Kragujevac dobija NAJSAVREMENIJI PRIVATNI STARAČKI DOM na Balkanu (FOTO) - Dom za starije „Pet zvezdica“\nU Kragujevcu na lokaciji – Košutnjačko brdo krajem ove godine planiran je završetak izgradnje i svečano otvaranje najsavremenijeg privatnog staračkog doma na Balkanu, koji nosi naziv „Pet zvezdica“, u skladu sa standardom usluga koje će pružati svojim korisnicima.\nZbog svog prirodnog okruženja, na rubu Košutnjačke šume, koja se smatra najvećim „plućima grada“ površine od 100 hektara, stiče se utisak kao da objekat nije smešten u gradskoj sredini, ali je opet na dohvat svih gradskih institucija, a na svega 3 kilometra od gradskog jezgra.\nNa parceli od 50 ari planirana je izgradnja objekta od 2.000 metara kvadratnih sa 48 komfornih soba predviđenih za smeštaj 100 korisinika, opremljenih svim potrebnim savremenim medicinskim pomagalima. Iz objekta i uređenog dvorišta moći će da se uživa u nesvakidašnjem panoramskom pogledu ka gradu i živopisnoj okolini. U objektu korisnicima će biti na raspolaganju restoran sa zastakljenom baštom i savremenom kuhinjom, po HACCP standardu, više sala za interakciju, radionice, kao i sala za vežbanje i rehabilitaciju korisnika opremljenom sa najmodernijim uređajima za pružanje fizikalne terapije. Takođe, u dvorištu će, pored uređenog prostora za sedenje na otvorenom, bazena sa slanom vodom za rehabilaticiju, biti dostupan i homeopatski vrt, fontana, staklenik i mini zoo vrt sa egzotičnim vrstama ptica o kojima će brinuti korisnici.\n„Strateški smo odlučili da napravimo saradnju sa švajcarskim kantonom Bazel, putem franšize, i primenimo sve njihove standarde u izgradnji i opremanju objekata, kao i pružanju usluga. Poznato je da su se švajcarske ustanove pokazale kao jedne od vodećih u svetu u oblasti socijalne zaštite i pružanju nege starim licima. Iako je starački dom zbog velikog interesovanja namenjen pre svega stranim i našim korisnicima koji su živeli i radili u inostranstvu, menadžment firme je doneo odluku da 40 mesta bude rezervisano za korisnike iz Srbije„, izjavila je direktora ustanove Marije Đelić.\nPročitajte više na infokg.rs


CRTA :O nama - CRTA\nMi smo CRTA (Centar za istraživanje, transparentnost i odgovornost), nezavisna, nestranačka organizacija civilnog društva posvećena razvoju demokratske kulture i građanskog aktivizma.\nKreiranjem predloga javnih politika, zastupanjem principa odgovornog ponašanja vlasti i državnih institucija i edukacijom građana o njiihovim političkim pravima zalažemo se za uspostavljanje vladavine prava i razvoj demokratskog dijaloga.\nOd 2016. godine bavimo se posmatranjem izbora na nacionalnom i lokalnom nivou. Koordinišemo rad mreže Građani na straži, koja broji više hiljada građana osposobljenih da nadziru regularnost glasanja. Kontinuirana borba za unapređenje uslova za poštene i slobodne izbore je kičma svih naših aktivnosti.\nIstinomer predizborne debate 2012\nIstraživanje “Učešće građana u demokratskim procesima 2014”\nLokalni izbori u 4 opštine\nCrta posmatračka misija organizovala je posmatranje rada biračkih odbora na svih 43 biračkih mesta u opštini Lučani dok su u preostale tri opštine mobilni timovi pratili dešavanja tokom izbornog dana.\n#IzboriLučani – Crta podnela krivične prijave\nCrta je podnela krivične prijave zbog zloupotrebe položaja protiv odgovornih lica u 11 javnih organa i preduzeća čija su vozila bila prisutna u Lučanima tokom lokalnih izbora održanih 16. decembra 2018. godine.\nRast podrške za demokratiju\nGlavni nalazi istraživanja “Učešće građana u demokratskim procesima 2018”, koje je Crta sprovela šestu godinu za redom, ukazuje na sistematski trend rasta podrške demokratiji kao najboljem sistemu za Srbiju a pad podrške politici „čvrste ruke“.\nCrta je sa više od 80 partnerskih organizacija pokrenula kampanju za odbranu prava javnosti da zna “Srbija do informacija”. Cilj je bio da se spreči usvajanje izmena Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja koje su ukazivale na nameru države da javnosti oteža uvid u rad javnih institucija.\nCRTA je ustanovila priznanje “Hrabri glas” kao posvetu onima koji ne odustaju, koji se svojim hrabrim glasom bore za prava građana, koji u doba opšte apatije i nepoverenja, veruju u promene i rade na tome da se one dogode. Dobitnik novoustanovljenog priznanja za 2018. godinu bila je inicijativa „Ne damo niški aerodrom“.\nSedmo istraživanje “Učešće građana u demokratskim procesima”\nPraćenje stavova građana o demokratskim procesima u Srbiji i učešću građana u tim procesima tokom sedam godina ovog istraživanja, pokazuje sliku kojoj su u većoj meri svojstvena nesistematska variranja iz godine u godinu, nego sistematski pomaci bilo u pozitivnom ili negativnom smeru.\nPovodom Međunarodnog dana demokratije Crta je sa mrežom partnera organizovala Festival demokratije pod sloganom “Nema povlačenja” po ugledu na slične festivale širom sveta koji slave demokratske vrednosti a kao odgovor na sve veći broj izazova i pretnji s kojima se demokratija suočava.\nMeđustranački dijalog o izbornim uslovima – vol 1\nKao organizacija koja se zalaže za slobodne i poštene izbore, Crta je izradila set preporuka za unapređenje izbornih uslova koje je u svojstvu eksperta predstavila i učesnicima međustranačkog dijaloga koji je organizovan na Fakultetu političkih nauka.\n10 godina Istinomera\nIstinomer, prvi fact-checking portal u regionu koji je pokrenula Crta, proslavio je svojih jubilarnih 10 godina rada uz obećanje da će još žustrije i posvećenije braniti istinu i da neće odustati od borbe protiv laži.\nHrabri glas koji nas pokreće\nPriznanje “Hrabri glas” za 2019. godinu Crta je dodelila Mariji Lukić koja je dokazala da se vredi boriti iako se protivnik čini mnogo jačim. Ovo priznanje Crta dodeljuje onima koji ne odustaju, koji se svojim hrabrim glasom bore za prava građana, koji u doba opšte apatije i nepoverenja, veruju u promene i rade na tome da se one dogode.\nDemokratija drhti od straha\nNajlošiji izborni proces\nCrta je, po međunardonim standardima, pratila kvalitet celokupanog procesa za parlamentarne izbore 2020. godine i ocenila da su po kvalitetu i izbornog dana i, u još većoj meri, celokupnog izbornog procesa, to bili najlošiji izbori koje je Crta do sada posmatrala.\nZvanična saradnja Istinomera i Fejsbuka\nIstinomer je, uz agenciju Frans Pres (AFP) postao zvaničan partner Fejsbuku za Srbiju u suzbijanju dezinformacija na ovoj društvenoj mreži. Istinomer svakodnevno proverava sadržaj, i raztokriva lažne vesti i informacije na srpskom jeziku koje se objavljuju na ovoj platformi.\nIzbori su iza ugla\nImajuću da građane Srbije uskoro očekuje novi izborni ciklus, Crta je izradila dodatne preporuke za unapređenje izbornih uslova.\nČetvrtina građana zainteresovana za politiku\nJedini politički angažman u kome bi učestvovala većina građana je glasanje na izborima. Više od 90 procenata građana u poslednjih godinu dana nije preduzelo niti učestvovalo u bilo kakvoj akciji ili inicijativi u vezi sa rešavanje nekog problema u lokalnoj zajednici pokazalo je istraživanje “Učešće građana u demokratskim procesima Srbije 2020”\nHrabri glas 2020 – Uzbunjivač iz Krušika\nCrta je priznanje “Hrabri glas” za građansku hrabrost i aktivizam za 2020. godinu dodelila uzbunjivaču iz valjevske fabrike “Krušik” Aleksandru Obradoviću.\nKampanja “Istinomer ili poligraf”\nPovodom Međunarodnog dana provere činjenica, Crtina fact-checking inicijativa Istinomer pokrenula je kampanju “Istinomer ili poligraf” kako bi se ukazala na značaj istinitih i proverenih informacija u moru lažnih vesti i dezinformacija.\nKampanja “Ipak se nadamo”\nNegde između redova i redova izveštaja o stanju demokratije, ispunjenih statistikama i hladnom terminologijom, sakrivene ostaju razne životne drame onih koji su, u strahu od goreg, zaboravili nadu. Zbog toga se Crta javnosti sada obratila kampanjom koja govori jezikom emocije.\nNominacija IFCN za Nobelovu nagradu za mir\nGlobalna mreža fektčekera (IFCN), kojoj priprada i Istinomer, nominovana je za Nobelovu nagradu za mir. Iako je reč tek o nominaciji, ovo je važna potvrda značaja rada fekt-čekera širom sveta koji se i pored čestog suočavanja sa pretnjama i napadima bore protiv dezinformacija.\nIako Srbija poseduje formalne karakteristike demokratije, ona to tokom protekle decenije u praksi prestaje da bude i danas ne ispunjava uslove da bude ocenjena kao demokratsko društvo, zaključak je Crtine studije “Podrivanje demokratije”.\nCrtino priznanje “Hrabri glas” još jednom uzbunjivaču\nUzbunjivač Milenko Jovanović, koji se, braneći profesionalni integritet, a time i javni interes, usprotivio odluci direktora Agencije za zaštitu životne sredine nakon čega je dobio otkaz, dobitnik je Crtinog priznanja “Hrabri glas” za 2021. godinu.\nKampanja “Građani imaju moć”\nSa ciljem da pruži podršku svim onim pojednicima i grupama koji su spremni da se aktiviraju kada je javni interes narušen, Crta je pokrenula kampanju “Građani imaju moć”.\nCrta u borbi za bolje izborne zakone\nPosle skoro 3 decenije, menjaju se izborni zakoni. Crta je učestvovala i u javnoj raspravi i poslala predlog amandmana narodnim poslanicima u cilju zaštite javnog interesa.\n#Izbori 2022 – Formirana Posmatračka misija\nČetiri meseca pre raspisivanja #Izbori2022, Crta je formirala posmatračku misiju i započela posmatranje perioda pre početka zvanične predizborne kampanje. Posebnu pažnju u ovom periodu Crta je posvetila najavljenim izmenama izbornih pravila i procedura koje su proistekle iz dva međustranačka dijaloga.\nIstraživanje “Stavovi građana u učešću u demokratskim procesima 2021”\nRezultati istraživanja pokazuju rast podrške za demokratiju (54% građana se uglavnom ili u potpunosti slaže sa tvrdnjom da je demokratija najbolji politički sistem za našu zemlju, u odnosu na nešto manje od polovine njih koji su se slagali s time u aprilu 2021).\nCrta je pratila i kampanju i referendumski dan o izmena Ustava u oblasti pravosuđa i ocenila da su nepravilnosti zabeležene na dan referenduma razlog za brigu pred predstojeće izbore.\n#Izbori2022 – Kampanja pre kampanje\nKao domaća posmatračka misija, Crta je, u svom izveštaju, ocenila da su period koji je prethodio raspisivanju izbora 2022. godine obležile masovne zloupotrebe i izrazita neravnopravnost učesnika.\nKampanja “Zato, glasaj”\nUoči izbora 2022. godine Crta je pokrenula kampanju “Zato, glasaj!” kako bi pozvala građane Srbije da u što većem broju izađu na predstojeće izbore i da slobodno izraze svoju volju, glasajući po sopstvenoj savesti.\nKampanja “Glasaj, mladi prijatelju”\nCrta je lansirala kampanju “Glasaj, mladi prijatelju” za motivaciju mladih da iskoriste svoje biračko pravo i izađu na izbore 2022. godine.\nCrta pruža podršku drugim OCD\nU cilju podrške široj borbi za demokratiju i inicijativama usmerenim na odbranu javnog interesa, CRTA je pokrenula program razvoja kapaciteta, veština, kao i resursa organizacija civilnog društva, u oblastima demokratske kulture, vladavine prava, borbe protiv korupcije, medijskih sloboda, unapređenja odgovornosti i transparentnosti vlasti.\nCRTA okuplja trenere/ice sa sertifikatom NDI (Nacionalni demokratski institut), specijalizovane u oblastima razvoja organizacionih kapaciteta, političkih veština i strategija i taktika javnog zagovaranja. Iza naših trenera/ica je više od 500 treninga na kojima je nove veštine steklo više od 6000 polaznika/ca, uglavnom iz redova nevladinih organizacija i demokratski orijentisanih političkih partija.\nKreiranje i produkcija kampanja\nCRTA pod svojim okriljem ima tim iskusnih profesionalaca na polju integrisanih komunikacija koji, u saradnji s mrežom spoljnih saradnika, radi na strateškom i kreativnom razvoju i produkciji kampanja i medijskih proizvoda za online i offline sferu.\nU istraživačkom radu fokusirani smo na pitanja razvoja demokratije, parlamentarizma i parlamentarnih procedura, transparentnosti rada i otvorenosti institucija i odgovornosti nosilaca javnih funkcija. Na osnovu nalaza istraživanja pravimo preporuke za unapređenje rada institucija i strategije javnog zagovaranja.\nU najkraćem, naš zadatak je da pokrećemo građane kako bismo zajedno popravljali državu i jačali društvo.\nUpoznaj naš tim i saradnike\nAKTUELNI PARTNERI\tRANIJI PARTNERI\nCRTA je 2018. godine dobila Democracy Defender Award, koju na globalnom nivou dodeljuje OEBS, za izuzetan doprinos promociji demokratije i odbrani ljudskih prava.\nProfesionalni i slobodni mediji imaju ključni značaj za razvoj demokratije i zato ih vidimo kao važne partnere. Uvek smo otvoreni za saradnju s redakcijama zainteresovanim za teme iz polja našeg delovanja.\npogledaj medijsku arhivu


Direktor zatvora u Spužu pred smjenom zbog samoubistva zatvorenika i izvještaja o radu - Press Online Portal\nPress / Vijesti / Direktor zatvora u Spužu pred smjenom zbog samoubistva zatvorenika i izvještaja o radu\nDirektor Uprave za izvršenje krivičnih sankcija u Spužu (UIKS) Milan Tomić pred smjenom je zbog mišljenja Ombudsmana o samoubistvu zatvorenika i zato što Ministarstvu pravde nije predao godišnji Izvještaj o radu u predviđenom roku.\nPrema podacima portala PRESS, 14 marta ove godine zamjenica Zaštitnika ljudskih prava i sloboda Crne Gore Mirjana Radović dala je Mišljenje na osnovu pritužbe brata zatvorenika, koji je izvršio samoubistvo u Kliničkom centru Crne Gore (KCCG).\nIstakao je da je njegovom bratu povrijeđeno pravo na život i da su ga premještali iz neuslovne samice u samicu iako se žalio na bol u želucu i pritisak, a bio je i lošeg psihičkog stanja. Takođe, dodao je da mu brat nije imao adekvatnu zdravstvenu zaštitu.\nU dokumentu Ombudsmana piše i da su osobi koja se žalila čudne okolnosti pod kojima je nastradao njegov brat za koga mu je rečeno da je izvršio samoubistvo skokom sa četvrtog sprata bolnice i da po njegovim navodima i navodima zatvorenika sa takvim zdravstvenim stanjem nije mogao da gurne komandira, otvori prozor i skoči sa četvrtog sprata.\nRadović je konstatovala propust UIKS-a, jer nakon samoubistva zatvorenika nije sprovedeno ispitivanje u cilju rekonstrukcije događaja koji su doveli do suicida. Takođe, nije sproveden ni disciplinski postupak protiv službenika, koji su čuvali zatvorenika koji je izvršio samoubistvo.\nKonstatovala je i različite ljekarske izvještaje kad su u pitanju suicidalne misli zatvorenika i sklonost ka povređivanju.\nShodno Zakonu o državnim službenicima i namještenicima, direktor ZIKS-a može biti smijenjen ako ne preda Ministarstvu godišnji izvještaj o stanju u organu u predviđenom roku, ili ako u tom izvještaju postoje nepravilnosti u radu. Ministar može od Vlade da zatražiti smjenu.\nPrema tvrdnjama upučenih, na osnovu izvještaja Ombudsmana i nepredavanja Godišnjeg izvještaja o radu u predvišenom roku, smjena Tomića mogla bi biti inicirana i opravdana.\nMilan TomićMirjana RadovićOmbudsmanSamoubistvo zatvorenikaUIKS


Bandalovski: "Vreme je da se revanširamo Zvezdi" - Sportske.net\nBandalovski: "Vreme je da se revanširamo Zvezdi"\nBugarski internacionalac Ivan Bandalovski uveren je da će Partizan u plej-ofu uspeti da se revanšira "večitom rivalu" na dva poraza koje mu je naneo u dosadašnjem toku Superlige.\nUkrštanja u plej-ofu, Partizan kod Zvezde za dve nedelje!?Partizan poručio Žiletovoj porodici: "Idite, ako niste srećni u Srbiji"ZA PUNIJE DŽEPOVE - Crno-beli u subotu imaju ekstra motiv!Partizan - Od leta ''paklena konkurencija'' na poziciji štopera?HET-TRIK bivšeg napadača Partizana! Još da je tako i u crno-belom dresu...\nFudbaleri Partizana vraćaju se uobičajenim obavezama nakon završetka reprezentativne pauze, a bugarski internacionalac Ivan Bandalovski imao je nešto više slobodnog vremena pošto ga selektor nije pozvao za provere sa Portugalom i Makedonijom.\n"Pričaću sa selektorom, u prijateljskim utakmicama protiv Portugalije i Makedonije hteo je da isproba neke nove igrače. Osam godina igram za reprezentaciju, imam i dalje mesta" objasnio je Bandalovski.\nDesni bek crno-belih fokusiran je na ono što sledi, a to je završnica domaćeg šampionata i borba za trofej u nacionalnom Kupu.\n"Možemo da pobedimo sve ekipe u Srbiji. Protiv Spartaka nismo imali ni sreće, uprkos tome što smo uputili više od 20 šuteva u gol. Velika nam je želja da osvojimo kup, jedva čekamo revanš u Subotici" ističe Bandalovski.\nU poslednjoj prvenstvenoj utakmici pred odlazak na pauzu Bugarin je imao tu nesreću da postigne autogol u prvom minutu malog gradskog derbija sa Čukaričkim ali su crno-beli na kraju ipak slavili.\n"Božinov nije spasao samo mene, već celu ekipu. Posao mu je da daje golove, odličan je igrač, očekujem da i u nastavku sezone često bude strelac. Drago mi je što smo se revanširali Čukaričkom za dva uzastopna poraza, svi se nadamo da ćemo tako i Zvezdi, ima još jedan večiti derbi" zaključuje Bandalovski.\nNarednu utakmicu u domaćem šampionatu Partizan igra 2. aprila od 16 časova protiv Radnika iz Surdulice, a do kraja ligaškog dela sezone odmeriće snage sa Javor Matisom u Ivanjici i lučanskom Mladosti na domaćem terenu.


Peti sastanak Odbora za stabilizaciju i pridruživanje (SP) između Bosne i Hercegovine i Evropske unije održan je online 26. novembra 2020. godine u Sarajevu. Sastankom su kopredsjedavali Edin Dilberović, direktor Direkcije za evropske integracije i Michela Matuella, šefica Odjela za Albaniju i Bosnu i Hercegovinu u Generalnoj direkciji Evropske komisije za susjedstvo i pregovore o proširenju.\nOdbor za stabilizaciju i pridruživanje se osvrnuo i na najvažnije događaje u protekloj godini u oblastima demokratije, temeljnih prava i reforme javne uprave (politički kriteriji), kao i na ekonomske kriterije. Na sastanku se razgovaralo i o približavanju Bosne i Hercegovine pravnoj stečevini EU u većini područja koja su obuhvaćena Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), poput trgovine, poljoprivrede i ribarstva, industrije i unutrašnjeg tržišta, inovacija i kulture, informacijskog društva, socijalne politike, transporta, energije, okoliša i klimatskih promjena. Razmatrano je i provođenje finansijske pomoći EU.\nOd strane Evropske unije je konstatovano da je Bosna i Hercegovina postigla ograničen napredak u ispunjavanju ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije iz 2019. godine o zahtjevu BiH za članstvo u EU. Također je pozitivno naglašeno da su posljednjih mjeseci poduzeti pozitivni koraci u cilju rješavanja nekih od ključnih prioriteta iz Mišljenja, uključujući zakonodavne izmjene koje omogućavaju održavanje lokalnih izbora u Mostaru.\nDvije strane razgovarale su o tome da se očekuje veći napredak u reformama, posebno kada se radi o vladavini prava. Do usvajanja novog zakona o VSTV-u i zakona o sudovima BiH, Bosna i Hercegovina bi trebala brzo uvesti ciljane izmjene kako bi se osigurala efikasna provjera imovinskih kartona sudija, tužilaca i članova VSTV-a. Integritet i odgovornost su ključni za vraćanje povjerenja građana u pravosudni sistem, kao što je istaknuto na nedavnoj javnoj debati „Pravo na pravdu“ održanoj 24. novembra 2020. Afere u vezi sa nabavkama vezane za pandemiju COVID-19 također su pokazali hitnu potrebu za zakonodavstvom u oblasti javnih nabavki i sukoba interesa koje je u skladu sa evropskim standardima. Potrebno je ojačati i saradnju s Europolom i Frontexom. Što se tiče migracija, Bosna i Hercegovina treba hitno poduzeti mjere kako bi se izbjegla humanitarna kriza; EU je spremna da pruži podršku.\nDelegacija EU je naglasila da Bosna i Hercegovina treba razviti zajednički akcioni plan socio-ekonomskih reformi; potrebna je puna koordinacija među rukovodiocima kako bi se dao odgovor na ekonomske posljedice pandemije COVID-19. EU je ponudila makrofinansijsku pomoć u vidu zajma od 250 miliona eura kako bi podržala strukturne reforme.\nDelegacija EU je podsjetila da bi Bosna i Hercegovina trebala nastaviti poboljšavati svoju usklađenost sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU. Trebala bi nastaviti s regionalnom saradnjom obzirom na uspostavljanje zajedničkog regionalnog tržišta za Zapadni Balkan, kako je najavljeno na samitu u Sofiji u novembru 2020. godine, radi podsticanja ekonomskog rasta. Ova inicijativa također uključuje regionalni sporazum o putovanju sa ličnim kartama na Zapadnom Balkanu.\nDelegacija EU naglasila je i da bi Bosna i Hercegovina trebala finalizirati pristupanje Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO) i povući mjere za preferencijalni tretman bh. ponuđača u javnim ugovorima, a koje nisu u skladu sa SSP-om. Trebalo bi ubrzati mjere za povezivanje i ulaganja u infrastrukturu, kao i usklađivanje s pravnom stečevinom EU o okolišu kako je predviđeno Zelenom agendom za Zapadni Balkan. Delegacija EU je još jednom naglasila svoju čvrstu opredijeljenost procesu evropskih integracija Bosne i Hercegovine, te potvrdila svoju podršku tehničkom i finansijskom pomoći, kako je istaknuto u Ekonomskom i investicijskom planu predstavljenom u oktobru 2020. godine.\nUsaglašena je agenda sljedećeg ciklusa sastanaka pododbora na kojima će se detaljnije razgovarati o izazovima harmonizacije zakona i jačanju kapaciteta u svim oblastima iz Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju.


pink.rs | MALI ZA PINK: Ostvaren suficit od 32,2 milijarde dinara - Srbija je potpuno finansijski stabilna (VIDEO)\n- Eksluzivna vest je da smo kraj 2018. godine dočekali sa suficitom od 32,2 milijardi dinara, a to nam je više od 60 milijardi dinara više novca nego što smo planirali. Treću godinu za redom imamo višak u budžetu. To samo pokazuje kako smo na pravi način shvatili našu obavezu prema građanjima Srbije, da vodimo računa o svakom dinaru i to nam je osnova za dalje povećanje privrednog rasta i životnog standarda, plata i penzija - rekao je Siniša Mali, za Novo jutro TV Pink.\nOn je rekao i da Srbija u 2019. godinu ulazi sa projekcijom privrednog rasta od 3,5 odsto, dok je u naredne tri godine prosečna stopa rasta projektovana na 3,8 odsto, što je konzervativan plan, ali bolje i tako, pa da, kada se ostvari veći rast, dodatni novac uložimo u rast naše ekonomije.\nMinistar finansija se osvrnuo na glavne ekonomske pokazatelje koji govore u prilog tome da se Srbija danas svrstava među vodećim ekonomijama u Evropi. To su pre svega, pored suficita, rast bruto domaćeg proizvoda (BDP), smanjenje javnog duga kao i nezaposlenosti.\n- Prethodnu godinu završavamo sa stopom rasta od 4,4 odsto i to nas svrstava među pet ili šest najbržih ekonomija, videćemo tačno kada se objavi evropska statistika. U 2013. godini stopa nezaposlenosti je bila 25 odsto, a sada je oko 11 odsto. To je dobar rezultat ali nismo zadovoljni i radimo na otvaranju novih fabrika i radnih mesta kako bi se stopa nezaposlenosti spustila na ispod deset odsto. Želja nam je da svako u Srbiji nađe posao i dostignemo standard EU - kazao je Mali i dodao:\n- Kada je reč o javnom dugu, 1. januara 2019. godine, njegovo učešće u BDP-u je 50, 1 odsto, a možda je i na ispod 50 odsto jer je u toku vraćanje dugova. Od prezadužene zemlje, na ivici bankrota, koja nije mogla da vraća svoje dugove i čiji je javni dug bio preko 75 odsto, mi smo sada došli na 50 odsto. To je neverovatan rezultat - ocenio je Mali.\n- Srbija je sada finansijski stabilna zemlja, vraćamo redovno dugove i to nam je bila osnova za budžet za 2019 i to pokazuje osnovne principe odgovorne fiskalne politike koju vodimo - rekao je on.\n- Raduje me i činjenica što je rast prisutan u gotovo svim privrednim granama – u građevini, poljoprivredi, prehrambenoj industriji... Diverzifikovali smo rast na pravi način i možemo da očekujemo rezultate u budućnosti - dodao je ministar Mali.\nOd najvažnijih događaja u privredi protekle godine ministar finansija je naveo pronalazak kineskog srateškog partnera „Ziđin“ za RTB Bor i dolazak koncesionara „Vansi“.\n- Raduje me što smo pronašli partnera za RTB Bor koji će u narednih par godina investirati 1,5 milijardi dolara. Možete zamisliti šta to znači za istočnu Srbiju. Ta investicija, zajedno sa koncesijom Aerodroma su najvažnije transkacije koje su se dogodile u 2018. godini - rekao je Mali.\nMinistar finansija se osvrnuo i na najave o dolasku nove ekonomske krize, ističući da je veoma važno ispratiti dešavanja na svetskim tržištima i izbeći moguće šokove koje takve ekonomske neizvesnosti donose.\n- Svakodnevno pratimo što se dešava sa finansijskim tržištima. Svaki skok i razna dešavanja bilo da je to trgovinski rat između Kine i Amerike ili je izborni proces u evropskom parlamentu, trgovinski rat sa Kosovom, sve to može utiče na perfomanse ekonomije. Ključna stvar je da izbegnemo rizike koje takva vrsta šokova donose. Tu mislim na činjenicu da mi vraćamo stare dugove a ako vam se usporavaju stope rasta a imate kao posledicu krize da se podižu kamatne stope. Sada su kamatne stope još uvek niske i vraćamo brže dugove, nego što se zadužujemo - objašnjava ministar.\n- Usred smo reformskog procesa. Važno je da sa MMF to pratimo. Rezultati u 2018. godini daju nam za pravo da budemo zadovoljni a sa druge strane da budemo odgoorni da rezultat ponovimo. Za ovu godinu je ključna reforma javne uprave, javnih preduzeća, Poreske uprave, borba protiv sive ekonomije - rekao je Mali.\n- To je rekord u regionu, osnova za dalje smanjenje nezaposlenosti. Na svakom koraku se otvaraju nove fabrike, to je dobro, tu dajemo za pravo ljudima da kažu da će ostati u Srbiji i da se borimo za povećanje plata i životnog standarda. Budžet je uravnotežen i realan, imamo kontrolu duga, stabilne stope rasta, sada se bavimo reformama koje treba da sprovedemo do kraja kako bi mogli da kažemo da imamo konkurentnu i atraktivnu privredu - zaključio je ministar Mali.


CRVENI KRST KRUŠEVAC OBELEŽIO SVETSKI DAN BORBE PROTIV TRGOVINE LJUDIMA - Jefimija TV, Kruševac\nCRVENI KRST KRUŠEVAC OBELEŽIO SVETSKI DAN BORBE PROTIV TRGOVINE LJUDIMA\nCrveni krst Kruševac obeležio je danas Svetski dan borbe protiv trgovine ljudima akcijom „Bezbedna zona“, koja će se realizovati u okviru projekta „Stop trgovini ljudima“, uz podršku Grada Kruševca.\nRezolucijom Generalne skupštine Ujedinjenih nacija 30. jul je ustanovljen kao svetski dan borbe protiv trgovine ljudima u cilju podizanja svesti o ovom problemu u globalnoj javnosti. Trgovina ljudima je globalan problem i jedan od najperfidnijih oblika kriminala na svetu koji utiče na život miliona ljudi širom sveta i oduzima im njihovo dostojanstvo. Prema postojećim analizama identifikovanih slučajeva trgovine ljudima, potencijalni trgovci ljudima mogu biti: partneri/članovi porodice, makroi, vlasnici javnih kuća i menadžeri salona za masaže, posrednici u nalaženju poslova, vlasnici fabrika i korporacija, bande i kriminalne mreže i ostali. Široki spektar kriminalaca, uključujući makroe pojedince, porodične organizacije, male firme, kriminalne mreže i internacionalne kriminalne organizacije mogu biti trgovci ljudima Žrtve trgovine ljudima mogu biti žene, deca i muškarci prisiljeni, prevareni ili navedeni na prostituciju, kao i bilo koji drugi oblik rada ili usluga, kao što su recimo radnice/i držani u kućama ili na farmama prisiljeni da rade protiv svoje volje.\nIspred svojih prostorija Crveni krst Kruševac povodom Svetskog dana borbe protiv trgovine ljudima sproveo je akciju „Bezbedna zona“. Tokom akcije volonteri Crvenog krsta Kruševac su ispred svojih prostorija informisali i edukovali mlade sugrađane o ovom problemu i opasnosti od trgovine ljudima, koja je prisutna i u našem društvu, kao i o preventivnim merama zaštite. Akcija Crvenog krsta „Bezbedna zona“, realizuje se u okviru projekta „Stop trgovini ljudima“, uz podršku Grada Kruševca kroz implemetaciju Lokalnog akcionog plana za mlade.\nPrema podacima Ujedinjenih nacija oko 600.000 žena, dece i muškaraca svake godine se nađe u lancu trgovine ljudima.. Borba protiv trgovine ljudima nije odgovornost samo organa vlasti. Svako može da pomogne rešavanju ovog zločina tako što će pokrenuti lavinu malih, ali značajnih akcija koje pružaju nadu i pomoć.\nPrethodno: OGNJENA MARIJA, SESTRA SVETOG ILIJE I SVETOG PANTELEJMONA\nSledeće: PLANOM GENERALNE REGULACIJE OBUHVAĆENA I IZGRADNJA SKIJALIŠTA NA JASTREPCU


Marinika Tepić, sada potpredsednica Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa, 2016. godine u Skupštini Republike Srbije hvalila je evropski put Vlade Srbije, a čiji je predsednik tada bio Aleksandar Vučić.\nOna je tada bila i predsednik Odbora za evropske integracije.\n- Drago mi je da je velika i dominantna većina pripadnika, kako opozicije, tako i pozicije, neupitno opredeljenja za aktivnosti i promene koje su vezane za evrointegracijski proces Republike Srbije i da u tom smislu i na nivou našeg Odbora za evropske integracije imamo zaista jednu snažnu i volju i raspoloženje, a nadam se u saradnji sa strukom i znanje da spremno uđemo u dalji proces - rekla je Marinika Tepić u Skupštini Srbije 2016. godine.\nOna je rekla da bi zatvaranje poglavlja pregovora sa EU 25 i 26 bilo izuzetno značajno i da bi to dalo dodatni legitimitet čitavoj politici pridruživanja EU Vlade Srbije.\nMarinika Tepić je tada pohvalila to što je tadašnja Vlada Srbije izabrana sa prvom tačkom prioriteta - pridruživanje EU, kao i ekspoze tadašnjeg mandatara Aleksandra Vučića na tu temu.\nPodsećamo, u tom skupštinskom sazivu Marinika Tepić je napustila stranku LSV, ali nije vratila mandat stranci, već je prešla u Novu stranku Zorana Živkovića i zadržala mandat.\nAleksandar Vučić Dragan Đilas opozicija Marinika Tepić Stranka slobode i pravde


Očišćene sve beogradske ulice | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Očišćene sve beogradske ulice\nBEOGRAD - Zbog snega sve dežurne ekipe Zimske službe Javnog komunalnog preduzeća "Beograd-put" su na terenu, posipaju so i čiste saobraćajnice. Tako će biti tokom celog dana, a pošto se za vikend prognozira pad temperature, posebno će se voditi računa o mogućoj poledici.\nPrema rečima Časlava Jovanovića, glavnog inženjera Zimske službe Javnog komunalnog preduzeća "Beograd-put", oko sedam sati ujutro sneg je počeo da jače da pada, ali su sve ulice i prvog i drugog prioriteta očišćene.\n- Na ulicama u gradu trenutno je 56 kamiona i 26 multikara, a za čišćenje snega i posipanje soli i rizle na regionalnim putevima angažovano je 22 vozila - kazao je za Beoinfo Jovanović.\nPune smene dežuraće na ulicama i po potrebi čistiti saobraćajnice. Prema najavama meteorologa, veće padavine mogu se očekivati tokom čitavog dana, a naročito u subotu.\nMilan Marić, koordinator operative u JKP "Gradska čistoća", kaže da 470 radnika ovog gradskog preduzeća posipa so.\nRadnici "Čistoće" zaduženi su za čišćenje autobuskih stajališta, trotoara širih od pet metara, podzemnih prolaza, stepeništa, pasarela i pešačkih prelaza.\nIz JKP "Zelenilo - Beograd" saopštavaju da je na terenu od 6 sati ujutru angažovano 137 radnika i 11 traktora različitih tipova. Za dane vikenda, u slučaju većih padavina iz "Zelenila" najavljuju angažovanje 350 radnika sa potrebnom mehanizacijom.


Srbija vakcinisala 11,3 odsto stanovnika - Ekonomske Vesti\nSrbija vakcinisala 11,3 odsto stanovnika\n17. feb. 2021 17. feb. 2021 Andrija Matić 0 Comments\nPrema podacima koje prenosi ruski list Komersant, Srbija je dosad vakcinisala 783.161 ljudi ili 11,3 odsto stanovništva.\nPremijerka Srbije je u intervjuu CNN-u izrazila nadu da će se Srbija uskoro, po tom procentu, sa sadašnjeg 7. mesta popeti na 6. i 5. mesto i zaista Srbija malo zaostaje za SAD koje su na 6. mestu sa 11,6 odsto vakcinisanih stanovnika.\nNa 5. mestu je Bahrein sa 12,7 odsto vakcinisanih, a na 4. mestu Sejšelska ostrva sa 18,6 odsto.\nNa trećem mestu je Velika Britanija sa 22,6 odsto vakcinisanih, a na drugom Izrael sa 42,8 odsto.\nIzrael su sa 1. mesta istisnuli Ujedinjeni Arapski Emirati sa 43,2 odsto vakcinisanih.\nU svetu se za vakcinaciju protiv Covid-19 koriste sledeće vakcine: BioNTech/Pfizer, Moderna, AstraZeneka/Oxford, Bharat Biotech, Sputnjik V, EpiVakKorona (samo u Rusiji), Sinopharm, Sinovac, CanSino (samo u kineskoj vojsci).\nU Srbiji se vakcinacija vrši kineskom vakcinom Sinopharm (isporučeno dosad 1,5 miliona), ruskom vakcinom Sputnjik V (oko 92.400 doza) i američko-nemačkom vakcinom Pfizer (oko 40.950 doza) . Sve dosad isporučene vakcine Srbija je ugovorila direktno s proizvodjačima.\n← Beroš: Hrvatska i Rusija se dogovorile oko vakcine\nDeda Mraz iz Srbije: Na podgorički aerodrom danas stiže 2.000 vakcina →


Britanski list piše da je od kraja februara ukrajinski izvoz pšenice primetno smanjen zbog usložnjavanja procesa izvoza žitarica. Prema njegovim rečima, više od 20 miliona tona ukrajinske pšenice truli u silosima i trgovačkim brodovima širom zemlje. Ovo ima ozbiljan uticaj na ekonomiju zemlje, s obzirom da prehrambeni i poljoprivredni sektor čini 10% ukrajinskog BDP -a.\nKijev je, podseća se u članku, peti najveći izvoznik pšenice, a cena žita od početka godine je već porasla za 60%, približavajući se rekordnom nivou. Istovremeno, Rusija – glavni svetski izvoznik pšenice – popunjava prazninu prodajom ne samo više robe, već i po višoj ceni, ističe autor.\nPrema rečima Nabila Msedija, izvršnog direktora kompanije za istraživanje poljoprivrednog tržišta AgFlov, pre operacije izvoz ukrajinske pšenice i kukuruza je rastao, dok je ruski izvoz opadao. Ipak, u aprilu je izvoz pšenice iz Ukrajine opao za 32 odsto u odnosu na april 2021. godine, dok je izvoz iz Rusije, naprotiv, povećan za 18 odsto. Kompanija procenjuje da je ruski prihod od poreza na izvoz pšenice ove sezone iznosio 1,9 milijardi dolara.\n- Gubitak ukrajinskog izvoza se skoro u potpunosti poklapa sa rastom ruskog izvoza. Stoga se ovo može prilično precizno protumačiti kao guranje trgovinskog konkurenta u drugi plan, rekao je Mseddi.\nPrema Tajmsu, Rusija i Ukrajina imaju mnogo zajedničkih izvoznih partnera, uglavnom u severnoj Africi i na Bliskom istoku. Suočeni sa mogućnošću nestašice hrane, mnogi od njih se obraćaju Rusiji da nadoknade nestašicu.\nRusija je ranije više puta naglašavala da je zaoštravanje globalne prehrambene krize koja se razvija kao posledica uvođenja sankcija. Istovremeno, prema prognozama, u Rusiji se očekuje dobra žetva žitarica .\nRusija izvoz žitarica rat u Ukrajini pšenica\nNIKO NIKADA NIJE VIDEO GROB PRINCEZE DAJANE: Obožavana i pražena za života, skrivena od javnosti u smrti (FOTO/VIDEO)


objavio sandzaklive 17. Aprila 2022., 10:55\nNeki izveštaji su prošle nedelje počeli da kruže društvenim mrežama da su nad stanovnicima opkoljenog grada Mariupolja korišćene “otrovne supstance”.\n“U selu Bilka pronašli smo ostatke hemijskog oružja – sarina i drugih supstanci. Otkrili smo ampule. Služba bezbednosti Ukrajine trenutno radi na tome”, rekao je on. Gardijan koji je preneo vest, nije mogao da potvrdi ove tvrdnje. Ukrajinski predsednik Volodimir Zelenski je prošle nedelje upozorio da Rusija priprema “novu fazu terora” koja bi mogla da uključi upotrebu hemijskog oružja u Ukrajini.\nNeki izveštaji su prošle nedelje počeli da kruže društvenim mrežama da su nad stanovnicima opkoljenog grada Mariupolja korišćene “otrovne supstance” koja izazivaju respiratorne probleme, ali ovo nije moglo biti potvrđeno, a stručnjaci su izrazili skepticizam prema tvrdnjama da je korišćeno hemijsko oružje.\nProšle nedelje, Liz Trus, britanska ministarka spoljnih poslova, rekla je da Velika Britanija hitno istražuje navode o hemijskom oružju, dok je portparol Pentagona rekao da su izveštaji “duboko zabrinjavajući, ako su istiniti”.\nMedvedčukova supruga moli Putina da pomogne njenom mužu…SvijetViktor Medvedčuk je dao saglasnost za razmjenu i izručenje Ruskoj Federaciji u slučaju da ukrajinska i ruska strana postignu dogovor, navela je Marčen…\nPedofil naručio ubistvo deteta i majkeSvijetPedofil koji je naručio ubistvo dečaka kog je silovao je osuđen na zatvorsku kaznu. Izvor: Policija Misurija Pedofil iz američke države Misuri osuđen …


Petković: Želimo normalizaciju odnosa sa Prištinom ali za dijalog je potrebno dvoje - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković: Želimo normalizaciju odnosa sa Prištinom ali za dijalog je potrebno dvoje\n21. februar 2022. Izvor: RTS\nPosle tri i po meseca pauze u pregovorima Beograda i Prištine o Kosovu i Metohiji, glavni pregovarači jedne i druge strane sastaće se sutra u Briselu. Razgovore će voditi direktor kancelarije za KiM Petar Petković i zamenik premijera takozvanog Kosova Besnik Bislјimi. Poslednji put dvojica pregovarača u Briselu su se satali još 16. novembra, govorilo se o nestalima, energetici i o slobodi kretanja.\n"Kada nemate direktne razgovore imate incidente na terenu. Insistiraćemo na formiranju ZSO koja treba da obezbedi kolektivna prava Srbima koji žive na KiM", rekao je Petković gostujući u Dnevniku RTS-a.\nVisoki Dečani ponovo su na dnevnim redu privremenih prištinskih institucija, i dalјe se odbija da se vrati 24 hektara zemlјišta manastiru.\n"Prištini kada treba pozivaju se na Ustavni sud a kada ne, kao na primer o Dečanima, onda im to ne odgovara i negiraju odluke njihove najviše pravne instance", objašnjava direktor kancelarije za KiM.\n"Nije slučajno da je manastir nestao i sa Gugl mape. Da nema KFOR-a da štiti manastir, on ne bi postojao. Samo od početka godine imamamo 23 napada na naše lјude. Antisrpska retorika Kurtija generiše nasilјe i zato nam je potrebna ZSO. U Briselu ćemo razgovarati i o nestalim, o pravosuđu ali i o izborima 3. aprila jer oni moraju da budu održani i na KiM", rekoa je Petković.\n"I u vreme izborne kampanje mi idemo u Brisel za razliku od Alјbina Kurtija. Mi nemamo taj problem jer govorimo istinu. Sužen nam je manevarski prostor ali moramo da se borimo za bolјi život naših građana", rekoa je Petković.\nAlјbin Kurti je u Minhenu razgovarao sa evropskim predstavnikom i izaslanikom Borelјom i Lajčakom i jednom i drugom je preneo da je spreman za sastanak sa Aleksandrom Vučićem, ali i da se "dve strane fokusiraju na međusobno priznanje".\n"Kurtiju, iako je čedo zapadnih mentora, više niko ne veruje. On je odbio da potpiše tri dokumenta oko bazičnih stvari. Važno je da razgovramo, da rešimo pitanje nestalih ali to nije političko pitanje, kako Kurti to želi da predstavi, već pre svega humanitarno. Porodice još uvek čekaju da saznaju sudbinu svojih bližnjih", rekao je za RTS direktor Kancelarije za KiM Petar Petković.


Duo Brajović-Nikčević nastavlja koncertnu sezonu - Vijesti.me\nNASTUPALI U BIJELOM POLJU\nDuo Brajović-Nikčević nastavlja koncertnu sezonu\nBojana i Boris su za ovu priiliku bili pripremili novi repertoar, sa djelima Bartoka, Lajznera, Di Marina, Djuarta i Butrosa\nDuo na sceni\nCrnogorski duo Bojana Brajović, gitara, i Boris Nikčević, flauta, nastavio je aktivnu koncertnu sezonu ove sedmice nastupom u Bijelom Polju u galeriji Centra za kulturu.\nKako su prvi zajednički cjelovečernji koncert održali upravo na tom mjestu prije skoro šest godina, Bojana i Boris su za ovu priiliku bili pripremili novi repertoar , sa djelima Bartoka, Lajznera, Di Marina, Djuarta i Butrosa, koji je premijerno predstavljen bjelopoljskoj publici.\nOvo je nakon Kolašina bio drugi koncert dueta u okviru ‘Male sjeverne turneje’, podržane od Ministarstva kulture na ovogodišnjem konkursu, a slijedi nastup u Beranama petog jula. Bojana i Boris su sa ansamblom Clazz quintet inače nedavno uspješno započeli i regionalnu turneju ‘Koncerti bez granica’, u okviru koje su održali koncerte u čuvenoj sali Guarnerius u Beogradu, i u Tirani, u okviru međunarodnog festivala Reja. U julu Clazz quintet nastupa u Ljubljani, a turneja se nastavlja na jesen, koncertima u Sarajevu i Podgorici.


Srpska politička scena dobila je novog šampiona u preletanju. Do sada su na vrhu liste političara koji su menjali stranke bili Blagoje Spaskovski, direktor RTB Bor, i Maja Gojković, predsednica Skupštine Srbije, koji su promenili najmanje pet partija.\nMeđutim, Nada Kostić je postavila novi rekord. Mada je slabo poznata široj javnosti, od 2000. do danas "oblačila" je čak osam stranačkih dresova, a u roku od svega nekoliko meseci u 2018. promenila je tri partije.\nIz DS u DSS\nKostićeva je bila članica DS 1991. godine, da bi godinu dana kasnije bila jedan od osnivača DSS-a, stranke u kojoj se najduže zadržala - za nju neverovatnih 10 godina. Ispred te partije obavljala je i funkciju ministarke zdravlja i to u prelaznoj vladi, od oktobra 2000. do januara 2001. godine.\nPosle odluke tadašnjeg lidera DSS-a Vojislava Koštunice da je u Vladi Zorana Đinđića zameni Obren Joksimović, Kostićeva napušta tu stranku i učlanjuje se u DHSS Vladana Batića. Glavni odbor te partije doneo je čak i odluku da je kandiduje na predsedničkim izborima 2002. godine, ali se ona na kraju ipak povukla iz izborne trke. Nije poznato kada je napustila redove te partije.\nUlazak u DJB\nNa političku scenu aktivno se vratila 2016. godine, kada se pred parlamentarne izbore učlanila u DJB. Dobra preporuka za Kostićevu bila je njena stručnost. Naime, ona je profesorka Medicinskog fakuleta, a bila je i direktorka KBC Dragiša Mišović.\nPodaci o njenoj stručnosti bili su ključni da softver, preko kojeg su birani kandidati za poslanike DJB, dodeli Kostićevo 18. mesto na izbornoj listi tog pokreta. Malo joj je tada falilo da uđe u Skupštinu.\nNada Kostić na protestu protiv izborne krađe 2016. godine\nIpak, kao odbornica ušla je u skupštinu beogradske opštine Stari grad, a posle odluke rukovodstva DJB da ne uđe u koaliciju sa DS-om, donosi odluku da napusti Radulovićev pokret.\nOsnivanje sopstvenog pokreta\nNakon izlaska iz DJB, Kostićeva osniva Udruženje za demokratiju Davidović - Grol i samostalno deluje u opštinskom parlamentu.\nMeđutim, posle nekog vremena, donosi odluku o podršci odbornicima DS u Skupštini Starog grada, a tokom 2017. godine učlanjuje se u tu stranku.\nIstovremeno članstvo u DS-u i RS\nMada je tada bila članica DS-a, Nada Kostić nije se našla na listi DS-a za beogradske izbore, koji su održani u martu ove godine. Međutim, uspeva da "privoli" kompromitovanog Nikolu Sandulovića, predsednika Republikanske stranke, da je stavi na svoju listu, na kojoj je bila pod rednim brojem 12.\nBudući da ta partija nije ušla u lokalni parlament, brzo se oprostila i od nje.\nIpak, mesec dana kasnije igrom slučaja ulazi u Skupštinu Srbije. Sredinom aprila njen nekadašnji kolega iz DJB Miloš Bošković podnosi ostavku na poslaničku funkciju, a Kostićeva kao sledeća na listi DJB-a dobija mandat u parlamentu. Uprkos njenoj saradnji sa Sandulovićem, nije izbačena iz DS-a, ali rukovodstvo te partije nije želelo da ih ona zastupa u Skupštini.\nKostićeva je nakon polaganja zakletve rekla medijima da je članica demokrata, ali da će ipak nastupati u parlamentu kao samostalna poslanica.\nUlazak u POKS\nVest od juče je da je bivša članica DS, DSS, DHSS... prva poslanica Pokreta za obnovu kraljevine Srbije. Tim povodom, Kostićeva je izjavila da je ovom pokretu pristupila, jer kao samostalna poslanica nema mnogo mogućnosti da u parlamentu govori i podnosi predloge.\nOna je dodala i da se njena ubeđenja najviše poklapaju sa POKS i da je pristalica ustavne parlamentarne monarhije. Kostićeva će biti drugi poslanik tog pokreta u skupštini, uz Žiku Gojkovića, predsednika POKS, koji je deo poslaničke grupe SNS.\nKostić: Nisam preletala, bila sam samo u dve stranke\nNada Kostić kaže da nije pristupila Pokretu obnove kraljevine Srbije, iako je poslanik POKS Žika Gojković rekao da je član Predsedništva tog pokreta.\nOna navodi za "Blic" da pristupnicu nije potpisala, već da je samo član Političkog saveta tog pokreta.\n- Nikad nisam preletala. Kad se prelazi u neku stranku, ide se radi koristi, a ja nikakvu korist nisam imala i bila sam samo u dve stranke - tvrdi ona.\nKostićeva tvrdi da nije bila članica ni stranke DHSS, već član Političkog saveta te partije.


Izrada Desktop Aplikacija | PC Strong Beograd\nIako sve više u drugom planu, izrada DESKTOP aplikacija još uvek se traži, a kombinacija bogate tehničke stručnosti, višegodišnjeg iskustva i duboko razumevanje arhitekture operativnih sistema, programerima PC STRONG DOO pomažu u uspešnom razvoju. Izrada DESKTOP aplikacija podrazumeva specifična znanja i dugotrajan rad na rešavanju najsloženijih izazova predstavljenih u vidu zahteva klijenata.\nZAŠTO PC STRONG ZA IZRADU DESKTOP APLIKACIJE\nNaše iskustvo i rad na razvoju mnogobrojnih DESKTOP aplikacija mogu nas preporučiti za izgradu aplikacije koja će vaše zaposlene i klijente oduševiti bogatom funkcionalnošću, brzinom rada i jednostavnošću korisničkog interfejsa. Mi smo tim profesionalaca koji mogu kreirati nove DESKTOP aplikacije, modernizovati stara rešenja, kreirati WEB aplikacije za povezivanje poslovnih DESKTOP aplikacija, čineći vaš poslovni proces bržim i efikasnijim.\nAko imate inovativnu ideju za izradu DESKTOP aplikacije kojoj je potrebno dodatno istraživanje i razvoj da bi se pronašlo odgovarajuće tehnološko rešenje i primena, mi možemo pomoći. PC STRONG je već opremio mnoge firme i preduzeća sofisticiranim i efikasnim DESKTOP aplikacijama, WEB aplikacijama, kao i savremenim MOBILNIM aplikacijama.\nMODERNIZACIJA POSTOJEĆIH DESKTOP APLIKACIJA\nAko smatrate da vaša zastarela DESKTOP aplikacija ograničava produktivnost kompanije ili ograničava dalji razvoj firme, u pravu ste. Zastareli softver može uzrokovati mnogo problema u poslovanju, uključujući pitanja bezbednosti i stabilnosti. PC STRONG može da modernizuje staru DESKTOP aplikaciju ili da je ponovo kreira od nule koristeći najsavremenije tehnologije.\nINTEGRACIJA DESKTOP I WEB APLIKACIJA\nPravilan prenos podataka i funkcionisanje tokom rada u IT okruženju preduzeća su presudni za efikasnost poslovanja. Na osnovu postojećih rešenja i vaših zahteva, možemo stvoriti kompleksno integraciono rešenje i dodatke kako bi sva vaša poslovna rešenja efikasno i besprekorno funkcionisala kao jedinstveni sistem.\nPC STRONG pruža i usluge razvoja API-ja za postojeće DESKTOP aplikacije kako bi se osigurala bolja povezanost između različitih rešenja i usluga. Sa svim našim prethodnim iskustvom, nakupili smo znanje potrebno za kreiranje API-ja koji će pomoći vašem proizvodu da postane deo bilo kog softverskog ekosistema.\nNaš krajnji cilj je isporuka dobro struktuirane, kvalitetne i atraktivne DESKTOP aplikacije i uvereni smo da u tome možemo uspeti svaki put.


Kragujevac - SSP: Kragujevčanima nije potreban oftalmolog, već odgovorna vlast - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nKragujevac Ponedeljak, 3. avgust 2020.\nKragujevački odbor Stranke slobode i pravde podseća predsednika Srbije Aleksandra Vučića na brojna obećanja data građanima Kragujevca godinama unazad koja nisu ispunjena, a koja su predstavljala razvojnu šansu za naš grad.\nNaime, u ovoj stranci podsećaju da je pre nekoliko dana predsednik Vučić rekao je da je „Kragujevac grad u koji je dosta ulagano, ali da se to ne vidi”, a nakon toga izrekao niz obećanja koja, naravno, niko ko prati odnos centralne vlasti prema Kragujevcu ne uzima za ozbiljno.\n- Sa predsednikom se moramo složiti u zaključku da se ulaganja u grad ne vide, ali razlog za to nije taj što građanima treba dobar oftalmolog, već zato što pomenutih ulaganja gotovo da nije ni bilo.\nU ovoj stranci osvrnuli su se na brojna obećanja data građanima Kragujevca koja nisu ispunjena: od glavne autobuske stanice, železničke stanice, izostanka investicija u kragujevački Klinički centar, Centra za matične ćelije koji je počeo da se gradi krajem 2015. godine, a danas je poluzavršena ruina na obodu grada.\n- To ne smeta lokalnom SNS-u, da u okviru predizborne kampanje bez trunke srama promoviše ovo gradilište kao svoje postignuće, kažu u SSP.\nDodaju da nisu urađene obilaznice oko grada, a usled opterećenosti tranzitnim saobraćajem gradske saobraćajnice su u katastrofalnom stanju.\n- Još uvek, a najavljivano je u poslednjih 5 godina više puta, nije završen magistralni put prvog reda do Koridora 10. Kragujevac kao četvrti grad po veličini u Srbiji, i kao privredni centar, se suočava sa činjenicom da ga svi bitni putevi, što drumski što železnički, zaobilaze i time ozbiljno ugrožavaju dalji razvoj, a što direktno ima uticaj na otvaranje novih radnih mesta, podsećaju u ovoj stranci.\nU ovoj stranci ističu i da je u prethodnom periodu ozbiljno narušen ugled grada, jer je nemarnošću lokalnih lidera dozvoljeno da regionalni centri EPS-a, Telekoma i Centrala Nacionalne službe za zapošljavanje budu izmešteni iz našeg grada.\n- Primetna je i nezainteresovanost države za rad FCA Srbija i proizvodnju novog modela auta u Kragujevcu, čime bi se omogućilo velikom broju zaposlenih u ovoj firmi da imaju sigurne poslove.\nTakođe podsećaju da predsednika Vučića Kragujevčani nisu videli ni na obeležavaju nijednog bitnog datuma za naš grad, što dovoljno govori o odnosu njega i njegove stranke prema Kragujevcu.\n- Pozdravljamo nameru predsednika da se pitanje kanalizacije u našem gradu reši na svrsishodan način. Ipak, smatramo da na pragu treće decenije dvadeset prvog veka pitanje kanalizacije u gradu četvrtom po veličini u zemlji nije prioritet, već nešto što se podrazumeva i usput rešava. Ono što ovom gradu treba su nova radna mesta, a uslovi za otvaranje istih, stvorili bi se i rešavanjem pitanja koja smo prethodno naveli, navode u SSP.\nZaključuju da pričom o nevidljivim ulaganjima predsednik Vučuć vređa inteligenciju svakog iole informisanog građanina grada Kragujevca.\n· Nedelja, 2. avgust 2020. Još 14 osoba iz Kragujevca pozitivno na koronu\n· Ponedeljak, 3. avgust 2020. Kragujevac: Produžen rok za reprogram dugova za komunalne usluge


► Kina gura vanrednu primenu vakcina za koronavirus\nKineske kompanije privukle su pažnju zbog davanja vakcine za koronavirus svojim vodećim direktorima i istraživačima pre nego što su čak počeli testovi na ljudima radi provere njihove bezbednosti i efikasnosti.\nZa sada nije jasno ko je do sada dobio vakcinu i o koliko ljudi se radi ali kineski proizvođači vakcina daju neke naznake.\nDruga kompanija SinoVak, vakcinisala je 90 odsto svojih zaposlenih i članova porodica, oko 3.000 ljudi, većinu po odredbi o upotrebi u vanrednim situacijama, rekao je generalni direktor firme Jin Veidong. Ona je takođe dala desetine hiljada jedinica svoje Korona Vakcine (CoronaVac) gradskoj vladi u Pekingu.\n"Prvi ljudi koji imaju prioritet za upotrebu u vanrednim situacijama su istraživači i proizvođači vakcine jer kada dođe pandemija ako su ti ljudi inficirani nema načina da se proizvede vakcina", rekao je Jin.\nTi potezi kineskih firmi su vrlo neuobičajeni i potežu etička i bez bednosna pitanja u vreme dok kompanije i vlade širom sveta jure da razviju vakcinu koja će zaustaviti širenje novog koronavirusa.\nDženg je rekao da je u sučaju Kine i dalje ogroman pritisak za sprečavanju uvezenih infekcija i novog izbijanje domaćih infekcija.\nOna je rekla da ne može da se nađe bilo kakve relativne informacije na vebsajtu Sinofarma osim opšte politike. Osim izveštaja objavljenim u međunarodnim medicinskim časopisima vrlo malo drugog je dostupno javnosti.\nKina je u prošlosti imala probleme sa vakcinama sa raznim skandalima poslednje dve decenije. Najnoviji slučaj je bio 2018. sa kompanijom Čangšeng bajoteknolodži (Ćangsheng Biotećnology Co), koja je ispitivana zbog lažiranja podataka i pravljenja neefikasnih vakcina protiv besnila za decu.\nU 2017. godini pronađeno je da je Institut za biološke proizvode u Vuhanu, jedna od podružnica CBGB-a čija je jedna vakcina u fazi tri proba, napravio defektne vakcine za difteriju koje su bile neefikasne.


MMF upozorava: Big Tech kompanije prijetnja za finansijsku stabilnost – Bankar.me\nJune 12, 2019 BIZNIS, Članci, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nMeđunarodni monetarni fond upozorio je da bi dolazak Big Tech kompanija na finansijska tržišta mogao dovesti do sistemskih izazova za finansijsku stabilnost i efikasnost.\nSpektar kompanija kao što su Amazon, Apple i Google koji ulaze u bankarsku industriju dotakla se šef MMF-a Christine Lagarde u obraćanju na G20 summitu u Tokiju.\nUpozorila je na značajne poremećaje u finansijskom okruženju od Big Tech kompanija, koje će vjerovatno koristiti svoje ogromne baze klijenata i duboke džepove kako bi ponudile finansijske proizvode temeljene na Big Data i vještačkoj inteligenciji.\nLagarde kaže: “Ovakav razvoj događaja obećava ubrzano uključivanje i modernizaciju finansijskih tržišta, ali povećava, osim pitanja privatnosti, i zabrinutost zbog konkurencije i tržišne koncentracije, što može dovesti do ranjivosti u finansijskom sistemu”.\n“U posljednjih pet godina, rast tehnologije u Kini bio je vrlo uspješan i omogućio milionima novih učesnika da iskoriste pristup finansijskim proizvodima i kreiraju visokokvalitetna radna mjesta, ali je takođe dovelo do toga da dvije kompanije kontrolišu više od 90%. To predstavlja jedinstven sistemski izazov finansijskoj stabilnosti i efikasnosti”.\nLagarde kaže da se Azija, kao i ostatak svijeta, suočava s određenim trenutkom: “Kako upravljati rizicima fintech-a bez gušenja inovacija, kako držati korak s brzim fintech inovacijama, a istovremeno osigurati da se potrošači i investitori osjećaju sigurno u svojim ulaganjima”.\nLagarde kaže kako će rezultati rasprava s 96 zemalja članica o dokumentu o politici biti objavljeni kasnije ovog mjeseca, prenosi Indikator.\nPOJMOVIaliexpress Apple big tech kompanije Google\nPrevious Konkurencija Visi i Mastercardu: Evropa formira platnu mrežu u kineskom stilu\nSljedeći Ryanair preuzima još jednu aviokompaniju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: "Nove mjere diskriminatorne, gdje ste bili ljetos?"\n24. 09. 2021. 16:04 >> 16:05 1\nNove zdravstvene mjere, kojima se, između ostalog, onima bez COVID potvrde zabranjuje ulaz u određene prehrambene prodavnice, su bez sumnje nezakonite, jer su diskriminatorne u odnosu na sve one koji ne mogu da se vakcinišu, na one koji su se vakcinisali prvom dozom ili će tek, a kojima se zabranjuje pristup najosnovnijim životnim namirnicama, saopštio je Miloš Čelanović, predsjednik kotorskog odbora SD.\n"Uostalom, zabranjuje se ulaz i svima ostalima koji nijesu vakcinisani, iako je vakcinacija dobrovoljna. Dodatno, sve se dešava upravo onako kako smo i mi u Socijaldemokratama najavili prije par nedjelja: sad dolazi na naplatu potpuno žmurenje Instituta na nekontrolisanu sezonu i ulazak turista bez ikakvih kontrola, pa jedino ostaje da ih pitamo: A gdje ste ono bili do sad?", saopštio je Čelanović.\nOn je kazao da sada svi građani plaćaju nekontrolisanu sezonu, na koju je Institut dobio instrukcije iz Vlade da ćuti.\n"I to tako što im se uskraćuje pristup osnovnim namirnicama. Šta je gospodo sa onima koji, iz određenih razloga, ne mogu da prime vakcinu? Šta je sa dojiljama i trudnicama koje takođe imaju dileme u vezi sa vakcinacijom? I u krajnjem, odakle vam uopšte pravo da preko njih i bilo koga drugog ko se nije vakcinisao, popravljate sopstveni "rejting" o vakcinaciji, i popravljate činjenicu da vam je kampanja o vakcinaciji bila izuzetno loša, onda kad je uopšte bilo?", kazao je Čelanović.\nOn je poručio nadležnima da su, pri ograničavanju ljudskih prava, dužni vode računa o suštini prava koje se ograničava, važnosti svrhe ograničenja i njigovoj prirodi i obimu, te da vode računa o tome da li postoji način da se svrha postigne manjim ograničenjem prava.\nSocijaldemokrate Crne Gore Miloš Čelanović\nSmanjiti iznos računa za struju, stopu PDV-a na ugostiteljstvo...\n13. 12. 2021. 4\nSD: Razumjeli smo poruku, moramo da se mijenjamo


Gradi se novi most koji će povezati Novi Beograd i Adu Ciganliju! - PRess Serbia | PR PRess team\nGradi se novi most koji će povezati Novi Beograd i Adu Ciganliju!\nSkupština grada Beograda usvojila je odluku o izgradnji biciklističko-pešačkog veze između Novog Beograda i Ade Ciganlije.\nGradski urbanista Marko Stojčić rekao je da će pešačko-biciklistički most povezivati ulicu Omladinskih brigada u bloku 70a sa Adom Ciganlijom, kao i da će u tom delu biti izgrađene javne podzemne garaže.\n– Garaže će biti namenjene stanovnicima Novog Beograda koji ne žive neposredno pored Save, a koji budu želeli da pešačkim mostom dođu do Ade – rekao je Stojčić.\nOn je istakao da se među 17 odluka o izradi detaljnih planova regulacije, koje su danas usvojili odbornici gradskog parlamenta, deset odnosi na teritorije koje do sada nisu imale takav plan.\n– To nas približava cilju da pokrijemo celu teritoriju grada detaljnim planovima i da Beograd bude planski urađen i da se tako razvija i urbanizuje – rekao je Stojčić.\nTagoviada ciganlija blok 70a novi beograd novi most\nPrevaranti VREBAJU NA INTERNETU!\nMoći ćete da gledate utakmice! Evo koja televizija će prenositi Zvezdu, Partizan i Čukarički


Mamin San klub - Mamin san\nMamin San - klub\nIdealno mesto za trudnice i mame\nKada postenete roditelji tu se naše druženje ne završava, naprotiv, prava zabava sa bebama tek počinje. U okviru prvog kluba za mame i bebe u Srbiji, naše mame imaju predavanja, radionice I kurseve koji su u službi podrške roditeljstvu, muzičke radionice, NTC i Montessori radionice, baby handling, korektivnu gimnastiku i još mnogo sadržaja koji pomažu roditeljima da na pravi način savladaju prve izazove roditeljstva.\nDa bi mame ostale fit i nakon porođaja brine se naša Dragana Plećaš kroz program “Mama core” na kome mame i bebe uživaju zajedno. Poseban užitak za bebe pruža masaža beba sa Tamarom Dragović, IAIM instruktorom, na kojoj dobijate mnogo više od same masaže. Kada beba dođe na svet,sve je podređeno njoj i njenim potrebama, zato smo otvorili klub u koji možete doći sa bebama, partnerima, drugaricama na kafu ili čaj i pružiti užitak i sebi i svojoj bebi, steći nove prijateljice, sa kojima ćete deliti svoja iskustva i nedoumice.\nBebi soba je opremljena svim neophodnim stvarima za bebu, kašicama ukoliko vaša beba ogladni, kozmetikom, pelenama, igračkama, kao i stolicom za hranjenje. Posetite nas i dajte nam priliku da budemo deo vašeg najlepšeg životnog doba, biće nam čast da rodost i brigu podelimo sa vama!\nZašto je Mamin san klub idealno mesto za trudnice i mame?\n1. Mamin san klub je mesto bez duvanskog dima.\n2. Mame i trudnice uživaće u prijatnom ambijentu u kojem se nalazi sve što je potrebno za njih i njihove bebe, uključujući i kutak za prepovijanje beba, stolicu za hranjenje i sl.\n3. U klubu Mamin san mame su u prilici da se upoznaju sa drugim mamama, da razmenjuju iskustva i izazove kroz koje prolaze.\n4. U klubu se organizuje niz radionica, predavanja i kurseva koji su u službi podrške roditeljstvu:\n- Škola za trudnice od 25.nedelje trudnoće\n- Savetovalište za trudnice koje su u I i II trimestru trudnoće\n- Joga za trudnice\n- Joga za mame i one koje zele to da postanu (hormonalna, balans joga)\n- Fitnes za trudnice\n- Psihofizicka priprema\n- Mama core (post porodjajni oporavak)\n- Masaza za bebe\nPetkom u 11h\nIAIM instruktor Tamara Dragović\nRazvojna gimnastika za bebe\nPonedeljkom u 11h\nDipl.fizioterapeut Hristina Andrašević - Fizio mama\nPonedeljak i sreda od 11:30\nJoga instruktor Dragana Plećaš\nUtorak i četvrtak od 10\nSertifikovani MK pilates i joga instruktor Dragana Plećaš\nMama core - fitnes za mame i bebe\nSpecijalno dizajniran program post natal vežbi koji predstavlja kombinaciju fitnesa, pilatesa i joge.\nUtorak i četvrtak od 11, 12 i 13h\nCetvrtak od 16h\nSubota 10 i 11h\nMaja Bosnić MA muzičke pedagogije


Prethodna godina bila uspešna za evropske hotele - Novosti - Turistički svet\nPrethodna godina bila uspešna za evropske hotele\nUprkos padu cene nafte, terorističkim napadima u srcu Evrope i migrantskoj krizi, evropsko hotelsko tržište doživelo je rast i oporavak u 2015. godini, sa hotelima u mnogim gradovima koji su dostigli rekordni učinak.\nU skladu sa izveštajem HVS 2016 European Hotel Valuation Index (HVI), prethodna godina bila je delimično dobra za hotele u istočnoj Evropi, koji su se povratili od pada vrednosti u 2014. godini, dostigavši rast poslovanja od 5%, što je i evropski prosek za 2015. Hoteli u severnoj i južnoj Evropi ostvarili su najveći rast vrednosti po sobi.\nVeć drugu godinu zaredom, grad koji je ostvario najveći uspeh je Madrid, čiji su hoteli zabeležili porast od 14% u odnosu na godinu ranije.\n- Hotelska ponuda u Madridu nije se značajno promenila u proteklih godinu dana, ali je povećanje broja posetilaca od 10% uzrokovalo povećanje zauzetosti hotelskih kapaciteta u ovom gradu - istakla je autorka ovog izveštaja Constance Biria, analitičar u HVS.\nTop pet gradova čije su najviše hotelske vrednosti ostale gotovo nepromenjene su Pariz, London, Cirih, Ženeva i Rim. Iako su vrednosti u Parizu neznatno prošle godine pale (-0,5%), i to zbog terorističkog napada, analitičari smatraju da hotelsko-turistička dominacija ovog grada verovatno neće biti ugrožena.\nEvropski gradovi u kojima je zabeležen pad hotelske potražnje u 2015. godini su Sankt Peterburg (-2,6%), Istanbul (-8,9%) i Moskva (-13,2%).\nAutori izveštaja predviđaju da će u ovoj godini najnestabilnija hotelska tržišta biti Sankt Peterburg, Atina i Prag.


6 video igara iz prvog tromesečja 2019. koje morate igrati - City Magazine\nOva godina biće zanimljiva u svetu video igara i zabave, a to se vidi već iz igara koje nam dolaze u prva tri meseca. Donosimo vam neke preporuke na koje treba da obratite pažnju.\nObožavaoci video igara već su verovatno videli šta ih sve interesuje ove godine i probali da to rasporede po mesecima, što ponekad deluje skoro pa neizvodljivo. Mi vam savetujemo da se ne opterećujete celom godinom, već da krenete od ovih naslova koji izlaze do kraja marta.\n„Sekiro: Shadows Die Twice” izlazi 22. marta\nOva igra ima ozbiljan pedigre, jer iza nje stoji studio odgovoran za Bloodborne i Dark Souls serijal. Ljubitelji tih igara već znaju šta da očekuju – perfektnu produkciju i jednu veoma tešku igru, koja će biti izazovna na svakom koraku, ali koja će nagraditi trud igrača. Postavka ovog puta obuhvata samuraje i novu mehaniku sa kukom kojom se možete hvatati za krovove.\n„Anthem” izlazi 22. februara\nI ovde iza igre stoji studio koji je dobro poznat igračima, ali čije se poslednje ostvarenje (Mass Effect: Andromeda) nije baš proslavilo. U pitanju je futuristička naučnofantastična pucačina od koje mnogi fanovi očekuju puno. Ona će možda i označiti prekretnicu u postojanju ovog studija i utvrditi njihove naredne poslovne poteze, ali se nadamo da će u pitanju biti odlična igra.\n„Resident Evil 2″ je izašao 25. januara\nU pitanju je rimejk jedne od najkultnijih i najvoljenijih horor igara u istoriji. Razvojni tim se potrudio da zadrži originalnu klaustrofobiju i osećaj nemira i neizvesnosti, a sve je upakovano u modernu grafiku i bolje performanse. Igra je već dostupna u ovom trenutku, a ako je sudeći po rimejkovima prethodnih igara iz ovog serijala, ovo je još jedna nezaobilazna poslastica.\n„Civilization VI: Gathering Storm” izlazi 14. februara\nIako nije u pitanju punokrvna nova igra, već samo proširenje aktuelnog dela jednog od najdugovečnijih igračkih serijala, iz njega se može izvući više sati igranja nego iz nekih punih igara. Šesti deo strateškog serijala dobija nove vođe, nove opcije za svetski kongres i diplomatiju, kao i nove sisteme vremenskih katastrofa, što će i te kako uticati na igračeve odluke i planiranje.\n„The Division 2″ izlazi 15. marta\nPrvi deo imao je odličnu premisu i privukao je dosta pažnje, ali je celokupan doživljaj ispao kako treba tek mnogo kasnije sa raznim ažuriranjima, kada su mnogi igrači već odustali. Nastavak najavljuje mnogo bolju optimizaciju i sveukupan doživljaj od samog početka, a ovog puta iz zamrznutog Njujorka selimo se u prevrući Vašington.\n„Metro Exodus” izlazi 15. februara\nNastavak ove franšize obećava veći svet i mnogo više prostora za istraživanje, što igrači čekaju još odavno. Oni koji su igrali neki od prethodnih delova znaju kakvu atmosferu treba da očekuju i verovatno će uživati u svakom novom trenutku u tom svetu.\n#gaming #novo #preporuka #video igre


source.ba | Žena dobila odštetu od 10.000 dolara zbog automatske instalacije Windowsa 10\nŽena dobila odštetu od 10.000 dolara zbog automatske instalacije Windowsa 10\nMicrosoft jedva čeka da njegovih milijardu korisnika pređe na Windows 10 platformu, što bi trebalo da se dogodi do sredine 2018. godine. Međutim, nestrpljivost te kompanije i agresivno promovisanje novog operativnog sistema može skupo da je košta.\nProšlog mjeseca jedna žena iz Sausalita u Kaliforniji dobila je odštetu u iznosu od 10.000 dolara zbog toga što joj je Microsoft samoinicijativno ažurirao operativni sistem, čime je funkcionisanje njenog računara bilo usporeno, piše “B92“.\nIzvjesna Teri Goldstin kaže da je u avgustu prošle godine, bez njene saglasnosti, operativni sistem njenog poslovnog računara promijenjen iz “sedmice” u “desetku”, zbog čega je turistička agencija u kojoj radi izgubila oko 17.000 dolara, naročito u posljednjem tromjesečju prošle godine, kada je sezona odmora i rezervacija aranžmana na vrhuncu.\nGoldstin nije mogla da odgovori na potrebe svojih klijenata, jer su svi dokumenti i mejlovi koji su joj bili neophodni za rad, postali nedostupni nakon prelaska na Windows 10.\nOna se obratila korisničkoj podršci Microsofta i pretraživala forume, tražeći lijek za svoj računar, koji je funkcionisao sve gore i gore.\nKada je njen iskaz saslušan pred sudom, Microsoft čak nije poslao svog advokata, nego zaposlenog u lokalnom prodajnom centru njihovih proizvoda.\n“Niko me nije pitao da li želim da ažuriram sistem”, kaže Goldstin, koja u vrijeme kada je došlo do automatske instalacija, nije ni čula za Windows 10.\nNa internetu pritužbe korisnika Windows operativnih sistema na agresivno promovisanje “desetke” postaju sve glasnije.\nRecimo, mnogi su se žalili na to da njihovi računari automatski pokreću instalaciju novog sistema, a da pritom ne traže saglasnost korisnika.\nIpak, Microsoft i dalje označava Windows 10 kao “preporučeno ažuriranje”, što u zavisnosti od opcija koje odabere korisnik računara, može da znači da će instalacija početi automatski.\nIako je oko 300 miliona korisnika prešlo na posljednji operativni sistem ove komapnije, broj slučajeva u kojima je “desetka” usporila ili potpuno obustavila rad nekih starijih računara, porastao je do te mjere, da bi to trebalo da označi crveni alarm za Microsoft.


Pogledajte koje su u pitanju…\nLjudi sa A, B i AB grupom imaju 60 do 80 odsto veći rizik u odnosu na one sa nultom grupom da razviju opasna začepljenja krvnih sudova. Posledično, oni su takođe u većem riziku za oboljevanje srca. Ipak, doktorka Meri Kušman sa Univerziteta Vermont, kaže kako ljudi ipak ne treba da se plaše. Regulisanje faktora rizika vezanih za probleme srca, kao što su visoki pritisak i dijabetes, zajedno sa životnim navikama i prepisanim lekovima, pomoći će vašem srcu da bolje funkcioniše.\nNedavna studija u kojoj je učestvovalo 30.000 ljudi sa Univerziteta Vermont, pokazala je da ljudi koji imaju AB krvnu grupu imaju 82 odsto više verovatnoće od drugih da razviju probleme sa razmišljanjem i pamćenjem, koji mogu dovesti do demencije. “Krvna grupa je u vezi sa bolestima kao što je moždani udar koji u osnovi ima vaskularne probleme. Zbog toga smatramo da upravo takvi vaskularni problemi mogu da doprinesu problemima sa pamćenjem.”, kaže dr Kušman, koja predvodi studiju.\nNekoliko istraživanja je pokazalo da su ljudi sa A krvnom grupom u većem riziku od gastričnog raka, kaže dr Gustaf Edgrin, profesor sa Karolinska Instituta iz Švedske.\nKako navodi Edgrin, kod ovih problema ne može mnogo toga da se uradi, jedino što svi treba da pokušaju jeste da izbegavaju tri najvažnija faktora rizika: pušenje, preterano konzumiranje alkohola i gojaznost.


Foto: gisanddata.maps.arcgis.com / screenshot\nOve podatke potvrđuje i današnji izveštaj sajta za praćenje epidemije Vorldmaster koji navodi broj od 82 419 zaraženih. Prema podacima Vorldmastera, smrtonosni virus do sada je odneo 2.808 žrtava, a 33.183 ljudi se potpuno oporavilo od bolesti. U ovom trenutku, 82 odsto obolelih u svetu pokazuje blaže simptome, dok se 18 odsto vode kao kritični slučajevi sa simptomima respiratorne insuficijencije.\nPrema raspoloživim podacima, stopa porasta broja oboleli u svetu je veća nego u kontinentalnoj Kini, a od 19. februara globalna epidemiološka slika je bolja jer je broj novozaraženih manji od broja izlečenih pacijenata. Takođe, broj teških, kritičnih slučajeva i broj preminulih svakodnevno opadaju.\nPrema podacima iz izveštaja Brusa Elivarda, zvaničnika Svetske zdravstvene organizacije, u 50 zemalja i oblasti širom sveta registrovani su slučajevi obolelih i zaraženi korona virusom, uključujući i putnike i posadu kruzera Dajmond Prinses, ukotvljenog u Jokohami.\nU današnjem izveštaju Vorldmastera u kontinentalnoj Kini je registrovano ukupno 78.514, od čega 450 novih slučajeva. Druga po ukupnom broju obolelih je Južna Koreja sa ukupno 1 .766 slučajeva, ali i sa najvećim registrovanim brojem novoobolelih - 505. Treći na listi je kruzer Dajmond Prinses - ukupno 705 obolelih, bez novih zaraženih.\nU Italiji je u kratkom roku registrovano 470 slučajeva, u Japanu 207, a u Iranu 145. Slede Singapur sa 93, Hong Kong 92 i SAD sa 60 obolelih. Posle Kine, najveći broj novoobolelih je registrovan u Južnoj Koreji - 505 i u Japanu 35. CNN izveštava da su oboleli od korona virusa registrovani u ukupno 45 zemalja ne računajući kontinentalnu Kinu, sa preko 3.500 novih slučajeva.\nPrema podacima Vorldmastera, slučajevi korona virusa su zabeleženi u više evropskih zemalja i to: Italiji 470, Nemačkoj 27, Francuskoj 18, V. Britaniji 17, Španiji 14, Švajcarskoj 4, Austriji i Hrvatskoj po 3, Finskoj, Rusiji i Švedskoj po 2, a u Belgiji, Danskoj, Estoniji, Grčkoj, Severnoj Makedoniji, Norveškoj i Rumuniji po jedan.\nNajčešće pogođena država na Bliskom istoku je Iran, gde je predstavnik ministarstva zdravlja, Kianuš Jahanpour danas potvrdio 245 slučajeva i čak 26 bolesnika koji su podlegli bolesti. Stručnjaci iz sveta zabrinuti su da bi epidemiološka slika u Iranu mogla da bude gora i sumnjiče vlasti u Teheranu da prikrivaju tačne podatke.\nDanašnji bilans pokazuje da je samo od juče, broj obolelih porastao za 100, a među njima je i bivši iranski zakonodavac, Maodštaba Zonuri, koji je na internetu objavio video poruku u kojoj priznaje da je zaražen korona virusom. U međuvremenu, vlasti u Saudijskoj Arabiji i dalje samo najavljuju mogućnost da bi ovogodišnje hodočašće Meki moglo biti i suspendovana zbog epidemije korona virusa.\nU Nemačkoj 86 umrlih, više od 22.600 zaraženih\nU Italiji je od virusa korona u protekla 24 časa umrlo još 78 ljudi, saopšteno je danas iz Agencije za civilnu zaštitu.


Udruženje Ekokultplus i Arhitektonski fakulteti Univerziteta u Beogradu i Podgorici raspisuju međunarodni arhitektonski kunkurs za idejno arhitektonsko rešenje na temu Mikro Eko Kuća.\nMeđunarodni arhitektonski konkurs Mikro eko kuća namenjen je mladim arhitektima, dizajnerima, pejzažnim arhitektima i primenjenim umetnicima starosti do 30 godina i studentima fakulteta iz navedenih oblasti. Koncept mikro kuće predstavlja jedinstvene arhaične objekte locirane u prirodi, koji su teorijski bazirani na ideji o minimalističkoj kući, čiji je fokus na njenim funkcionalnim formalnim, oblikovnim aspektima, ali i na socijalnim pitanjima. Ona predstavlja mogući odgovor na pitanje o egzistencijalnom minimumu za boravak.\nKonkurs ima za cilj da promoviše mlade stvaraoce i da kroz društvene mreže i prateće medije afirmiše koncept ekološke arhitekture. Na taj način se stvaralaštvo maldih generacija obogaćuje ekološki održivim pristupom projektovanju, dizajniranju i izgradnji zgrada uz korišćenje obnovljivih izvora energije, čime se doprinosi zaštiti životne sredine i sprečavanju daljih klimatskih promena- kaže predsednik međunarodnog žirija arhitekta Vladimir Lovrić\n1.\tseptembar 2021.\nFond za nagrade iznosi 3.000 €\nPrva nagrada - 1.500 €\nDruga nagrada - 700 €\nTreća nagrada - 400 €\nSpecijalne novčane nagrade - 4x100 €\nObjava rezultata konkursa biće 8. oktobra 2021.\nDodela nagrada obaviće se na svečanom otvaranju Četvrtog međunarodnog Kongresa Održiva arhitektura - energetska efikasnost, u petak, 8. oktobra 2021. godine u 19h u centralnom holu Jugoslovenske kinoteke, Uzun Mirkova 1, Beograd.\nPotencijalni medija partneri koji su zainteresovani da prate proglašenje pobednika, molimo da nam pišete na e-mail:


Evo kad počinje prodaja karata za historijsku utakmicu rukometnih Zmajeva u Tuzli\nPočetna » Blog » Evo kad počinje prodaja karata za historijsku utakmicu rukometnih Zmajeva u Tuzli\nPrema planu vodstva reprezentacije, Zmajevi će u Tuzlu doći 5. juna, gdje će se pripremati do susreta s Bjelorusijom. Dan poslije putuju u Ostravu, gdje će 16. juna igrati posljednju kvalifikacionu utakmicu sa Češkom, s kojom trenutno dijeli prvo mjesto u grupi sa po 6 bodova, dok Bjelorusija ima 4, a Finska je bez bodova, prenosi Fena.\n”Od petka, 17. maja, karte za utakmicu bit će u prodaji. Od oko 3.650 ulaznica, Rukometni savez TK dobio je za distribuciju 2.000. Prodavat će se putem web stranice kupikartu.ba, te kancelarije Rukometnog saveza TK i CD Shopa Mido u Tuzli. Kao i protiv Finske, ulaznice će biti numerisane s jedinstvenom cijenom od 10 KM”, kazao je Alija Hasić, predsjednik Rukometnog saveza u TK.\nPobjeda protiv Bjelorusije bh. reprezentaciju vodi direktno na Evropsko prvenstvo koje će u januaru 2020. godine biti održati u Austriji, Norveškoj i Švedskoj.\nNa startu kvalifikacija Zmajevi su u Minsku pobijedili Bjelorusiju rezultatom 30:29.


Migrant zaražen HIV-om osumnjičen za silovanje napustio BiH - Sputnjik Srbija\n15:35 20.02.2019 Preuzmite kraći link\n„Prema informacijama koje dobijamo sa terena i od samih migranata, ovo lice je napustilo područje BiH“, rekao je portparol kantonalnog MUP-a Ale Šiljdedić i dodao da se migrantu od 8. februara gubi svaki trag, prenose „Nezavisne“.\nPrema njegovim rečima, nadležne službe treba pitati zašto u potpunosti nije obavljen nadzor nad tim licem i izvršena njegova deportacija.\nOn je naveo da je 10. decembra prošle godine žena iz Bihaća prijavila da ju je taj migrant silovao, a to krivično delo kasnije je kvalifikovano kao polni odnos sa nemoćnom osobom, s obzirom na psihofizičko stanje žrtve.\nKako je rekao, migrant je sproveden u bolnicu u Sarajevu gde je lečen, a nedugo zatim je napustio bolnicu i preuzeli su ga pripadnici Službe za poslove sa strancima i smestili u centar „Ušivak“ u Hadžićima, gde je trebalo da bude pod nadzorom te službe i u postupku deportacije iz BiH.\nMeđutim, kako je rekao, migrant se nakon toga samovoljno udaljio iz ovog centra i 7. februara Federalna uprava policije je raspisala za njim poternicu, preneo je Tanjug.\n„Prema informacijama koje sada imam, migrant nije pod nadzorom Službe i nakon ovog datuma gubi mu se svaki trag i ne nalazi se na području ovog kantona“, rekao je Šiljdedić.


Vučić: Nužne mere za smanjenje deficita - Grad Prijepolje\nGrad Prijepolje > Vesti > Politika > Vučić: Nužne mere za smanjenje deficita\nVučić: Nužne mere za smanjenje deficita\nnedelja, 15. sep 2013, 23:35 – 23:55\nNajkasnije za dve nedelje biće predstavljen program smanjenja fiskalnog deficita, najavio vicepremijer Aleksandar Vučić i ocenio da su te mere nužne jer su i ekonomija i čitav sistem „u poodmakloj fazi raka“. Vučić očekuje dolazak japanskih kompanija „Takata“ i „Mijazake“, kao i da će se završiti ugovor sa „Mubadalom“.\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će najkasnije za dve nedelje biti predstavljen program smanjenja fiskalnog deficita i ocenio da su te mere nužne jer su i ekonomija i čitav sistem „u poodmakloj fazi raka“.\nVučić je za Blic rekao da je do sada dogovoreno sedam od devet mera za smanjenje fiskalnog deficita, ali nije želeo da ih iznese, ističući da će to uraditi ministar finansija Lazar Krstić.\n„Za mere koje ćemo doneti, imaćemo podršku stručne javnosti, Međunarodnog monetarnog fonda i drugih međunarodnih institucija, ali sasvim sigurno ne i većine građana. I pored toga uveren sam da radimo dobru i lekovitu stvar za zemlje“, kazao je Vučić i dodao da se „rak ne leči ‘andolom’ „.\nPrvi potpredsednik Vlade je rekao da će se raditi na izmenama propisa o radu, penzionog sistema, zakona o planiranju i izgradnji.\n„Još tražimo način da rasteretimo rad, a istovremeno ne opteretimo građane i njihovu imovinu“, rekao je Vučić.\nVicepremijer je kazao da ideja o uvođenju ekstraporeza „nikome nije ni bliska, ni laka“, ali je naveo i da bi solidarni porez obuhvatio samo javni sektor i to samo deo natprosečnih primanja, izrazivši nadu da ta mera neće morati da se donese.\nPDV ostaje isti\nVučić je rekao da će stopa poreza na dodatu vrednost (PDV) ostati 20 procenata.\nOn naveo i da očekuje da „Mercedes“, nakon ugovora sa „Ikarbusom“, uđe i u FAP, kao i da očekuje dolazak japanskih kompanija „Takata“ i „Mijazake“, kao i da će se završiti pravljenje ugovora sa „Mubadalom“.\nPo njegovim rečima, subvencije stranim investitorima za otvaranje radnih mesta će ostati i da nije realno da se ta praksa prekine, jer se takav način privlačenja ulagača primenjuje i u zemljama regiona.\nVučić je naglasio i da do kraja godine očekuje realizaciju kredita, vrednog dve do tri milijarde evra, koji bi Ujedinjeni Arapski Emirati dali Srbiji na 20 do 30 godina sa kamatnom stopom nižom od 2,5 odsto godišnje.\nGovoreći o izborima u Beogradu, on je naveo da će promena biti, ali da još ne zna da li će izbori biti raspisani ovog ili narednih meseci.\nNa pitanje da li će biti održana Parad ponosa, on je rekao da je „poslednji u lancu koji o tome odlučuje“.\n„Kod mene ne postoji nimalo homofobije i mislim da svako ima pravo na slobodu govora, okupljanja. Ipak, mi se rukovodimo i bezbednosnim procenama i u skladu s time ćemo doneti odluku“, rekao je Vučić.


Demonstranti - Blic Online\nSlovenačka policija upotrebila je danas suzavac i vodene topove protiv demostranata na antivladinom protestu u Ljubljani, uoči samita lidera EU.\nVeć nedelju dana se ne smiruju napetosti pred osnovnom školom u Krapinskim Toplicama.\nOŠTRIJE KAZNE ZA DEMONSTRANTE Lukašenko potpisao novi zakon, EVO kakve odštete predviđa\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko danas je potpisao novi zakon kojim se oštrije kažnjavaju demonstranti koji vređaju državne činovnike.\nViše desetina ljudi ubijeno je kada su bezbednosne snage Mjanmara otvorile vatru na demonstrante u gradovima širom te zemlje, izjavili su danas aktivisti.\nVlast u Belorusiji upozorava: Svako ko učestvuje na protestima podleže KRIVIČNOM GONJENJU\nNEMIRI U BRITANIJI Sukob policije i demonstranata na protestu u Bristolu (FOTO,VIDEO)\nU Bristolu su izbili sukobi između policije i demonstranata tokom skupa protiv novog zakona o policiji o kojem se raspravlja u parlamentu Velike Britanije.\nNakon tvita policije da se ne okupljaju, nagrnulo stotine ljudi: Sevale palice i VODENI TOPOVI na protestu u Holandiji (VIDEO, FOTO)\nNEMIRI U ATINI Demonstranti palili kontejnere, policija uzvratila suzavcem, ima povređenih (FOTO, VIDEO)\nVođa puča zatražio od demonstranta da PODRŽE VOJSKU: Nastavljeni masovni protesti u Mjanmaru, policija ispaljivala gumene metke\nMasovni protesti su se nastavili širom Mjanmara, pošto su demonstranti odbili molbu vojnog lidera, generala Min Aunga Hlainga, da podrže vojsku.\nLukašenko o NASILJU U VAŠINGTONU: Kod nas demonstranti ne upadaju u zgrade vlade\nHapse se penzioneri, zaustavljaju se automobili, prekidaju se sahrane: Zemlja koja je ušla u treći karantin SVE OŠTRIJA\nZbog kršenja zabrane okupljanja, u središtu Londona pre nekoliko dana uhapsila je demonstrante protiv zaključavanja zemlje, kao i pristalice Džulijana Asanža, među kojima je i nekoliko penzionera.\nPoljska policija sprečila je danas demonstrante koji se protive sudskoj odluci o skoro potpunoj zabrani abortusa, da blokiraju zgradu parlamenta i potisnula ih u centralne ulice.\nBILANS NEMIRA U BERLINU Baklje na policiju, oni uzvratili vodenim topovima, uhapšeno više od 100 ljudi (FOTO/VIDEO)\nBerlinska policija uhapsila je više od 100 demonstranta koji su se sukobili sa organima reda u ovom nemačkom gradu tokom protesta protiv restriktivnih mera vlade.\nHAOS U PERUU U sukobima policije i demonstranta najmanje 27 RANJENIH\nNajmanje 27 ljudi povređeno je u sukobima između demonstranata i policije na protestima u Peruu koji se održavaju već četiri dana zaredom, a čiji se učesnici protive smeni predsednika Martina Viskare.\nSVEDOCI O BRUTALNOSTI POLICIJE I VOJSKE Pucali su na mirne demonstrante, ubili su najmanje 12 osoba (FOTO)\nDEMONSTRANTI NE ODUSTAJU Hiljade ljudi spred kuće izraelskog premijera traže NJEGOVU OSTAVKU


Vrtoglavi rast: Do kraja godine 3,3 miliona ljudi iz Srbije kupovaće onlajn - Biznis Telegraf.rs\nPodaci ažurirani 6. jul 2020 | 20:00\n02/06/20 | 16:57\nE-trgovina bi trebalo da generiše prihod od oko 370 miliona evra\nE-trgovina bi do kraja godine u Srbiji trebalo da generiše prihod od oko 370 miliona evra / Foto: Shutterstock\nElektronska trgovina u Srbiji, prema istraživanju Privredne komore Srbije, udvostručena je tokom vanrednog stanja u odnosu na vreme pre pandemije Covid-19, a rast kupovine i prodaje preko interneta očekuje se i u narednom periodu.\nTo potvrđuju i istraživanja inostranih eksperata po kojima bi e-trgovina u Srbiji do kraja godine trebalo da ima 3,3 miliona korisnika i da generiše prihod od oko 370 miliona evra.\nU martu i aprilu, pored namirnica, najviše su se onlajn kupovali računari i računarska oprema, mali kućni aparati, odeća, obuća.\n- Analiza PKS ukazuje da je prodaja namirnica u tom periodu povećana deset puta u odnosu na prosečan mesečni promet pre pandemije. Veliki trgovinski lanci su aktivirali i ojačali svoje onlajn prodavnice i sopstvene dostavne službe zbog zahtevanih visokih standarda za transport prehrambenih proizvoda - kaže Marko Čadež, predsednik PKS.\nTako je, na primer, u Merkatoru S, osim značajnog rasta onlajn prodaje namirnica, promenjena i starosna struktura kupaca, pa su skoro sve generacije kupovale preko interneta. Ovaj lanac je proširio uslugu "Klik end Kolekt" u 17 gradova i na 24 lokacije, i koristio specijalizovana vozila za prevoz robe, navodi se u saopštenju PKS.\nKompanija Donkafe (Štraus Adriatik) formirala je onlajn platformu "Kafa kod kuće", a prosečan dnevni broj porudžbina bio je između 80 i 100, dok se pazarilo najmanje po kilogram kafe.\nKompanija je angažovala na poslovima dostave radnike koji, zbog vanrednog stanja, nisu mogli redovno da obavljaju svoj posao i tako zadržala zaposlene.\nPrimera radi, u Tehnomaniji je na onlajn platformi u martu 2020. registrovano oko 100.000 novih korisnika, dok je prodaja povećana za 50 procenata. Najviše su se kupovali laptopovi, veb kamere, monitori, štampači, skeneri, kuhinjski uređaji, posebno pekači za hleb, mašinice za šišanje, depilatori, fenovi, konzole i video igre, prečišćivači vazduha, frižideri i zamrzivači.\nI trgovac sportskom opremom Sport Vision, prodao je tokom krize, preko interneta, robu vrednu više od 40 miliona evra u devet zemlja u kojima posluje - Srbiji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Makedoniji, Hrvatskoj, Sloveniji, Albaniji, Bugarskoj i Rumuniji, a onlajn prodaja se povećala za čak 200 odsto.\nMali trgovci i proizvođači brzo su reagovali i iskoristili mogućnost da besplatno, ili uz minimalnu naknadu, izađu na platforme - koje su IT kompanije specijalizovane za e-trgovinu - kreirale posebno za njih, ističe Čadež.\nKompanije Vajerles Media i Šopen razvile su onlajn platforme za transformaciju preduzeća sa tradicionalnih kanala prodaje ka onlajn trgovini. Obe platforme su zabeležile trocifreni rast korisnika, a platforma Šopen nudi besplatnu registraciju i prijavu e-prodavnice.\nDijaspora šop je zabeležio rast prodaje za oko 100 odsto u poređenju sa mesecima pre pandemije, a pojedini dani beleže povećanje i za 300 procenata. Najviše su se tražili prehrambeni proizvodi, a prosečna potrošačka korpa u onlajn prodaji činila je 56 artikala.\nUgostiteljski objekti, po rečima predsednika PKS, takođe su se prilagodili krizi uvodeći dostavu hrane kako bi zadržali radnike i omogućili klijentima neometano korišćenje njihovih usluga. Prema podacima PKS, prikupljenim od dostavljača hrane, ove kompanije imale su veliki rast broja porudžbina, u aprilu čak 109 odsto više nego u martu.\nKako da održite kvalitetan onlajn događaj\nGlobalni turizam gubi milijarde dolara: Ovo su tri moguća scenarija\nNoćni život u Beogradu odlazi u zaborav ovog leta, ali gazde klubova imaju novi trik za goste\nOtkud Afrikanci u Srbiji, šta su sve pazarili i čiji su zapravo naši šoping centri?\nTrudna na gliseru se snimala u svim pozama, u kupaćem koji bi se malo koja žena usudila da obuče\nIspitao je Rimski bunar i utrobu Avale, sada otkriva tajne najmračnijih mesta: "Magija nije daleko"\nRepublika Srpska uvodi nove mere protiv korona virusa, zabranjeno okupljanje za više od 50 osoba


Predsjednik Opštine Bijelo Polje Petar Smolović obrazlažući Izvještaj o svom radu i radu organa i službi lokalne uprave istakao je da Opština uz podršku Vlade Crne Gore, realizuje strateške projekte od državnog značaja Ski centar Bjelasica, Đalovića pećina i projekat izgradnje kolektora sa postrojenjem za prečišćavanje otpadnih voda, ali i brojne druge projekte.\nSmolović smatra da je lokalna uprava postigla zavidan nivo stabilnosti, a uz istrajnost u strategiji održivosti planiranih mjera, vjerujemo da je period koji je pred nama, period stabilizacije i održivosti javnih finansija na lokalnom nivou.\n- Prvenstveno kroz realizaciju brojnih infrastrukturnih i kapitalnih projekata, kreiramo dobar ukupni ambijent za razvoj privrede i bolji život građana. Na taj način stvaramo nove prilike za naše građane i otvaramo nova radna mjesta. I u narednim godinama ćemo nastaviti realizaciju započetih projekata i stvoriti pretpostavke za nove projekte. Uz olakšice predviđene za investicije u Biznis zonama: Nedakusi, Cerovo, Vraneška dolina, Bistrička dolina i novoosnovanim biznis zonama: Rakonje-Ravna Rijeka i Ribarevine – Poda, očekujemo dinamičniju investicionu aktivnost i brže otvaranje novih radnih mjesta, kako bi se smanjivala nezaposlenost i povećavao životni standard naših građana. Na osnovama Odluke o biznis zonama i Vladine uredbe o stimulansu investicija, u Bijelom Polju je nedavno ponovo počela proizvodnja kisjele vode „Rada”. Dvije nove proizvodne linije za pet i staklenu ambalažu imaće kapacitet 15.000 litara vode na sat, odnosno godišnje oko 100 miliona litara, što je dovoljno da zadovolji potrebe Crne Gore za kisjelom vodom. Ono što posebno ističemo je, da je potpuno nova fabrika zadržala staro ime brenda „Rada”, po kojoj je Bijelo Polje bilo prepoznatljivo širom regiona. Kompletna investicija iznosi 4 miliona eura, rekao je Smolović.\nSkupština je osim Izvještaja o radu predsjednika Opštine, organa i službi lokalne uprave, Izvještaja o realizaciji Programa rada Skupštine za 2018.godinu podržala i Predlog Odluke o organizovanju Službe Skupštine; Predlog Odluke o organizovanju JU Centar za djelatnosti kulture „Vojislav Bulatović-Strunjo“; Predlog Odluke o davanju saglasnosti na Statut JU Centar za djelatnosti kulture „ Vojislav Bulatović-Strunjo“; Predlog Odluke o određivanju naselja koja pripadaju području osnovnih škola na teritoriji opštine Bijelo Polje; Predlog Odluke o stavljanju van snage Odluke o davanju saglasnosti za zaključivanje Ugovora o sufinansiranju izgradnje stambeno-poslovnog centra; Predlog Odluke o stavljanju van snage Odluke o davanju saglasnosti za zaključivanje Aneksa broj 1 Ugovora o sufinansiranju izgradnje stambeno-poslovnog centra; Predlog Odluke o donošenju Plana zaštite i spašavanja od zemljotresa za opštinu Bijelo Polje; Predlog Odluke o refinansiranju kreditnih obaveza Opštine Bijelo Polje; Predlog Odluke o davanju saglasnosti na Odluku o prenosu prava raspolaganja na građevinskom zemljištu; Predlog Odluke o davanju saglasnosti za skidanje tereta otuđenja i opterećenja; Predlog Odluke o prenosu prava raspolaganja na nepokretnostima Vladi Crne Gore; Izvještaj o radu i poslovanju DOO “Parking – servis” Bijelo Polje za 2018. godinu, sa Programom rada za 2019. godinu; Izvještaj o radu i poslovanju Javne ustanove Dnevni centar za djecu sa smetnjama u razvoju “Tisa” za 2018. godinu, sa Programom rada za 2019. godinu; Izvještaj o radu i poslovanju Javne ustanove “Ratkovićeve večeri poezije” za 2018.godinu, sa Programom rada za 2019.godinu; Izvještaj o radu OO “Crveni krst” Bijelo Polje za 2018.godinu, sa Programom rada za 2019.godinu.


Skladišni - EUROmodul\nPočetna » Proizvodi » Tehnički moduli » Skladišni\nProizvodnja skladišnih kontejnera\nMontažna privremena ili višegodišnja skladišta se proizvodi prema projektu i nameni. Skladišni kontejneri služe za skladištenje raznih vrsta roba. Prema vrsti robe određuje se proizvodnja sa ili bez termoizolacije. Skladišne kontejnere EUROmodul proizvodi prema ISO i CE standardu i mogu biti prizemni ili montažni prostor na više spratova.\nČesta primena skladišnih kontejnera je na gradilištima za skladištenje materijala, sitnog i krupnog alata ali i kao privatna dvorišna skladišta. Skladišni kontejneri imaju široku primenu i služe za skladištenje tehničke i elektronske robe, kao zamrzivači i hladnjače ili za zapaljivih materija i slično.


RTS :: Kako dezinfikovati automobil\nPreporuke Kako dezinfikovati automobil\nutorak, 31. mar 2020, 19:00 -> 20:17\nAutomobil koji u sebi ima metal, plastiku i tkaninu idealan je za širenje koronavirusa. Potrebno je voditi posebno računa o higijeni unutar vozila, kažu stručnjaci. Hirurškim alkoholom valja prebrisati sve površine koje dodirujemo, kao što su menjač, volan, navigacija, kvake i sedišta.\nServisi za pranje vozila imaju pravilo zbog zdravlja zaposlenih da peru kola isključivo spolja, ali ne i detaljno iznutra. Ima onih koji su zaraženi a njihove automobile hoće da koriste drugi, a da bi to bilo moguće, pre dubinskog pranja ceo automobil iznutra treba naprskati hirurškim alkoholom i ostaviti da stoji nekoliko sati.\n"Mi kao radnici, prvenstveno radi nas, moramo da dezinfikujemo auto alkoholnim sredstvima, da bi nas obezbedili pa tek onda počinje procedura usisavanja i dubinskog pranja automobila", kaže poslovođa perionice Dejan Perović.


Težak položaj Roma u Srbiji | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Težak položaj Roma u Srbiji\nVIDEO K9: Tokom epidemije virusa kovid-19 položaj Roma u Srbiji značajno je pogoršan, ocenjuju u GIZ-u i dodaju da su i dalje najveći problemi ove nacionalne manjine u našoj zemlji obrazovanje i zapošljavanje.\nPoložaj Roma u Srbiji je težak, kažu u GIZ-u, čemu je, dodaju, značajno doprinela i epidemija virusa kovid-19.\nKorona je naročito uticala na one najsiromašnije Rome i celokupan ekonomsko-socijalni uticaj epidemije i dalje nije adekvatno istražen, kažu u GIZ-u te dodaju da projekat koji sprovode pod nazivom “Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji”, radi na unapređenju života i saniranju posledica korona virusa.\nPored obrazovanja, najveći problem sa kojima se Romi susreću je i zapošljavanje, kaže Petar Antić, menadžer projekta GIZ-a. Diskriminacije je, zaključuje on, najčešći izvor samog problema, te zbog toga rade na suzbijanju stereotipa o Romima.\nIstraživanja “Percepcija građana o diskriminaciji” i “Istraživanje diskriminacije na tržištu rada”, pokazala su da kod građana postoji visoka svest o diskriminaciji Roma, dok je istraživanje “Percepcija Roma o diskriminaciji” pokazalo da čak 52% Roma nije upoznato sa mehanizmima protiv diskriminacije, kaže Antić.\nPredrasude se prevazilaze upoznavanjem i razgovorom, zaključuje Antić. On dodaje i da građani treba da izbegavaju ustaljene fraze poput “cigančenja”, “svaki ciga svoga konja hvali” i sl, zbog kojih se Romi ne osećaju prijatno. U tome Antić vidi jedan od osnovnih izvor stereotipa i naglašava da se jedino ličnim angažmanom i prihvatanjem mogu iskoreniti negativna mišljenja o romskoj populaciji\nPrethodni tekstRespirator za veterinarsku kliniku\nSledeći tekstAMSS: Dobri uslovi za vožnju, oprez zbog magle i radova


UK na Paliluli od sinoć nosi ime "Vlada Divljan" - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » UK na Paliluli od sinoć nosi ime "Vlada Divljan"\nUK na Paliluli od sinoć nosi ime "Vlada Divljan"\nGradski menadžer Goran vesić i predsednik Opštine Palilula Aleksandar Jovičić prisustvovali su otvaranju 22. Festivala autorskog filma u Ustanovi kulturi na Paliluli, koja od sinoć nosi ime po istaknutom muzičaru Vladi Divljanu.\n0Piše: Danas Online 27. novembra 2016. 09.37\nVesić je rekao da je ostvareno obećanje dato pre više od godinu dana da renovirana ustanova kulture na Paliluli ponese ime po Vladi Divljanu. On je podsetio da je Divljan sa Palilule, kao i da je prve muzičke korake napravio upravo u toj zgradi.\n– Nadam se da će ova ustanova kulture opravdati ime koje nosi, te da će budući njen sadržaj uspostavljati nove trendove, upravo kao što je Vlada Divljan bio avangardan u našoj muzici i kulturi. A Festival autorskog filma, koji se posle više od 20 godina održava u ovoj ustanovi, ide u prilog toj novoj politici kuće – ukazao je Vesić.\nOn je najavio i druga slična dešavanja u Ustanovi kulture „Vlada Divljan” što je, kako je rekao, u skladu sa odlukom da se napravi mala decentralizacija kulture u Beogradu. Vesić se zahvalio porodici prerano preminulog umetnika na podršci, kao i predsedniku opštine na realizaciji ove divne ideje.\nJovičić je dodao da je Vlada Divljan mnogim generacijama idol, kao i da je svojim radom zadužio tu opštinu.\n– Nadam se da će Ustanova kulture „Vlada Divljan” u budućnosti svojim sadržajem biti pandan i SKC-u i Domu omladine, kao i drugim sličnim institucijama u prestonici – rekao je Jovičić i zahvalio se gradskom menadžeru na podršci.\nDogaćaju su prisusvovali supruga Vlade Divljana, Dina, dugogošnji prijatelj i saradnik Zdenko Kolar, kao i poštovaoci rada istaknutog umetnika. Festival je otvorio isnert iz filma „Nebeska tema”, koji je inspirisan životom i stvaralaštvom Vlade Divljana, posle čega je usledila projekcija novog ostvarenja Džima Džarmuša „Gimme Danger”.\nfilmski festival, vlada divljanBeograd


Na Severnom polu temperature iznad nule - Impuls\nNa Severnom polu temperature iznad nule\nObjavljeno: Četvrtak, 07 Januar 2016 13:00\nNa Severnom polu je krajem decembra 2015. bilo izuzetno toplo sa temperaturama od 0 do 2 stepena Celzijusa, što je bar 20 podeoka više od uobičajenih zimskih temperatura. To je posledica "snažne i agresivne" depresije na severu Atlantika, saopštile su kanadske meteorološke službe.\nDepresija je prvo na istoku Kanade donela izuzetno topao Božić: u Montrealu je 24. decembra izmereno 15,9 stepeni Celzijusa dok je uobičajeno da temperatura u to doba godine bude oko minus 10 stepeni.\nPoljse niskog pritiska se zatim pomerilo ka severu Atlantika i sada se nalazi nad Islandom gde je vazdušni pritisak pao na 982 hektopaskala, duvaju vetrovi jačine 140 kilometara na čas a talasi dostižu 15 metara visine.\n"To je vrlo agresivna i snažna depresija i zato ne čudi što su temperature na severu tako visoke a jaki vetrovi duvaju u Engleskoj", rekla je za AFP Natali Hejsel, meteorološkinja u kanadskom Ministarstvu životne sredine.\n"Zbog ove velike depresije topao vazduh je stigao do Severnog pola gde su temeprature bar 20 stepeni Celzijusa više u odnosu na normalu" i kreću se "oko tačke mržnjenja (vode) sa temeraturama od nula, jedan i dva stepena", dodala je Natali Hejsel, koja je stručnjak za ekstremne klimatske periode.\nAmerički stručnjaci iz Opservatorije za životnu sredinu na Severnom polu (NPEO) potvrdili su da je živa u termometru naglo skočila u protekla dva dana.\nTemperatura je sa minus 37 stepeni 28. decembra porasla na minus 8 koliko je zabeleženo 30. decembra na mernoj stanici na oko 300 kilometara od Severnog pola, rekao je za AFP DŽejms Morison, istraživač u NPEO.\nArktik je deo sveta koji je najviše pogođen globalnim zagrevanjem, sa temperaturama koje su, prema podacima međunarodnih instituta, najmanje tri stepena više u odnosu na period pre industrijalizacije.\n“Spašavanje planete” i kapitalističko pranje savjesti\nAustrija: Ozelenjavanjem za niže ljetne temperature u gradovima\nRekordni rast temperature i štetnih gasova u 2015.


Brena i Boba uživali na Tajlandu! (FOTO) – Balkan Life\nBrena i Boba uživali na Tajlandu! (FOTO)\nAutor Dragan 27. januara 2014., 00:00 1.7k pregleda 150 glasova\nNajveća zvezda stare Jugoslavije, Lepa Brena, vratila se sa odmora na Tajlandu, gde je uživala zajedno sa svojim suprugom, Slobodaom Bobom Živojinovićem.\nLepa Brena je proteklih meseci bila i previše okupirana sa snimanjem novih pesama, i sa novom sezonom šoua „Zvezde Granda“, gde se nalazi u ulozi specijalnog žirija.\nU moru obaveza popularna pevačica, našla je vremena kako bi otišla na tajlandsko ostro Puket. Na ovom prelepom ostrvu, društvo joj je pravio i supug Boba Živojinović, a bračni par je fotografijama zabelešio najlepše trenutke tokom odmora.\nBrena se vratila sa ovog prelepog odmarališta i sada nastavlja sa poslovnim obavezama, a jedna od njih je i promovisanje novih pesama, pa je tako nedavno objavila dve pesme pod nazivom „Zaljubljeni veruju u sve“ i „Ljubav čuvam za kraj“.


CBBIH podržava reforme iz Pisma namjere - Akta.ba\n12.12.2020. 11:40 / Izvor: Akta.ba\nCentralna banka Bosne i Hercegovine (CBBiH) podržava reforme sadržane u Pismu namjere koje se odnose na finansijski sektor, naročito nadogradnju postojećeg Jedinstvenog registra računa kako bi uključivao i račune fizičkih lica u Bosni i Hercegovini. Sve navedeno je usmjereno na jačanje finansijske stabilnosti i ispunjenja cilja aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF), tj. unapređenje okvira za sprečavanje pranja novca/suzbijanje finansiranja terorizma, navodi se u saopćenju.\nEkonomski prostor Bosne i Hercegovine je jedinstven, i banke, fizička i pravna lica posluju i obavljaju finansijske transakcije na području cijele Bosne i Hercegovine, bez ikakvih ograničenja. Upravo da bi se smanjila mogućnost nezakonitih transakcija od izuzetnog je značaja nadogradnja Jedinstvenog registra računa na nivou Bosne i Hercegovine. Ovim se ne ograničava mogućnost i pravo vođenja entitetskih registara, niti se na ovaj način vrši bilo kakav prenos nadležnosti.\nCBBiH je, napominjemo, Ustavom definisana institucija Bosne i Hercegovine, koja ima zakonski cilj da, osim osiguranja stabilnosti valute, potpomogne i održava platne i obračunske sisteme u Bosni i Hercegovini, kao i da provodi radnje u pomaganju borbe protiv pranja novca i finansiranja terorizma.\nPravni osnov za održavanje registra računa pravnih i fizičkih lica je apsolutno neupitan i CBBiH već duži niz godina ima uspostavljen Jedinstveni registar računa poslovnih subjekata i Centralni registar kredita poslovnih subjekata i fizičkih lica. Nadogradnjom registra koji bi uključivao i račune fizičkih lica, zaokružio bi se ovaj proces i time značajno olakšao rad svim učesnicima u finansijskom sektoru, a naročito bankama, te posredno i građanima u Bosni i Hercegovini.\n"Ne vidimo na koji način nadogradnja Jedinstvenog registra ide na štetu bilo kome u Bosni i Hercegovini", ističe se u saopćenju.\nImajući u vidu navedeno, CBBiH ostaje dosljedna u svojim nastojanjima da ispuni sve svoje zakonske i strateške ciljeve, uz kontinuirano očuvanje monetarne i finansijske stabilnosti u zemlji.\nGuverner CBBiH daje punu podršku zahtjevima MMF-a koji su usmjereni ka jačanju finansijske stabilnosti u Bosni i Hercegovini, te će jedino pod uslovima ispunjenja svih zahtjeva vezanih za finansijski sektor, pristati na potpisivanje Pisma namjere prema MMF-u.\nBiH od MMF dobija 300 miliona eura, a nisu sproveli nijednu reformu