom rukovodi Miloš Vukašinović, četvorica diplomata postavljenih sa zadatkom koordinisanja aktivnosti Misije, koja je okončana 1. januara 2012. godine.\nList navodi da za oba ova odsjeka BiH izdvaja prilična sredstva, jer ukoliko se uzme prosjek samo neto plata radnika, koje su oko 2.000 KM u sjedištu i oko 6.000 KM u Misiji u NJujorku, to znači da se na mjesečnom nivou za to izdvaja 32.000 KM, a godišnje blizu 400.000 KM.\n“Sa svim prinadležnostima, uz obračunavanje penzionog, zdravstvenog osiguranja i poreza, BiH to godišnje košta blizu milion KM”, navodi list.\nPrica kaže da nema komentara jer je “državni službenik”, te napominje da nije učestvovao u formiranju Odjeljenja.\n“U to vrijeme sam bio šef kampanje, a Odsjek je počeo da radi 2010. godine. Nemam veze s tim, nisam član nijedne političke partije, a to je odluka koju je donio Savjet ministara BiH”, rekao je Prica.\n“Nezavisne novine” podsjećaju da je u mandatu od 2010. do 2014. godine predsjedavajući Savjeta ministara BiH bio Vjekoslav Bevanda, a ministar inostranih poslova Zlatko Lagumdžija.\nAktuelni ministar inostranih poslova BiH Igor Crnadak nije želio komentarisati ovu situaciju, ali je naglasio da sa saradnicima razmatra proširenje misije pri EU u Briselu, kada BiH dobije status kandidata.\n“Kada se to dogodi razmotrićemo cijelokupnu sistematizaciju radnih mjesta u Ministarstvu inostranih poslova”, rekao je Crnadak.\nZlatko Dizdarević, nekadašnji ambasador BiH, dugogodišnji diplomata i novinar, smatra da su uzroci mnogo dublji i u vezi su sa višegodišnjom nemogućnošću usvajanja zakona o inostranim poslovima u parlamentu BiH.\n“Dakle, mi nemamo zakon po kojem Ministarstvo može da uredi takve stvari. Zapravo, kako uopšte ono može da funkcioniše bez zakona o inostranim poslovima? Zato danas isključivo funkcioniše po nacionalnim vertikalama”, zaključio je Dizdarević.


Nevena Božović predstavlja Srbiju na Eurosongu 2019 – Tračara\npiše Tracara.com 03. 03. 2019., 23:48\nNevena Božović predstavljaće Srbiju na 64. Pesmi Evrovizije, sa pesmom Kruna, odlučeno je glasovima publike i žirija na finalnoj večeri festivala Beovizija 2019, emitovanom večeras na Radio-televiziji Srbije.\nOvogodišnji Eurosong održava se 64. put u Tel Avivu, a kao i do sada, za ulazak u finale izvođači će se takmičiti 14. i 16. maja, dok je veliko finale rezervisano za 18. maj. Prošlogodišnja pobednica takmičenja bila je Netta sa pesmom I’m not your toy.\nOčekuje se da će evropsko pevačko televizijsko takmičenje privući najmanje 10.000 inostranih turista u Tel Aviv, grad s nešto više od 400.000 stanovnika, zbog čega se tamo pravi „grad šatora“ jer hotelski kapaciteti nisu dovoljni.\nInače, Evrovizija nema novčanu nagradu, već pobednik dobija čast da njegova država naredne godine organizuje prestižno takmičenje.\nbeovizija 2019eurosong 2019hot\nPrethodna vest Aleksandra Prijović i Filip Živojinović kupili kuću od 500.000 evra\nNaredna vest Pročitajte dnevni horoskop za ponedeljak, 4. mart 2019. godine


Ruski sud odbio zahtev za oslobađanje "američkog špijuna" Pola Vilana - Nedeljnik\nJedan od Vilanovih advokata, Vladimir Žerebenkov rekao je da je Vilan, kada je priveden u hotelu u Moskvi krajem decembra, imao nešto kod sebe što je sadržalo "državne tajne"\nMoskovski sud odbio je danas zahtev za puštanje na slobodu Amerikanca Pola Vilana koji je uhapšen u Rusiji u decembru i optužen za špijunažu, piše Njujork tajms.\n"Zahtev odbrane za njegovo oslobađanje je odbijen", rekao je sudija moskovskog suda Dmitrij Pronijakin u prisustvu bivšeg američkog marinca, kome je ovo prvo pojavljivanje u javnosti od hapšenja.\nJedan od Vilanovih advokata, Vladimir Žerebenkov rekao je danas ruskim novinskim agencijama, uoči pojavljivana njegovog klijenta pred sudom, da je Vilan, kada je priveden u hotelu u Moskvi krajem decembra, imao nešto kod sebe što je sadržalo "državne tajne", piše CBS.\nNjegovo hapšenje podstaklo je spekulacije da bi mogao da bude razmenjen za nekog od Rusa koji su u pritvoru u SAD, kao što je aktivistkinja za nošenje oružja Marija Butina koja se izjasnila krivom da je delovala kao strani agent u SAD. Portparolka ruskog ministarstva spoljnih poslova odbacila je te spekulacije. ;\nVilanov advokat Vladimir Jerebenkov rekao je ranije da može da se očekuje da njegovo suđenje počne tek za šest meseci i da nikakva razmena ne može da se organizuje pre kraja suđenja.\nPortparolka američke ambasade u Moskvi rekla je ruskim medijima da američke vlasti pažljivo prate ovaj slučaj, i da SAD stalno poziva Rusiju da sledi međunarodni zakon i održi brzo, pravedno i transparentno suđenje.


LED poziciona svetla - - elektronska oprema - Velteh Pro D.O.O.\nLED sijalice za poziciju\nLED sijalice se sve češće koriste kao poziciona svetla naročito za automobile novije proizvodnje. LED sijalice za poziciju su jednostavne za ugradnju, veoma mali potrošači akumulatora i što je najvažnije veoma jasno osvetljavaju poziciju automobila. Mogu se koristiti i kao led sijalice za tablice koje pružaju dodatnu signalizaciju pozicije ali se mogu koristit i kao dnevna svetla. U našoj ponudi možete pronaći ubodne LED sijalice za poziciju Canbus vrhunskog kvaliteta i poručiti online ili putem telefona.\nVelteh (2)\t XENON (1)\nLed sijalica ubodna T10, 15 LED dioda12VCanbus - poništivač greškeiskazana cena je za komad\nUbodne LED sijalice za poziciju\nUbodne led sijalice za poziciju su veoma praktične i jednostavne za ugradnju. Nećete imati potrebe da idete kod majstora kako bi zamenili LED sijalice za pozicju već ih možete lako sami zameniti. Upravo zbog toga veliki broj automobila koristi upravo ove ubodne LED sijalice za poziciju jer u slučaju da sijalica pregori na putu brzo je možete sami zamenit. Većina automobila ima ove sijalice u rezervi kao obaveznu opremu za prvu pomoć.\nLED sijalice za tablice\nPored toga što se koriste kao poziciona sleta za farove, one se mogu koristit i kao led sijalice za tablice koje imaju istu ulogu i kao obična LED svetla za poziciju. Često se ugrađuju na automobile koji ne poseduju LED svetla za poziciju kako bi se omogućilo dodatno osvetljenje prilikom uključivanja običnih pozicionih svetala.\nLED pozicije kao dnevna svetla\nMala potrošnja LED pozicionih svetala i gugotrajnost sijalica je dovela do toga da se LED sijalice za poziciju koriste kao dnevna svetla pružajući isti pa čak i bolji efekat od farova jer ne smetaju vozačima koji dolaze iz drugog smera.


Pokloni za djecu i lica u stanju socijalne potrebe – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Pokloni za djecu i lica u stanju socijalne potrebe\nRedakcija Send an email 11. јануара 2018\nZVORNIK – Opštinska organizacija Crvenog krsta Zvornik podijelila je, povodom novogodišnjih i božićnjih praznika, paketića za 60 mališana čiji su roditelji nezaposleni ili su u stanju socijalne potrebe.\nPrema riječima Danojke Mićić, sekretara OOCK Zvornik, paketiće već treću godinu obezbjeđuju učenici i direktor iz Tehničkog školskog centra Karakaj, a ove godine pridružili su se i učenici iz OŠ „Jovan Cvijić“ Drinjača i Gradska uprava Zvornik.\n– Pored Gradske uprave, učenika i direktora svoju humanost pokazuje i KK „Basket „Zvornik“ na čijem čelu se nalazi veliki humanista Dejan Gajić koji tradicionalno sa članovima kluba obezbjedjuje pomoć za božićne praznike socijalno ugroženim licima. Crveni krst je ove godine sa KK „Basket Zvornik“ posjetio 10 najugroženijih porodica i nepoketnih lica i uručili smo im paketa hrane i pelene. Pored zahvalnosti na pomoći i osjećaju da nisu napušteni i zaboravljeni stara lica su volonterima i sportistima uputili savjete da budu dobri i humani ljudi, da se bave sportom, da poštuju roditelje i stare osobe i na vrijeme osnivaju svoje porodice – istakla je Mićićeva.\nOna je naglasila da su mladi ljudi i ovoga puta pokazali humanost prema starim, napuštenim i nepokretnim licima, na čemu im je Crveni krst veoma zahvalan.\n– Nadamo se da će i dalje biti humanih ljudi, organizacija i institucija, jer zahvaljujući ovakvim akcijama unosimo radost u domove ove djece i starih i siromašnih lica – rekla je Mićićeva.


ANDONOV: Ako SPS uđe u vlast, podnosim ostavku - InfoVranjske\nANDONOV: Ako SPS uđe u vlast, podnosim ostavku\nZamenik gradonačelnika Vranja Igor Andonov, reagujući na pisanje lista Blic od ponedeljka, izjavio je za Info Vranjske da „ako SPS uđe u gradsku vlast, on podnosi automatsku ostavku“.\n“I napustićemo odmah koaliciju sa naprednjacima“, ističe Andonov.\nSPS najverovatnije u vlasti, Antić zamenik gradonačelnika\nOn kaže da za sada jedino iz medija saznaje vesti koje se tiču mogućih promena u vladajućoj koaliciji u Vranju.\n„Zvanično ništa nisam dobio o mogućnosti da SPS uđe u gradsku vlast, dakle, sve saznajem iz druge ruke, ali opet kažem da posle svega i svih teških reči na relaciji SNS – SPS u Vranju, ne želim da se valjam u političkom blatu koje bi nastalo ako bi socijalisti postali deo vladajuće koalicije“, naglašava Andonov.\nANTIĆ: Pisanje Blica totalna neistina\nIgor Andonov demantuje i pisanje Blica „da je sa svojim odbornicima u Skupštini Grada dao podršku predsedničkom kandidatu Vuku Jeremiću“.\n„SDP još nije odlučio kome će od predsedničkjih kandidata dati podršku, pa ne stoji pisanje Blica da smo mi u Vranju podržali Vuka Jeremića“, jasan je Andonov.


Kina u Crvenom moru – novi "put svile", baza u DŽibutiju i povratak admirala DŽeng H'a | Savremeni svet\nPočetna strana > Rubrike > Savremeni svet > Kina u Crvenom moru – novi "put svile", baza u DŽibutiju i povratak admirala DŽeng H'a\nKina u Crvenom moru – novi "put svile", baza u DŽibutiju i povratak admirala DŽeng H'a\n11. jula, brodovi sa vojnim osobljem zaplovili su iz kineske pomorske baze u Đanđangu ka rogu Afrike. Njihovo odredište bio je DŽibuti, gde je Kina otvorila svoju prvu prekomorsku bazu. Prema kineskoj agenciji Sinhua, baza je namenjena da ,,osigura kinesku realizaciju misija, kao što su pratnja, uspostavljanje i održavanje mira, i pružanje humanitarne pomoći u Africi i zapadnoj Aziji. Baza će takođe biti pogodna za prekomorske zadatke, uključujući vojnu saradnju, zajedničke vežbe, evakuaciju i zaštitu Kineza u inostranstvu, spasilačke misije, kao i zajedničko obezbeđivanje međunarodnih strateških pomorskih puteva. Prema sporazumu Pekinga i DŽibutija, koji je na snazi barem do 2026. godine, baza može najviše da primi 10 hiljada vojnika.\nUspostavljanje baze u DŽibutiju je važan oslonac u udaljavanju Kine od svog tradicionalnog fokusa na istočnoazijsko-pacifički region, i izražavanju svojih sve širih interesa u Africi i na Bliskom istoku. Takođe, može da se posmatra i kao kulminacija strategije „Jedan put – jedan pojas“ premijera Si Đinpinga, koja teži da uspostavi pomorske i kopnene puteve preko Azije i Indijskog okeana. Još preciznije, to se poklapa sa kineskom inicijativom, da se izgradi „Pomorski put svile“ koji bi bio uspostavljen oko „biserne ogrlice“ – niza kineskih uporišta po Indijskom okeanu, u Persijskom zalivu i Crvenom moru.\nDok se inicijativa „Jedan put – jedan pojas“ uobičajeno shvata kao, pre svega, ekonomska, baza u DŽibutiju je očigledno čin kineske projekcije moći. Vojna priroda baze istaknuta je u državnom kineskom listu Global Times. U nedavnom uvodniku, naglašena je činjenica, da baza nije komercijalna tačka za dodatnu opskrbu već pre vojna instalacija koja služi za prihvat kineskih trupa.\nU isto vreme, kineski mediji su pažljivi u naglašavanju da uspostavljanje baze ne implicira težnju ka svetskoj hegemoniji, podvlačeći umesto toga njenu potencijalnu ulogu u zaštiti kineskih mirovnih misija. Kakogod, vesti o bazi u DŽibutiju bile su uzrok uzbune u Vašingtonu, pošto je baza locirana svega nekoliko milja od Camp Lemonnier – najveće američke baze u regionu i jedine stalne američke baze u Africi.\nUspostavljanje baze sledi za višegodišnjim pojačavanjem kineskog angažovanja u Africi i na Bliskom istoku. Jasno, ona je ključna za Peking kako bi zaštitio svoje tokove resursa. Polovina nafte koju Kina uveze prolazi kroz tesnac Bab el Mandeb, i većina kineskog izvoza za Evropu transportuje se kroz Adenski zaliv i Suecki kanal. Kina je finansirala izgradnju infrastrukture širom regiona, poput moderne železničke veze između Najrobija i Mombase.\nPored ekonomske pomoći iz Pekinga, i komercijalnog učešća u Africi, region je takođe dom za hiljade kineskih radnika. Kina je 2013. godine, (u stvari 2011. godine – prim. prev.) poslala ratni brod i vojni transportni avion zarad evakuacije oko 35 hiljada kineskih radnika nakon svrgavanja Muamera Gadafija. Prema tajvanskom političkom analitičaru Laj Juekijanu, libijska kriza je bila glavni element koji je uticao na odluku da se uspostavi pomorska baza u DŽibutiju.\nRelativno brzo svrgavanje Gadafija od strane zapadnih sila (i protiv kineske volje) suočilo je Peking za urgentnim zadatkom evakuacije svojih državljana, kao i gubitkom od preko jedne milijarde američkih dolara investicija. Kao rezultat, Kina je počela da pojačava svoje prisustvo u regionu. Kineska mornarica je 2015. godine, učestvovala u pomorskim vežbama sa svojim ruskim partnerom na Mediteranu. Ove godine, pored još jedne rusko-kineske vežbe na Baltiku, Peking je izveo i protivpožarnu vežbu na Mediteranu.\nKineska vizija novog pomorskog Puta svile u bliskoj je vezi sa zvaničnim veličanjem DŽeng H'a, admirala iz prve polovine XV veka, koji je Kini doneo slavu i moć svojim putovanjima po jugoistočnoj Aziji i preko Indijskog okeana ka Africi. Prema Kristini Lin, izgradnja kopnenih i pomorskih mostova preko Evroazije i Afrike sadrži dubinski simbolički element, na koji Lin ukazuje kao na „DŽeng H'a naraciju“. Ekspedicije DŽeng H'a često se označavaju kao simbol svetskog poretka zasnovanog pre na trgovini nego na nasilju, kojeg kontroliše benevolentna hegemonija kineskog imperijalnog dvora.\nU kineskim publikacijama iz poslednjih godina, DŽeng H'aove flote su veličane kao instrument regionalnog ekonomskog rasta, naučnog istraživanja, miroljubive kulturne razmene i opšteg prijateljstva. Vredi napomenuti, da je dok su se tokom DŽeng H'aovih putovanja skupljale dragocenosti (poput poznatih žirafa, koje su za imperijalni dvor donete iz Afrike), glavni cilj bio pokazivanje moći i dominacije Ming dinastije, i skupljanje danka od lokalnih vladara. Zaista, vladari koji su odbili da priznaju hegemoniju kineskog cara kažnjavani su i vraćani u Kinu kao zatočenici.\nDŽeng je posebno upečatljiv jer se u isto vreme percipira i kao svedočanstvo kineske veličine, i kao simbol kineskih propuštenih prilika. Uništenje njegovih brodova i brodogradilišta od strane careva iz dinastije Ming, uglavnom se posmatra kao jedan od uzroka postepenog kineskog opadanja i konačnog uspona Zapada. Ukazivanje na DŽeng H'a i Put svile može stoga da se posmatra kao nagoveštaj da je greška koja je načinjena pre 500 godina sada ispravljena, jer je „središnje kraljevstvo“ povratilo svoju centralnost.\nTako, čini se, da je više od slučajnosti, da se nedavno ukrcavanje brodova za DŽibuti desilo na isti datum kada je admiral DŽeng H'a prvi put razvio jedra na svojim poznatim putovanjima pre više od 600 godina.


Postoje dva tipa turističke vize za Kanadu:\nUkoliko planirate da putujete u Kandu radi odmora, posete rodbine ili prijatelja ili u poslovnoj svrhe, potrebno je da aplicirate za turističku vizu. Turistička viza može da se izda na maksimalan period do 10 godina, a maksimalan period posete može da bude do 6 meseci o čemu odlučuje oficir prilikom ulaska u zemlju. Ova viza može da ima "single" ili "multiple entries" o čemu odlučuje imigraciona služba prilikom obrade vašeg zahteva za vizu.\nOva viza je namenjena roditeljima, bakama i dedama državljanima Kanade kao i onima koji imaju stalni boravak u Kanadi. Ova viza omogućava duži period boravka prilikom jedne posete Kanade u trajanju do 2 godine. Takođe ovo je "multiple entries" viza pa možete da imate više ulazaka u Kanadu u periodu važnosti vize. Ukoliko ste podobni za ovu vizu, međutim planirate kraći boravak u Kanadi, možete da aplicirate za običnu turističku vizu.\nTuristička svrha podrazumeva odmor u Kanadi ili posetu porodici, rodbini i/ili prijateljima. Poseta Kanade u poslovne svrhe uključuje učestvovanje na konferencijama, pregovaranje ili istraživanje tržista u poslovne svrhe.\nDržavljanima određenih zemalja nije potrebna turistička viza, već je potrebno da aliciraju za Electronic Travel Authority (ETA).\nBitne informacije o turističkoj vizi za Kanadu\nZa turističku vizu možete da aplicirate onlajn ili u najbližem centru za podnošenje zahteva za vize (VAC).\nNakon podnošenja aplikacije za vizu imigraciona služba potražiće da date biometrijske podatke. Ove podatke dajete u najbližem Visa Application Centre-u (VAC).\nVreme procesiranja aplikacije za vizu\nVreme procesiranje aplikacije za turističku vizu zavisi od različitih faktora, ali obično je oko 10 dana. Vreme obrade aplikacije se smatra od trenutka kada primite potvrdu o datim biometrijskim podacima.\nTaksa za obradu aplikacije iznosi 100CAD, dok taksa za davanje biometrijskih podataka 85CAD. Obe takse možete da platite zajedno putem interneta na zvaničnom sajtu imigracione službe Kanade.\nUslovi i obaveze vlasnika turističke vize\nMorate se pridržavati svih uslova i zakona Kanade.\nNe smete raditi u Kanadi\nNe smete studirati ili pohađati bilo kakvu obuku u Kanadi u periodu dužem od 6 meseci.\nIzdata viza za Kanadu vam ne garantuje ulazak u zemlju. Imigracioni oficir na graničnom prelazu će odlučiti da li ispunjavate uslove da bi vam se odobrio ulazak u zemlju.


Srbija omiljena destinacija ruskih preduzetnika za izbegavanje sankcija\nNakon početka rata u Ukrajini povećao se broj firmi koje su u Srbiji osnovali državljani te zemlje ali i Ruske Federacije\nDemostat | Beograd 15. Jun 2022 | U fokusu\n*U februaru je u Srbiji bilo šest privrednih društava i pet preduzetnika iz Rusije. U martu se taj broj značajno povećava pa broj privrednih društava dostiže brojku od 86 a preduzetnika 209. U aprilu privrednih društava je 108 a preduzetnika 269. U maju je brojka privrednih društava iznosila 92 a preduzetnika 250\n*U januaru je u Srbiji osnovano 715 novih privrednih društava i 1.898 preduzetnika. U februaru 759 privrednih društava i 2.465 preduzetnika. U martu broj privrednih društava skače na 1.164 a preduzetnika na 3.425. U aprilu je broj privrednih društava bio 945 a preduzetnika 2.990. U maju je registrovano 933 privredna društva i 5.439 preduzetnika\n*Sasvim je jasno da je isključivi razlog naglog priliva biznisa ruskih preduzetnika u Srbiju nemogućnost da vode poslove u svojoj zemlji zbog sankcija koje su joj uvedene nakon intervencije Moskve u Ukrajini. Kada je pak reč o ukrajinskim biznismenima dosta njih je zbog tragičnih ratnih zbivanja u svojoj zemlji poslovanje moralo da izmesti u inostranstvo pa je, između ostalog, i Srbija postala jedna od destinacija za koju se odlučuju\nOd 24. februara tekuće godine, odnosno od početka vojne intervencije Ruske Federacije u Ukrajini, beleži se rapidan porast registrovanih firmi i preduzetničkih radnji u Srbiji osnovanih od strane ruskih ali i ukrajinskih građana.\nKako je Demostatu rečeno u Agenciji za privredne registre u periodu od 24.februara do 31. maja ove godine registrovano je ukupno 288 privrednih društava i 730 preduzetnika čiji su osnivači fizička i pravna lica iz Ruske Federacije. Da bi se ilustrovalo kolike su razmere prirasta ruskih firmi i preduzetničkih radnji u Srbiju dovoljno je reći da je u periodu od 1. januara do 24. februara , dakle do trenutka izbijanja rata u Ukrajini, u Srbiji registrovano samo devet privrednih društava i šest preduzetnika iz Rusije.\n- Na osnovu ovih podataka se može zaključiti da je od 24. februara i izbijanja rata u Ukrajini povećan broj privrednih subjekata u Srbiji čiji su osnivači iz Rusije - navode u Agenciji za privredne registre i dodaju da je identična situacija i sa državljanima Ukrajine s tim što je njihov broj daleko manji od ruskih građana.\nTako su od 1. januara do 24. februara 2022. godine registrovana svega tri privredna društva i isto toliko preduzetnika, čiji su osnivači fizička lica iz Ukrajine. Sa druge strane, od 24. februara do 31. maja registrovano je 13 privrednih društava i sedam preduzetnika, čiji su osnivači iz Ukrajine,, što predstavlja najbolji pokazatelj porasta investitora iz te zemlje koji analiziramo u ovom tekstu.\nKako je rastao broj firmi ruskih i ukrajinskih preduzetnika u Srbiji može se videti i kroz statistiku na mesečnom nivou. Tako je u januaru u Srbiji registrovano pet privrednih društava i tri preduzetnika, čiji su osnivači fizička lica iz Rusije. U februaru je bio šest privrednih društava i pet preduzetnika. U martu se taj broj značajno povećava pa privrednih društava ima 86 a preduzetnika 209. U aprilu privrednih društava je 108 a preduzetnika 269. U maju je brojka privrednih društava iznosila 92 a preduzetnika 250.\nKada je reč o firmama i preduzetničkim radnjama čiji su osnivači Ukrajinci u januaru je registrovano jedno privredno društvo i jedan preduzetnik. U februaru su registrovana dva privredna društva i dva preduzetnika. U martu je već taj odnos drugačiji, pa je broj privrednih društava sedam a preduzetnika jedan. U aprilu se registruju tri privredna društva i četiri preduzetnika a u maju tri privredna društva i dva preduzetnika.\nKako se povećavao broj preduzeća u Srbiji čiji su vlasnici Rusi i Ukrajinci može se sagledati i kroz ukupan broj osnovanih privrednih subjekata u 2022. po mesecima.\nTako je u januaru osnovano 715 novih privrednih društava i 1.898 preduzetnika. U februaru 759 privrednih društava i 2.465 preduzetnika. U martu broj privrednih društava skače na 1.164 a preduzetnika na 3.425. U aprilu je broj privrednih društava bio 945 a preduzetnika 2.990. U maju je registrovano 933 privredna društva i 5.439 preduzetnika.\nDa je veliki broj ruskih i ukrajinskih privrednika zbog rata premestio svoje poslovanje u Srbiju može se videti i po broju bankovnih računa nerezidentnih fizičkih lica u našoj zemlji.\nPrema podacima koje je Demostat dobio u Narodnoj banci Srbije ukupan broj aktivnih tekućih računa na dan 13. jun 2022. godine iznosi 121.968 a drugih računa 53.022. Sa druge broj aktivnih tekućih računa u prvih pet i po meseci je 27.010. Od početka godine pak otvoreno je njih ukupno čak 27.514. Broj drugih aktivnih računa na dan 13. jun je 8.991 dok je broj otvorenih računa u tekućoj godini 9.228.\nSasvim je jasno da je isključivi razlog naglog priliva biznisa ruskih preduzetnika u Srbiju nemogućnost da vode poslovanje u svojoj zemlji nakon sankcija koje su uvedene Rusiji zbog intervencije Moskve u Ukrajini. Srbija je jedna od retkih zemalja u Evropi koja nije uvela sankcije Rusiji pa je to osnovni razlog što upravo našu zemlju ruski preduzetnici biraju kao destinaciju za svoje poslovne aktivnosti. Naravno, kao faktor zašto se odlučuju baš za Srbiju ne treba isključiti ni postojanje direktne avio linije na relaciji Moskva - Beograd kao i tradicionalno prijateljstvo koje nesporno postoji između dve države i ruskog i srpskog naroda.\nKada je pak reč o ukrajinskim biznismenima dosta njih je zbog tragičnih ratnih zbivanja u svojoj zemlji poslovanje moralo da izmesti u inostranstvo pa je, između ostalog, i Srbija postala jedna od destinacija za koju se odlučuju. Prednost Srbije je ta što su troškovi života u našoj zemlji ipak znatno niži nego u državama Evropske unije pa je i to za pojedine presudan faktor za poslovni boravak baš na ovim prostorima.


Makron: Sankcije prema Rusiji više ne daju rezultate – SLOBODNA VOJVODINA\nFrancuski predsednik Emanuel Makron danas je, posle samita EU u Briselu, izjavio da politika “progresivnih sankcija prema Rusiji i zamrzavanje situacije ne daju rezultate”.\n“Sankcije nisu doprinele da Rusija promeni svoje ponašanje i politiku. Ovo je trenutak istine o našim odnosima sa Rusijom i zbog toga bismo morali da preispitamo naše buduće postupanje u spornim i tenzičnim situacijama”, ocenio je Makron, prenosi CBS Njuz.\nFrancuski predsednik je ukazao da bi međunarodna zajednica morala da povuče “jasne crvene linije” za ono što smatra “neprihvatljivim ponašanjem ruskog državnog vrha i predsednika Putina”, ali samo uvođenje sankcija više nije dovoljno.\nRelated Topics:Emanuel MakronRusijasankcije\nFabrici: Treba proveriti energetsku efikasnost svake zgrade u Srbiji\nLažni PCR testovi na internetu za 4.000 dinara, nadležni apeluju na građane da prijave falsifikatore


Jović poručuje Šaponjiću: "Dođi u Zvezdu!" - Sportske.net\nVeliki prijatelji i reprezentativni saigrači Luka Jović i Ivan Šaponjić slove za velike nade srpskog fudbala. Njihovo prijateljstvo ne može da poremeti ni činjenica da nastupaju za najveće rivale srpskog klupskog fudbala ali Luka Jović ne krije da bi voleo da sarađuje sa Ivanom u Crvenoj zvezdi.\nTopčidersko brdo, ulica Ljutice Bogdana i Humska, dva kluba ogromne tradicije koji kroz istoriju dele mnogo toga zajedničkog osim lokacije na kojima bitišu njihovi stadioni.\nCrvena zvezda i Partizan kroz istoriju su davali mnoge vrhunske reprezentativce, neretko se dešavalo da za nacionalni tim nastupaju u isto vreme momci koji u datom trenutku na klupskom nivou brane boje "večitih".\nNovo vreme donelo je i neka druga "pravila igre". Kvalitet domaće lige nije takav da prvotimci Crvene zvezde i Partizana tako često dobijaju priliku da igraju za nacionalni tim ali u mlađim kategorijama to nije slučaj.\nU datom trenutku za tandem kadetske reprezentacije Srbije koji čine Luka Jović i Ivan Šaponjić nastupa za "večite rivale". Veliki su drugovi, u reprezentaciji funkcionišu fantastično, ali ih razdvaja samo jedna "sitnica".\n"Slažemo se, znamo tačno gde se ko nalazi u nekom momentu, to je najveća prednost nas kao tandema" počinje priču napadač Partizana Ivan Šaponjić.\n"Različiti smo, ali to što on ima meni nedostaje i obrnuto. Dopunjavamo se. Kod selektora Nikolića smo baš igrali sve utakmice u tandemu, mnogo dobro smo se uklopili" nadovezuje se Luka Jović.\nKako sada stoje stvari Srbija će u ovoj dvojici momaka imati vrhunske napadače na reprezentativnom nivou. Samo, Luka Jović ne bi imao ništa protiv da sa svojim kolegom iz nacionalnog tima igra u paru i na klupskom nivou.\n"Bilo bi mu dobro da pređe u Zvezdu da nastavimo i u klubu da se dobro slažemo..." poručuje Jović.\n"Nemoguće" odgovara Šaponjić i dodaje,\n"Bilo je poziva. Tada nisam imao ugovor sa Partizanom, međutim, klub je brzo reagovao kad su me zvali iz Zvezde" objašnjava Šaponjić.\nMalo je poznato i to da je Luka Jović pre potpisivanja stipendijskog ugovora sa Crvenom zvezdom odigrao dve utakmice u dresu Partizana koji ga je takođe želeo u svojim redovima.\n"Partizan mi je ponudio stipendijski ugovor i čak sam igrao dve utakmice protiv Žarkova i OFK Beograda. Odlučivalo se gde ću a ja nisam imao dileme. Volim Zvezdu, navijam za nju, odluka je bila laka" objašnjava Jović.\nKadetski reprezentativci Srbije uskoro će se naći na istom terenu u meču koji bi mogao da odluči pitanje prvaka. Želje su različite ali najvažnije da ništa ne može da pokvari sjajno prijateljstvo.\nIvan Šaponjić potpisao bi remi rezultatom 1:1 u kojem bi Luka i on postigli po gol, napadač Crvene zvezde voleo bi da obojica daju po gol ali da crveno-beli slave rezultatom 2:1.\n"Večiti derbi" igra se 25. aprila na našem najvećem stadionu. Partizan će do gostovanja Zvezdi odigrati još dve utakmice sa OFK Beogradom i Mladošću, dok crveno-bele čeka još gostovanje Voždovcu.


Evropska komisija optužila je “Deutsche Bank” i još tri banke za kartelsko udruživanje u segmentu trgovanja obveznicama u sedmogodišnjem periodu do 2015. godine.\nEvropska komisija nije imenovala ostale tri banke, koje bi takve optužbe mogle stajati velikih kazni u visini i do desetine njihovog globalnog prometa pokaže li se da su prekršile pravila EU-a o zaštiti tržišne konkurencije.\nIz “Deutsche Bank” su poručili da su aktivno sarađivali s istragom EK i da ne očekuju novčanu kaznu. Komisija je objavila da je istraga fokusirana na ponašanje određenih trgovaca u sve četiri banke.\n"Četiri banke razmenjivale su komercijalno osetljive podatke i koordiniralo poteze vezano za cene obveznica iskazane u američkim dolarima, uključujući nadnacionalne, državne i obveznice državnih agencija, poznatije pod nazivom 'SA bonds'", stoji u saopštenju EK.\nRegulatori širom sveta prethodnih godina su kaznili finansijsku industriju globama 'teškim' više milijardi evra zbog manipulacija referentnim finansijskim instrumentima, napominje Reuters.


U NEM poštrene mere ulaska zbog povratnika sa odmora\nTanjug 7. januara 2021. 20:18\nBERLIN – Dok nemački mediji postavljaju pitanje da li bi oni koji se vraćaju sa odmora sa Balkana mogli da izazovu novi talas zaraze korona virusom, Nemačka je, da bi to sprečila, pooštrila režim ulaska sa desetodnevnim obaveznim karantinom i strategijom „dva testa“ od 11. januara.\nMediji podsećaju da su ljudi koji su se letos vraćali sa odmora sa Balkana doprineli rastu broja zaraženih, a ministar zdravlja Jens Špan strepi od ponavljanja takve situacije zbog božićnih i novogodišnjih praznika.\nNemački „Velt“ navodi da se veliki broj ljudi uputio tokom božićnih i novogodišnjih praznika na Balkan, prenoseći da je preko granice Srbije, koja se navodi kao tranzitna, u danima pred Božić prešlo oko 225.000 ljudi, a da je od tog broja 120.000 nastavilo ka Kosovu i Severnoj Makedoniji.\nIako je, u poređenju sa prvim vikedom u januaru, za oko 43 odsto manje povratnika sa Balkana registrovano, i mali broj letova, kako ocenjuje IGES, mogu podstaći rast broja inficiranih.\nKina: Nova žarišta zbog uvezenih slučajeva\nNemački mediji navode da je Balkan zahvaćen pandemijom u većoj meri od Nemačke, i da se, na primer u Srbiji, oko 730 ljudi na 100.000 stanovnika zarazi u sedmodnevnom proseku.\nS tim u vezi „Velt” ukazuje da u Nemačkoj živi oko 238.000 građana Srbije, zbog čega je ovaj broj važan.\nMinistar zdravlja Nemačke Jens Špan je pred Božić već jednom upozorio na povećani rizik od infekcije koji polazi od povratnika sa odmora.\n„Prema svemu što vidim smatram da je ponovo mnogo ljudi otišlo u domovinu i posetu rodbini u istočnu Evropu, na Balkan i Tursku“, kazao je on.\nOn smatra da povratnici mogu dati impuls novom talasu infekcije u Nemačkoj.\nTokom leta su se Nemci ponajviše zarazili u svojoj zemlji, ali 21 odsto infekcija se povezivao sa povratnicima sa Balkana.\nOd 11. januara biće uvedena strategija “dva testa”, prema kojoj povratnici iz rizičnih regiona moraju odmah po dolasku u Nemačku da se testiraju, ili da donesu test koji nije stariji od 48 sati iz zemalje u kojoj su boravili, ali nezavisno od toga moraju u karantin, koji se može prekinuti tek nakon pet dana izolacije novim negativnim testom.


HIT PRIČA: Taksista iz Tunisa odveo srpske košarkaše u stan na kafu i kolače!\nLjubazan poziv nisu mogli da odbiju, tako da su veče završili lijepim druženjem s njim i njegovom porodicom\nDobili su košarkaši Srbije slobodno veče nakon plasmana u četvrtfinale, a kako se šetnja centrom Lila odužila, Nikola Kalinić, Miroslav Raduljica i Zoran Erceg zaustavili su taksi da bi se vratili u hotel.\nKad ih je taksista, porijeklom iz Tunisa, prepoznao, nije krio oduševljenje, pa je insistirao da ih ugosti u svom domu.\nLjubazan poziv nisu mogli da odbiju, tako da su veče završili lijepim druženjem s njim i njegovom porodicom. Na ukazanu čast, jer Tunišanin je tako doživio njihov pozitivan odgovor, uzvraćeno je gostoprimstvom, odnosno kolačima i kafom, prenosi Kurir.\nNema sumnje da je trio srpskih reprezentativaca ispisao lijepu stranicu života, kako sebi tako i domaćinima, a fotografije sa ovog neobičnog druženja Nikola Kalinić je podijelio putem društvene mreže Instagram.


Od 1. januara 2021. godine nećemo lako moći da putujemo u zemlje EU: Moraćemo da platimo taksu, a tražiće nam i… – Kragujevčani – Najposećeniji portal u Šumadiji\nKada dostavi sve ove podatke građanin može da bude odbijen bez ikakvog obrazloženja ukoliko predstavlja „bezbednosni rizik“. Nove dozvole važiće tri godine ili do isteka pasoša, a građani će moći da ostanu u zemlji EU najduže do 90 dana u periodu od 180 dana.\n– Kada takav propis zaživi građani će elektronski, posredstvom aplikacije, prijavljivati put u EU. Nije novost težnja članica da da obezbede EU od svake vrste zloupotreba viznog režima. Među 60 zemalja nalaze se i Australija, Novi Zeland, Kanada, Japan, SAD i mnoge druge – kaže Joksimovićeva.\nCategories:\tAktuelno\t/ No Responses / by Kragujevčani 27/10/2018


Izvor: Capital.ba, 20.Okt.2019, 12:02\nSARAJEVO – U BiH je zaključno sa prvim polugodištem bilo 38.537 firmi, od kojih su 74,6 odsto mikro preduzeća, a samo jedan odsto velika, odnosno firme koje zapošljavaju 250 radnika i više. Od ukupnog broja firmi, 18,3 odsto su mala preduzeća, a šest odsto srednja, saopšteno je iz Agencije za statistiku BiH. Iz Agencije napominju da su ovo podaci o firmama koje su predale svoje finansijske izvještaje, da za 0,1 odsto preduzeća nema podataka, te da u ovaj ukupan broj nisu uračunati >> Pročitaj celu vest na sajtu Capital.ba << preduzetnici. Najveći broj mikro preduzeća, koja zapošljavaju do devet lica, njih 30 odsto, bavi se trgovinom na veliko i malo, te popravkom motornih vozila i motocikala, 10,9 odsto ih je u prerađivačkoj industriji, u ostalim uslužnim djelatnostima 10,3 odsto, koliko ih se bavi stručnom, naučnom i tehničkom djelatnošću, dok se prevozom i skladištenjem bavi 5,7 odsto preduzeća, a 5,4 odsto građevinarstvom. Kada je riječ o malim preduzećima, koja zapošljavaju između 10 i 49 lica, trgovinom na veliko i malo, te popravkom motornih vozila i motocikala bavi se 24,5 odsto firmi, 19,5 odsto ih je u prerađivačkoj industriji, devet odsto u obrazovanju, dok se građevinarstvom bavi 8,2 odsto firmi, a 6,4 odsto skladištenjem i prevozom. Od ukupnog broja srednjih preduzeća, koja zapošljavaju između 50 i 249 lica, 21,7 odsto se bavi prerađivačkom industrijom, 21,6 odsto ih je u području obrazovanja, 12,9 odsto trgovinom na veliko i malo, 10,8 odsto javnom upravom i odbranom, te obaveznim socijalnim osiguranjem, a 6,4 odsto firmi se bavi djelatnostima zdravstvene i socijalne zaštite. Najveći procenat velikih preduzeća, njih 32,4 odsto je u prerađivačkoj industriji, 13,4 odsto u javnoj upravi i odbrani, te obaveznom socijalnom osiguranju, a 13,1 odsto u trgovini na veliko i malo, te popravci motornih vozila i motocikala. Zdravstvenom i socijalnom zaštitom bavi se 10,2 odsto velikih preduzeća, 5,6 odsto finansijskom i djelatnošću osiguranja, a sve ostale djelatnosti razvrstane su u preostalih 25,2 odsto velikih preduzeća. Kada je riječ o prihodima koja ostvaruju sva ova preduzeća na godišnjem nivou, 90,6 odsto ih ostvaruje prihode manje od četiri miliona KM, šest odsto ostvaruje prihode između četiri i 20 miliona KM, a samo 1,7 odsto preduzeća ima prihode 20 i više miliona KM, dok za 1,7 odsto aktivnih preduzeća podatak o prihodu nije raspoloživ. Чланак U BiH najviše registrovanih mikro preduzeća, najmanje velikih се појављује прво на INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba.\nSarajevo -- U BiH je zaključno sa prvim polugodištem bilo 38.537 firmi, od kojih su 74,6 odsto mikro preduzeća, a samo jedan odsto velika...Velika preduzeća su ona koja zapošljavaju 250 radnika i više...Od ukupnog broja firmi, 18,3 odsto su mala preduzeća, a šest odsto srednja, saopšteno je...


Stanovnike holandskog sela izludio muzički auto-put (video)\nAko se vozite auto-putem koji prolazi pored holandskog sela Jelsum, nemojte se iznenaditi kada čujete da drum svira melodiju, prenosi Tanjug.\nNovitet, osmišljen kao način da se putovanje kroz monotonu ravnicu učini življim tako što su na put postavljeni poprečni pragovi, sve više izaziva protivljenje među mještanima koji kažu da ih konstantno odzvanjanje iste melodije izluđuje.\nMelodija nastaje kada automobilski točkovi prelaze preko pragova izazivajući taktilne vibracije. Kada se vozilo kreće dozvoljenom brzinom od 60 km/h – put svira himnu pokrajine Frizija – sjevernog regiona Holandije koji ima poseban jezik i kulturu.\nMeđutim, melodija je glasna i s obzirom na to da zvuk putuje kroz vazduhj lokalni stanovnici kažu da je muzički put stvorio beskrajnu kakofoniju koja ih drži budnima po cijelu noć.\n“Prošle subote uveče taksiji su vozili od Leuvardena do Stiensa i nazad nastojeći da pređu preko pragova što je brže moguće, tako da smo cijele noći slušali ubrzanu himnu”, rekla je mještanka Jelsuma Ria Jansma.


Đukanović odgovorio na dopis 50 udruženja crnogorske dijaspore iz cijelog svijeta: Odnos vlasti prema iseljenicima biće pod budnim okom opozicije - PORTAL REVIJE FOKUS\nKao što ste, vjerujem, u toku zahvaljujući političkom angažmanu parlamentarne opozicije, kao i šireg društvenog pokreta građana Crne Gore, Vlada je za sada odložila donošenje najavljenog zakona. Očekujem da će se ova tema aktuelizovati u nekoj od sljedećih faza rada formiranog Odbora za sveobuhvatnu izbornu reformu u parlamentu Crne Gore. Svakako, ona će biti pod punom pažnjom opozicije koja je ravnopravan konstituent ovog odbora i cjelokupne crnogorske javnosti\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović kazao je, u odgovoru na dopis 50 udruženja crnogorske dijaspore iz cijelog svijeta upućen institucijama u Crnoj Gori radi, kako su istakli, manipulativnih, od strane Vlade Crne Gore predloženih izmjena Zakona o registrima prebivališta i boravišta, da „očekuje da će se ova tema aktuelizovati u nekoj od sljedećih faza rada formiranog Odbora za sveobuhvatnu izbornu reformu u parlamentu Crne Gore“.\n„Svakako, ona će biti pod punom pažnjom opozicije koja je ravnopravan konstituent ovog odbora i cjelokupne crnogorske javnosti crnogorskoj dijaspori, piše u ogovoru.\nOdgovor predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića na dopis crnogorske dijaspore, odnosno 50 udruženja crnogorske dijaspore iz cijelog svijeta upućen institucijama u Crnoj Gori radi manipulativnih, od strane Vlade Crne Gore predloženih izmjena Zakona o registrima prebivališta i boravišta.\nGospođa Emira M. Ličina, predsjednica Udruženja eMDe Alijansa – Zajednica crnogorskih udruženja u Njemačkoj\nPoštovana gospođo Ličina,\nizražavan zahvalnost za pismo dostavljeno 22. aprila kojim ukazujete na stav 46 udruženja koja okupljaju crnogorsku dijasporu širom svijeta u vezi sa najavljenim izmjenama i dopunama Zakona o registrima, prebivališta i boravišta, kao i udruženja koja su se kasnije priključila ocjenama u Vašem pismu. Ovakvo reagovanje je najbolji odraz jake društvene odgovornosti, te integrisanosti dijaspore u sve tokove crnogorske zbilje.\nKao što ste, vjerujem, u toku zahvaljujući političkom angažmanu parlamentarne opozicije, kao i šireg društvenog pokreta građana Crne Gore, Vlada je za sada odložila donošenje najavljenog zakona. Očekujem da će se ova tema aktuelizovati u nekoj od sljedećih faza rada formiranog Odbora za sveobuhvatnu izbornu reformu u parlamentu Crne Gore. Svakako, ona će biti pod punom pažnjom opozicije koja je ravnopravan konstituent ovog odbora i cjelokupne crnogorske javnosti.\nUkoliko nakon ove komunikacije bude interesovanja za organizovanje satanka sa nekoliko predstavnika udruženja potpisnika inicijative računajte na moju otvorenost.\nTags: 50 udruženjadopiseMDe AlijansaMilo ĐukanovićodgovorZakon o registrima prebivališta i boravišta\nPrethodna priča Bečić: Uspomena na vašu braću, očeve i sinove obavezuje nas da nikada više ne preispitujemo mir\nSledeća priča Bjelopoljac Mirko Šarčević osvojio srebro na Evropskom juniorskom bokserskom prvenstvu, diskutabilna odluka sudija\nIncident u Ulcinju: Opštinski funkcioner Muhamet Nika polomio reklamni pano GP URA (VIDEO)


Vijeće ministara BiH: Usvojeni odgovori na upitnik Evropske komisije - Privredna štampa\nVijeće ministara BiH jednoglasno je usvojilo Odgovore Bosne i Hercegovine na 3.242 pitanja iz Upitnika Evropske komisije za pripremu mišljenja o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji – proces dobijanja kandidatskog statusa. Predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić će upoznati Predsjedništvo BiH sa usvojenim odgovorima.\nUkupno je pripremljeno više od 20 hiljada stranica odgovora uz koje se u Brisel dostavlja i više od 1.100 akata (zakoni, podzakonski akti i drugi materijali) na koje se referira u odgovorima, čime je okončan najkompleksniji posao na dosadašnjem putu priključenja Evropskoj uniji i najzahtjevniji posao u našoj zemlji u posljednjoj dekadi.\nNa sjednici je pohvaljen angažman više od 1.200 državnih službenika sa svih nivoa vlasti u BiH i doprinos Direkcije za evropske integracije koji su radili na pripremi odgovora u 35 radnih grupa, a bilo je uključeno i 15 članova Komisije za evropske integracije te 20 članova Kolegija za evropske integracije.\nU proces odgovaranja na Upitnik EK, uz institucije vlasti u našoj zemlji, bile su uključene organizacije civilnog društva i građani.\nUpitnik EKVijece ministara BiH\nVijeće ministara BiH usvojilo je Migracioni profil Bosne i Hercegovine za 2016. godinu, čime je ispunjena jedna od obaveza…\nUkupan desezonirani promet trgovine na malo u Bosni i Hercegovini u decembru, posmatran u tekućim cijenama, zabilježio je rast od…


Potreban dogovor izvoznika mesa u Rusiju – AGRO VESTI by agronews.rs\nPotreban dogovor izvoznika mesa u Rusiju\nHome agro danas Potreban dogovor izvoznika mesa u Rusiju\nAug 12, 2014 | agro danas, Hrana, Prehrambena industrija, Srbija, Svet, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nFirme u mesnoj i klaničnoj industriji Srbije u septembru će nastaviti razgovore o eventualnom formiranju udruženja i usklađivanju nastupa na rusko tržište, koje traži sve više mesa i mesnih proizvoda iz Srbije, izjavio je danas generalni direktor Industrije mesa “Topola” Vukoje Muhadinović.\n“To pitanje je već pokrenuto kada smo imali problem sa jednim izvoznikom, koji je navodno prepakivao meso, i dogovarali se da napravimo klaničarski lobi ili udruženje, u kojem bi se dogovarali oko nastupa na tržištu i cena, to jest, da ne dampigujemo jedni drugima cenu”, rekao je Muhadinović Tanjugu.\nOn je kaže da bi te firme mogle da imaju kvalitetno razmenjivanje informacija o distributerima i lancima, jer su to problemi koji sve njih čekaju pre ili kasnije, tako da bi trebalo da naprave strategiju kako zajednički da nastupe na rusko tržište.\n“To znači da isfiltriramo kupce i dođemo do onih kvalitetnih, jer sigurno za sve ima mesta na ruskom tržištu. Ako je cela Evropa izvozila na rusko tržište 1,4 milijardi evra godišnje, pa sigurno ima mesta i za naših pet – šest fabrika koje su trenutno na listi za Rusiju”, naglasio je Muhadinović nakon što je Rusija uvela jednogodišnje kontrasankcije na uvoz iz SAD, EU, Australiji, Kanadi…\nOn kaže da je “Topola” povećala ove godine izvoz na rusko tržište za desetak puta u odnosu na isti period lane i naveo da ta firma ima iz Rusije sve više upita za saradnju.\nKako je rekao, ova godina je specifična zbog kontrasankcija koje Rusija uvela EU, što je uticalo na povećanje izvoza iz Srbije, pa “Topola” sada izvozi oko milion evra mesečno i od septembra planira još veće količine.\nMuhadinović ističe da je sada problem kako nabaviti dovoljne količine sirovine da bi ispoštovali ruske partnere i dodaje da su sada aktuelne svinjske polutke.\nU prethodnom periodu, prema njegovim rečima, Rusi nisu imali interesa da kupuju polutke od nas pošto su ih jeftinije nabavljali iz evropskih zemalja.\nOn je objasnio da sada roba za rusko tržište mora da kruži i da se utovara na kontejnere, koji idu kamionom za Bar, a odatle za Sankt Peterburg i taj tranzit traje čak oko 45 dana.\nMuhadinović je naveo da jedan deo proizvoda koji su termički tretirani na temperaturi većoj od 70 stepeni može da tranzitira zemljama EU i može da se preveze u Rusiju kamionom.\nOn je dodao da “Topla” svoje skuplje proizvode koji su fermentisani, kao čajna, kulen, izletnička, piknik, sremska, Njeguška kobasica, do sada slati u Rusiju avionom.\nPrema njegovim rečima, tranzit i jeste najveći problem u izvozu na rusko tržište i čim Rusija bude obustavila kontrasankcije taj posao više neće biti toliko isplativ i izvoz polutki će prestati, osim ako se ne nađu pravi kupci.\n“Ograničeni smo stočnim fondom koji je u prethodnom periodu prepolovljen i tranzitom koji traje 45 dana”, napomenuo je Muhadinović dodajući da meso koje ide za Rusiju mora da bude 100 odsto srpskog porekla.\nOn je, takođe, ukazao da za izvoznike mesa nisu predviđene nikakve izvozne beneficije istakavši da bi trebalo više stimulisati poljoprivredni sektor i stočarstvo.\nMuhadinović je primetio da je srpska inspekcija poštrila kontrole, što je dobro i izrazio očekivanje da će Srbija uspeti da se trajno pozicionira na ruskom tržištu.\n“Topola” ima svoja dva poljoprivredna dobra, gde trenutno obrađuje 4.200 hektara zemlje i ima godišnje 50.000 tovljenika sa svojih farmi.\nTags: izvozklanična industrijarusijatržište\nAgrokor smanjio dve Idee u Srbiji\nKompanija Agrokor je u predviđenom roku, do kraja 2014., smanjila prodajni prostor u svoja dva maloprodajna objekta u Beogradu za po 1.000 kvadratnih metara.\nPlanula roba sa KiM u centralnoj Srbiji, uskoro novi proizvodi\nBranimir Stojanović, državni sekretar u Ministarstvu privrede u Vladi Srbije, najavio je da će se sa trgovinskim lancima utvrditi koji proizvodi sa KiM mogu dobro da se prodaju i da će, na osnovu toga, planirati proizvodnju na Kosovu i Metohiji


15/03/2018 - Radio Borovo 100,7 FM\nDaily archive for 15/03/2018\nŠtab civilne zaštite VSŽ: Sistem odbrane od poplave stabilan\nBy admin on 15/03/2018 / vesti\nU Vinkovcima je održana sednica Štaba civilne zaštite Vukovarsko-sremske županije, a glavna tema bio je izveštaj o stanju vodostaja reke Save te izveštaj o stanju na zaštitnim vodnim građevinama sektora D.,branjenog područja 1., Mali sliv „Biđ Bosut“. „Reka Sava na našem branjenom području trenutno je +790 cm i u\nInfo plus 15.03.2018.\nSistem odbrane od poplava na našem području je stabilan, rečeno je na sednici Štaba civilne zaštite Vukovarsko-sremske županije Luke Vukovar i Konstanca u Rumuniji od 2015.godine uspešno sarađuju. Kroz ovu luku prošle godine prošlo 300 hiljada tona tereta iz vukovarske luke. Pesnik Đorđe Nešić iz Bijelog Brda dobitnik Disove nagrade.\nPesnik Đorđe Nešić dobio Disovu nagradu\nPesnik Đorđe Nešić iz Bijelog Brda dobitnik je ovogodišnje Disove nagrade za poeziju, saopštio je juče žiri kojim je predsedavao profesor Beogradskog univerziteta i književni kritičar Radivoje Mikić, a prenose srpski mediji. Disovu nagradu za pesnički opus dodeljuje Gradska Biblioteka i Grad Čačak u okviru pesničke manifestacije “Disovo proleće” koju\nDanašnje teme:jednostavnim receptima do boljeg zdravlja\nBy Srđana Nikolić on 15/03/2018 / obaveštenja\nZdravi crveni sok od cvekle i mrkve: citrusi i med daju mu i egzotičan ukus ! Uz ovaj sok od cvekle i mrkve ne samo da ćete poboljšati svoje zdravlje, već ćete uživati i u ukusu! Već decenijama se ovaj sok preporučuje ljudima koji idu na hemoterapiju, jer se savršeno\nBy admin on 15/03/2018 / obaveštenja\nU novom izdanju Baštine govorimo o spomeničkoj baštini Srba u Hrvatskoj; incijativi na nivou Evropske unije koja ima za cilj poboljšanje položaja nacionalnih manjina; položaju hrvatske nacionalne manjine u Rumuniji te umetničkom opusu istaknutog srpskog i svetskog slikara Milana Konjovića čije ime nosi galerija u njegovom rodnom Somboru. Baština je\nO kantautoru i pevaču -Dini Merlinu\nDino Merlin je bosanskohercegovački pevač i kantautor pop muzike. Rođen je 12. septembra 1962. godine u Sarajevu. Muzičku karijeru Dino Merlin započeo je krajem 70-ih godina, kada je s Mensurom Lutkicom osnovao bend „Dino“. Prvi nastup imali su u jednoj sarajevskoj kafani i tom prilikom izveli su pesmu „Kad bih\nDanašnje posete: 1032\nUkupan broj poseta: 1497181


Nagrade za naše učenike na takmičenju u recitovanju – Računarska Gimnazija Smart, Novi Sad\nTakmičenja Takmičenja 2018-2019 Zanimljivosti\nNagrade za naše učenike na takmičenju u recitovanju\nPostavljeno dana 12.03.2019.\nNa gradskoj smotri recitatora koja je održana u nedelju, 10. marta, učenica drugog razreda naše škole, Tara Desnica, bila je jedan od najboljih takmičara i time sebi obezbedila učešće na okružnom takmičenju.\nTara je recitovala pesmu „Pegla“ koju je napisao Marko Šelić, a od stručnog selektora dobila je samo reči hvale. Kao i prethodnih godina, učenike i studente ocenjivao je glumac i prvak Drame Srpskog narodnog pozorišta Miodrag Petrović. Od ukupno 32 takmičara u starijem uzrastu (srednjoškolci i studenti) u dalji nivo plasiralo se njih 10, među kojima su i recitatori na jezicima nacionalnih manjina.\nOsim Tare, iz naše škole nastupile su i učenica drugog razreda Milica Kovačević sa pesmom „Devojačka molba“ Desanke Maksimović, i učenice trećeg razreda Simona Majkić („Plava grobnica“ Milutin Bojić) i Nataša Cvijanović („Ženski Lazar“ Silvije Plat). Učenice je na recitatorskoj sekciji pripremala profesorka srpskog jezika i književnosti Sanja Đukić.\nOkružno takmičenje održava se u nedelju, 17. marta u Baču. Navijamo za Taru i želimo joj mnogo uspeha!


Vesna Popovic\t 31.01.2019. 09:40h\nPripadnici organizacije Hejat Tahrir el Šam aktivno povećavaju svoje snage u blizini kontakt-linije u zoni deeskalacije Idlib, izjavila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\n"Napetost oko zone eskalacije Idlib ne opada. Teroristi Nusrine (Nusra front) alijanse Hejat Tahrir el Šam ne samo da svakodnevno granatiraju obližnja naselja, već i aktivno koncentrišu snage u blizini kontakt-linije sa sirijskim vladinim snagama", istakla je Zaharova na redovnom brifingu.\nOna navodi da ozbljno zabrinjavaju "izveštaji da teroristi ne odustaju od pokušaja lažiranja upotrebe hemijskog oružja protiv civila".\n"Prema dostupnim informacijama, grupa aktivista ozloglašene pseudohumanitarne organizacije Beli šlemovi pripremila je neophodnu opremu za snimanje takvih provokativnih akcija u nekoliko bolnica u Idlibu", precizirala je portparolka.\nfoto: Printscreen Twitter/@Gjoene\nZaharova je podsetila da je u proteklih pet meseci zabeleženo više od hiljadu slučajeva narušavanja režima prekida borbenih dejstava od strane terorista u zoni deeskalacije Idlib.\n(VIDEO) ZLIKOVCI POD MASKOM HEROJA: Beli šlemovi lažirali spasavanje dece u Siriji\nRusijaSirijaBeli šlemovihemijski napadMarija Zaharovahemijsko oružje


Aktuelno, Najsvežije vesti, Srbija i region, Vesti — By taty on January 22, 2010 6:25 pm\nDanas je za novog srpskog patrijarha izabran njegovo preosveštenstvo episkop niški Irinej.\nOko 14 časova i 20 minuta oglasila su se zvona na Sabornoj crkvi, što je označilo da je izabran 45. patrijarh. Novoizabrani patrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej izjavio je da je njegov izbor bila volja Božja i volja Svetog arhijerejskog sabora.\nSa te dužnosti izabran je 1974. godine za vikarnog episkopa patrijarha Germana sa titulom episkopa moravičkog. Godinu dana kasnije izabran je za episkopa niškog, i do danas je vršio tu dužnost.\nTags: njegovo preosveštenstvo episkop niški Irinej, patrijarh Srpske pravoslavne crkve, Srbija, Srbija ima novog patrijarha, Vesti iz Srbije\nPotrebno: 1/2 kg krompira glavica crnog luka 1 paradajz 1 jaje 2 sveže paprike ljuta papričica (po želji) peršunov list...


Osnovci iz preko 400 škola učestvuju u takmičenju „Brzinom do zvezda“\nEmir Bekrić, Olivera Jevtić, Vera Nikolić, Nenad Stekić, Ivana Španović, Dragutin Topić, Asmir Kolašinac, Amela Terzić, Mihail Dudaš… Ovo su samo neka od imena domaće atletike, vrhunskih sportista koji su nas prethodnih decenija radovali svojim podvizima.\nSada je došlo vreme da prepoznamo nove nade “kraljice sportova” i deci talentovanoj za sport pružimo najbolje uslove za treniranje.\nTim povodom, kompanija Telenor postala je novi generalni sponzor Atletskog saveza Srbije (ASS). Ugovor koji će trajati tri godine potpisali su Veselin Jevrosimović, predsednik Atletskog saveza Srbije i Saša Filipović, izvršni komercijalni direktor Telenora u Srbiji.\n- Kao institucija koja traje više od 70 godina, ponosni smo što je jedna velika kompanija kao što je Telenor uvidela vrednosti koje posedujemo. Nadamo se da ćemo u narednom olimpijskom ciklusu, zajednički, stvoriti novu generaciju koja će osvajati medalje na velikim takmičenjima, i što je još važnije, da ćemo kroz projekat „Brzinom do Zvezda“ usmeriti mlade da se bave sportom – kaže Veselin Jevrosimović, predsednik ASS-a.\n- Imajući u vidu broj osvojenih medalja srpskih atletičara, uključujući i one na evropskim i svetskim šampionatima, čast nam je što smo postali zvanični partner Atletskog saveza i podrška budućim uspesima. Još važniju ulogu vidimo u stvaranju budućih šampiona kroz projekat „Brzinom do zvezda“ koji je usmeren na razvoj atletike i usvajanje sportskog načina života među decom – kaže Filipović.\nProjekat „Brzinom do zvezda“ obuhvatiće 120 hiljada dece, uzrasta devet i 10 godina, iz 400 škola sa teritorije šest regiona Republike Srbije, uključujući i 17 beogradskih opština.\nKroz organizovanje pretkvalifikacionih trka za izbor najbržih osam devojčica i dečaka iz svake škole, zatim i opštine i grada, promovisaće se atletika kao bazična sportska disciplina, pospešivati aktivni način života i bavljenje sportom kod dece oba pola, i razvijati atletski klubovi širom Srbije.\nTrka superfinala najbržih dečaka i devojčica održaće se u junu 2020. godine u Beogradu, kao sastavni deo većeg atletskog takmičenja, nakon čega sledi i julski atletski kamp.


Održana konferencija „Značaj interne kontrole za efikasno i efektivno sprovođenje javnih nabavki“ | Državna revizorska institucija\nOdržana konferencija „Značaj interne kontrole za efikasno i efektivno sprovođenje javnih nabavki“\n27. jul 2017. godina\nPredstavnici Državne revizorske institucije učestvovalisu na konferenciji pod nazivom „Značaj interne kontrole za efikasno i efektivno sprovođenje javnih nabavki“, održanoj u Aranđelovcu 25. i 26. jula i organizovanoj od strane Sektora za internu kontrolu i internu reviziju Ministarstva finansija.\nNa dvodnevnoj konferenciji učešće su uzeli vrhovni državni revizori Državne revizorske institucije dr Duško Pejović, Svetlana Toma Anokić, Radulka Urošević, državni revizor za IT podršku reviziji Dragan Stojanović, kao i šef Kancelarije predsednika DRI, Iva Vasilić.\nKonferenciju je otvorio ministar finansija dr Dušan Vujović, a nakon toga učesnicima se obratila Karla Herši, stalna predstavnica Ujedinjenih nacija u Srbiji. Konferenciji su prisutvovali i predstavnici Delegacije Evropske unije, Švajcarske kancelarije za saradnju (SDC), Ministarstva finansija, Uprave za javne nabavke i preko četrdeset rukovodioca iz jedinica lokalne samouprave.\nU okviru prve panel diskusije „Unapređenje odgovornosti i transparentnosti u upravljanju javnim sredstvima”, prisutnima se obratila Iva Vasilić, šef Kancelarije predsednika DRI. Ona je istaklatipične nalaze revizije utvrđene u sprovođenju javnih nabavki na lokalnom nivou, kao i u sistemu interne kontrole, a osvrnula se i na učešće DRI u pregovaračkim poglavljima 5 i 32, kao i u Programu reforme upravljanja javnim finansijama.\nNa panel diskusiji učestvovali su i Larisa Zdravković, v.d. pomoćnika ministra finansija, Vladan Petrović, rukovodilac programa Delegacije EU, Miloš Jović, predstavnik Upraveza javne nabavke, Radojko Obradović, konsultant UNDP i Petar Vasilev, SDC.\nUčesnici panela saglasili su se da je neophodno razviti unutrašnje kapacitete za ocenu rizika koji mogu da utiču na realizaciju ciljeva insititucije, i saglasno oceni, definisati i ugraditi kontrolne aktivnosti u sve poslovne procese kako bi se na minimum svelenepravilnosti i obezbedio integritet poslovnih procesa. Povećanje odgovornosti za efikasnu i efektivnu, odnosno svrsishodnu upotrebu javnih sredstava predstavlja jedan od osnovnihciljevainterne finansijske kontrole u javnom sektoru. Zajednički rad i saradnja Ministarstva finansija, Državne revizorske institucije, donatorske zajednice i razvojnih partnera je usmeren na ostvarenje tog cilja kroz jačanje upravljačke odgovornosti rukovodilaca kod korisnika javnih sredstava za zakonitu i svrsishodnu upotrebu javnih sredstava.\nDr Duško Pejović, vrhovni državni revizor Sektora za reviziju budžeta lokalnih vlasti prisutnima je predstavio metodologiju eksterne revizije lokalnih samouprava i način na koji se u okviru ovog sektora sprovodi revizija budžeta lokalnih vlasti, kao i najvažnije nalaze i preporuke date subjektima revizije.\nSvetlana Toma Anokić, vrhovni državni revizor Sektora za reviziju svrsishodnosti poslovanja govorila je o revizijama koje sprovodi sektor kojim rukovodi, pojmu i značaju revizije svrsishodnosti, kao i samoj nameni i metodogoji koja se primenjujeu postupku revizija koje obavlja DRI.\nDrugog dana konferencije, državni revizor za IT podršku reviziji,Dragan Stojanović učesnike je upoznao sa pojmom revizije informacionih sistema, načinu sprovođenja iste, i značaju upotrebe informacionih sistema u postupku sprovođenja revizije.\nNa konferenciji je ukazano da ne postoje univerzalni primeri dobre prakse u smislu organizacije i funkcionisanja sistema interne kontrole i interne revizije u javnom sektoru, jer su duboko uslovljeni i determinisani okolnostima koje karakterišu lokalno okruženje, a ključni element je upravljačka odgovornost.\nJedan od zaključaka dvodnevne konferencije, kako bi se suštinski razumeli i dosledno primenili principi interne kontrole i interne revizije u praksi,jeste da je neophodno holistički pristupiti svim aspektima operativnog rada korisnika javnih sredstava i razviti unutrašnje kapacitete za procenu rizika koji mogu da utiču na realizaciju ciljeva insititucije. Takođe, neophodno je definisati i ugraditi kontrolne aktivnosti kroz sve poslovne procese kako bi se sprečio nastanak nepravilnosti i kako bi se obezbedio integritet poslovnih procesa.\nIzveštaji o obavljenim finansijskim revizijama u lokalnim samoupravama, kao i izveštaji o obavljenim revizijama svrsishodnosti, daju dragocene i nezamenjive smernice za dalje unapređenje funkcionalnosti, zakonitosti i svrsishodnosti poslovanja korisnika javnih sredstava.\nZaključci i preporuke iz izveštaja o obavljenim revizijama svrsishodnosti predstavljaju dragoceni podsticaj ne samo za otklanjanje ukazanih nedostataka,već i za primenu postupaka za odabir ekonomski najpovoljnije ponude u javnim nabavkama, unapređenje planiranja i izvršenja budžeta,a možda najvažnije od svega, unapređenje rada i sistema državne uprave u celini. Stoga je od suštinskog značaja dalje unapređenje saradnje Ministarstva finansija, Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, Republičkog sekretarijata za javne politike i drugih organa izvršne vlasti sa Državnom revizorskom institucijom kako bi se maksimalno iskoristile preporuke iz revizorskih izveštaja za otklanjanje slabosti u sistemu javne uprave i unapređenje funkcionalosti istog.


Otkrivena crna rupa 12 milijardi puta veća od Sunca | Fakulteti\nIzgubljeni gradovi 11/01\nOtkrivena je crna rupa koja je 12 milijardi puta veća od Sunca, a koja je nastala 900 miliona godina nakon Velikog praska.\nOgromna crna rupa udaljena je 12,8 milijardi svetlosnih godina od Zemlje i nalazi se u centru kvazara pod nazivom “SDS S J0100+2802” koji je novo otkriče naučnika. Energija koju emituje ovaj kvazar je milion milijardi puta veća od one koju emituje Sunce.\nAstronomi ne mogu da objasne kako je nastala tako velika crna rupa i to tako rano u istoriji kosmosa – odmah nakon što su nastale prve zvezde i galaksija.\nFajan Bian sa Australijskog nacionalnog univerzieta, koji je član međunarodnog tima naučnika, rekao je da je teško objasniti brz nastanak ove ogromne crne rupe, jer već postojeće teorije ne mogu da daju odgovor na to pitanje.\n“Ova crna rupa u centru kvazara dobila je ogromnu masu u kratkom periodu”, rekao je Bian.\nProfesor Pekinđkog univerziteta Sju-Bing Vu, koji je predvodio istraživanje kojim se došlo do saznanja da postoji crna rupa koja je 12 milijardi puta veća od Sunca, kaže da je kvazar koji su otkrili jedinstven.\n“Bilo smo veoma uzbuđeni kada smo našli da tako svetleći i masivni kvazar, koji je nastao samo 900 miliona godina posle Velikog praska. Baš kao kod najsvetlijeg svetionika u udaljenom univerzumu, njegova sjajna svetlost će nam pomoći da bolje ispitamo rani univerzum”, rekao je Sju-Bing Vu.\nTAGS: astronomicrna rupa 12 milijardi puta veća od SuncakosmoskvazarneučnicisvemiruniverzumVeliki prasakzvezde


TEMA BROJA: Iznemogli tigrovi Balkana - Nira Press\nPočetna » TEMA BROJA: Iznemogli tigrovi Balkana\nAko bi od Crne Gore uzeli rast, od Makedonije nizak nivo javnog duga, od Slovenije nisku stopu nezaposlenosti, a od Srbije i Hrvatske nisku stopu inflacije, mogla bi da se napravi virtuelna ekonomija sa dobrim potencijalima, kažu ekonomisti\nUkoliko sprovede ekonomske reforme, a prvi rezultati pokazuju da hoće, Srbija može postati „ekonomski tigar jugoistočne Evrope“. Ovu poruku je premijer Aleksandar Vučić poslao svetskoj ekonomskoj eliti učestvujući na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu. Predsednik Vlade nije prvi državni zvaničnik koji je našu privredu uporedio sa ovom, u suštini, opasnom zverkom. Svojevremeno, to je učinio i Milan Parivodić, ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom u Vladi Vojislava Koštunice, a Božidar Đelić je u svojoj knjizi “Kada će nam biti bolje” napisao niz preporuka kako da Srbija postane „tigar na Balkanu“. Za bivšeg predsednika Borisa Tadića, ali i za nekadašnjeg ministra ekonomije, vrlo često smo bili lideri u regionu.\nI nisu naši državni zvaničnici jedini koji sopstvenu privredu posmatraju u ružičastom ogledalu. I hrvatski državni zvaničnici vrlo često znaju da kažu da je njihova ekonomija “lider u regiji”. Tamošnji ekonomista Damir Novotni nedavno je za Jutarnji list napisao autorski tekst „I Hrvatska može da bude tigar na Balkanu – samo ako tako odluči”. Svojevremeno, kada se Slovenija otcepila od Jugoslavije o njoj se govorilo kao o malom privrednom čudu. Milo Đukanović je, takođe, kada je Crna Gora stekla nezavisnost, o tamošnjoj ekonomiji govorio u superlativu i nazivao je ekonomskim čudom. Za Makedoniju se, zbog dobre pozicije na listi Svetske banke, vrlo često kaže da je Singapur na Balkanu.


MILINKOVIĆ-SAVIĆ STIGAO DO POBEDE PREOKRETOM: Dišu Juventusu za vrat | Happy BSC portal\nFudbaleri Lacija nastavili su borbu za trofej šampiona Serije A. Danas su izabranici Simonea Inzagija savladali Torino na gostovanju rezultatom 1:2. Bio je ovo novi preokret Lacija, ekipe koja pretenduje na najviši mogući plasman, i u ovom trenutku su na samo bod zaostatka u odnosu na Juventus, ali imaju i utakmicu više.\nPonovo je Lacio bio u zaostatku od starta utakmice. Igrao se 5. minut kada je dosuđen penal za Torino, loptu je, naravno, uzeo Beloti i pogodio za prednost domaćina.\nVESIĆ PORUČIO: Tender za projektovanje poslednje deonice vodovoda\nDARIJA KISIĆ OBJASNILA: Evo zašto fudbalski derbi nije bio visoko rizičan događaj\nPOGLEDAJTE DA LI GOSTE TREBA PUŠTATI U KUPATILO ZA VREME KORONE: Evo i kojih pravila treba da se pridržavate\nIpak, već u 48. minutu jedan od najboljih napadača u ovoj sezoni na svetu, Ćiro Imobile, uspeo je da dobru loptu koju mu je uputio Alberto pošalje iza leđa golmana domaćih.\nNakon centaršuta sa leve strane Lukakua, Milinković-Savić je pokušao, ali mu je udarac odbranio Sirigu. Ipak, u nastavku akcije lopta stiže do Marka Parola, on je imao i sreće, lopta je nekako završila u mreži za konačnih 1:2.


U NAJAVI ČETIRI NOVE DIREKTNE STRANE INVESTICIJE\n"U ovom trenutku imamo tri veće investicije iz sektora automobilske industrije, koje su izgledne, i jednog velikog igrača iz tekstilnog sektora. Nadam se da ćemo na jesen moći da izađemo i sa konkretnim imenima", kazao je Direktor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije Božidar Laganin.\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza Srbije (SIEPA) je rekao da je Srbija za prvih pet meseci 2012. privukla nešto više od 400 milona evra stranih investicija, što je za oko 25 odsto manje nego u istom periodu prošle godine, kada je priliv bio 540 miliona.\nNavodeći da je u prvom kvartalu ove godine priliv direktnih stranih investicija bio za 40 odsto manji nego u prva tri meseca 2011, Laganin je istakao da se može reći da je u drugom kvartalu došlo do rasta ulaganja.\n"To je trend koji očekujemo da će se nastaviti i u drugoj polovini godine", dodao je Laganin.\nGlavni razlog za pad investicione aktivnosti u Srbiji u prvom delu 2012. je kriza u evrozoni, odakle dolazi najveći deo stranih ulaganja, istakao je on, dodajući da ostale zemlje u regionu imaju još manje investicija nego Srbija.\nLaganin je kazao da je razlog za usporavanje investicija u prvom delu godine i to što su se 2012. održali izbori, a u vreme izobra u Srbiji tradicionalno opada nivo ulaganja.\nNekoliko procesa za nove investicije je manje ili više dovedeno do kraja i za realizaciju čekaju donosioce odluka i formirane državnih institucija, kazao je direktor agencije SIEPA Božidar Laganin agenciji Beta.


16.09.2020 u 22:40\nGotovo 4.000 novozaraženih u Velikoj Britaniji\nLONDON - Velika Britanija je registrovala gotovo 4.000 novih potvrđenih slučajeva zaraze koronavirusom, najviše u jednom danu od maja, dok raste zabrinutost da je zemlja nadomak drugog talasa epidemije. U prethodna 24 časa registrovana je još 3.991 zaražena osoba, znatno više od 3.105 prethodnog dana. Iako je veći broj novozaraženih posledica i obimnijeg testiranja, jasno je da se virus širi. Danas objavljen broj novozaraženih više je nego dva puta veći od takvog broja pre nekoliko nedelja, prenosi Beta. Vlasti su nedavno zabranile okupljanja više od šest ljudi i u zatvorenom i na otvorenom. Od posledica infekcije u Velikoj Britaniji su do sada umrle 41.684 osobe. Velika Britanija je po tom kriterijumu prva u Evropi i peta na svetu.\n16.09.2020 u 22:06\nVelika Britanija je saopštila da Rusija treba da odgovori na pitanja u vezi s trovanjem opozicionara Alekseja Navaljnog pošto je gotovo izvesno da iza tog napada otrovom „novičok” iz sovjetske ere stoje ruske obaveštajne službe. Britanski ministar spoljnih poslova Dominik Rab rekao je u Vašingtonu, na sastanku s američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom, da „ruska vlada ima obavezu da objasni šta se dogodilo Navaljnom”, dok je upotrebu hemijskog oružja nazvao „neprihvatljivom”, prenosi Rojters. „S britanske tačke gledišta, veoma je teško videti bilo koje prihvatljivo alternativno objašnjenje u odnosu na ono da su (napad na Navaljnog) izvele ruske obaveštajne službe”, kazao je Rab. Navaljni je juče objavio sliku sebe iz berlinske bolnice i naveo da sada može samostalno da\n15.09.2020 u 18:31\nMinistar zdravlja priznao da u Britaniji nedostaju testovi za koronavirus\nBritanski ministar zdravlja Met Henkok priznao je danas da postoje izazovi vezani za testove za koronavirusa nakon naglog porasta potražnje. Govoreći u Donjem domu parlamenta, Henkok je rekao da vlada naporno radi na rešavanju problema vezanog za dostupnost testiranja na kovid 19, ali je priznao da bi to moglo potrajati nekoliko nedelja, preneo je Skaj njuz. On je istakao da testiranje sada mora biti izvođeno po sistemu prioriteta i takođe nagovestio moguću buduću racionalizaciju testova. Ceo Donji dom parlamenta zna da postoje operativni izazovi i da naporno radimo na tome da ih rešimo, rekao je britanski ministar zdravlja. On je dodao da je vidljiv porast broja ljudi koji žele da se testiraju, uključujući i one koji ne ispunjavaju uslove. Henkokova izjava dolazi u trenutku\n14.09.2020 u 21:00\nBritanci beže s grčkih ostrva\nOd našeg dopisnika Atina – Posle odluke britanske vlade da zbog porasta broja obolelih u Grčkoj sedam ostrva stavi na „crvenu listu”, turisti u panici napuštaju Lezbos, Tinos, Serifos, Mikonos, Krit, Santorini i Zakontos. Istovremeno, i holandska vlada je grčka ostrva stavila na „narandžasti“ spisak i upozorila svoje državljane da ih po povratku sa letovanja čeka desetodnevni karantin. Nekoliko desetina hiljada britanskih turista – prema pisanju „Dejli mejla” reč je o 60.000 ljudi – dobili su od svoje vlade upozorenje da će, ukoliko u propisanom roku ne napuste Grčku i vrate se u domovinu, morati u karantin. Ovdašnji mediji javljaju da je odmah posle upozorenja britanskog ministra transporta Grandi Spasa na ostrvima počela panika, jurnjava za avionskim kartama, trajektima koji će ih\n11.09.2020 u 15:45\nBritanija postigla trgovinski sporazum s Japanom, prvi posle Bregzita\nLONDON/TOKIO – Velika Britanija je danas postigla s Japanom svoj prvi veliki trgovinski sporazum posle Bregzita, koji je nazvala „istorijskim”, s obzirom na teškoće u pregovorima o trgovini sa najbližim trgovinskim partnerima u Evropskoj uniji. Otkako je formalno napustila EU u januaru, Britanija se fokusirala na pregovore o novim trgovinskim sporazumima sa zemljama širom sveta, ali stručnjaci kažu da je malo verovatno da će oni zameniti gubitak izvoza u EU, ako London ne postigne dogovor sa Briselom, ocenjuje Rojters. „Ovo je istorijski trenutak za Veliku Britaniju i Japan, pošto je to naš prvi veliki trgovinski sporazum nakon Bregzita”, izjavila je britanska ministarka trgovine Liz Trus, prenosi Tanjug. Dodala je da je sporazum dogovoren u rekordnom roku i u izazovnim\n09.09.2020 u 18:35\nEpidemija se ne smiruje u Velikoj Britaniji\nPrema zvaničnim podacima britanske vlade, u Velikoj Britaniji je u poslednja 24 sata registrovano 2.659 novih slučajeva obolelih od kovida-19, skoro 200 više nego dan ranije, ali je zato manji broj smrtnih slučajeva među kovid pacijentima - danas osam, juče čak 32, prenosi Tanjug. Zvanični podaci pokazuju porast broja novozaraženih u poslednjih nekoliko dana, ali je Britanija u poslednje vreme značajno povećala i svoje kapacitete za testiranje, navodi Rojters.\n07.09.2020 u 19:42\nBritanski princ Hari i njegova supruga Megan vratili su 2,7 miliona evra (2,4 miliona funti) javnog novca upotrebljenog za renoviranje kolibe Frogmor, nakon što su potpisali ugovor sa „Netfliksom” o snimanju programa. Koliba Frogmor u Vindzoru je prošle godine postala zvanična rezidencija princa Harija i njegove supruge Megan. Međutim, nakon što su u januaru saopštili da žele da potraže karijere izvan kraljevske porodice, Hari i Megan su izjavili da će vratiti novac utrošen za renoviranje njihovog doma. Portparol para potvrdio je da su Hari i Megan u potpunosti pokrili troškove renoviranja kolibe Frogmor, koja se nalazi u vlasništvu kraljice Elizabete, a koja 'e ostati njihova rezidencija u Velikoj Britaniji, naveo je Rojters prenosi Tanjug.


Narodna banka Srbije preduzela maksimum mera iz svoje nadležnosti\nPovodom poslednjih saopštenja u javnosti kojima se od NBS zahteva donošenje hitnih mera kod kredita u švajcarskim francima podsećamo da je NBS još u februaru 2015. godine, u granicama svojih nadležnosti, donela Odluku o merama za očuvanje stabilnosti finansijskog sistema u vezi sa kreditima indeksiranim u stranoj valuti. Time je NBS u kratkom roku, nakon tada neočekivane odluke Centralne banke Švajcarske da ukine donju granicu deviznog kursa od 1,20 franaka na jedan evro, usvojila rešenja kojima se pomaže građanima da prevaziđu teškoće u otplati kredita u švajcarskim francima.\nNarodna banka Srbije je, sagledavajući sve eventualne mere i predloge rešenja, kao i njihove posledice na finansijsku i ekonomsku stabilnost, propisala četiri modela aneksiranja ugovora o kreditu, a uvažavajući principe pravne sigurnosti, tržišnog poslovanja i odgovornosti svih tržišnih učesnika za preuzete obaveze. Odluka je doneta radi očuvanja i jačanja stabilnosti finansijskog sistema Republike Srbije, adekvatnijeg upravljanja rizicima banaka, kao i radi bolje zaštite korisnika finansijskih usluga, koji su primarno bili pogođeni negativnim posledicama aktuelnih kretanja na međunarodnim deviznim tržištima.\nTačkom 2. Odluke regulisano je i postupanje banaka u vezi sa jednostranim povećanjem neodredivih elemenata promenljive kamatne stope – bez obzira na stranu valutu u kojoj je kredit indeksiran – i to na način da se ukupan iznos novčanih sredstava koji su banke naplatile po ovom osnovu uračuna u prevremenu otplatu kredita. Ovim odredbama postala je obavezna primena preporuke NBS BAN 002/13 od 31. maja 2013. godine, a samo po tom osnovu su banke vratile korisnicima kredita oko 5,13 milijardi dinara. Podsećamo i da je Narodna banka Srbije, svesna situacije sa kojom se suočava deo građana koji su uzeli kredite indeksirane u švajcarskim francima, u maju 2013. godine dala i preporuku bankama (Preporuka BAN 001/13) čiji je cilj bio da se korisnicima kredita indeksiranih u švajcarskim francima u naredne tri godine omogući otplata nižih rata kredita, i to tako da se razlika između svake stvarne i umanjene rate odlaže na period od tri godine i na tako odloženo potraživanje se ne obračunava kamata.\nIstičemo i da su nadležnosti i odgovornosti Narodne banke Srbije precizno definisane. Narodna banka Srbije odgovorna je za stabilnost finansijskog sistema i zaštitu korisnika finansijskih usluga, a kada je u pitanju odluka o aktiviranju hipoteke, nije i ne može da utiče kada će i da li će ona da bude obustavljena.\nNa kraju, na opreznost u postupanju svakako navode i činjenice da su u zemljama u okruženju čija se „gotova“ rešenja nekritički nude, pokrenuti postupci ocene ustavnosti tih rešenja ili međunarodni sudski sporovi kojima je država tužena sa potencijalno nesagledivim posledicama po fiskalni sistem tih država. Zato se, kada se predlažu rešenja za ovakve probleme, mora imati u vidu da su svaka zemlja i okolnosti u njoj različite, da se rešenja ne mogu prepisivati i da se uvek postavlja pitanje ko će snositi troškove pojedinih rešenja, a posledice pogrešnih odluka mogu snositi svi građani Republike Srbije.