DSS - Ne razumem zašto uvlačimo strance u naše poslove\nNe razumem zašto uvlačimo strance u naše poslove\nPredsednik DSS-a Miloš Jovanović komentarisao je poziv opozicije za EU da posreduje u razgovorima sa predstavnicima vlasti o izbornim uslovima.\n"Ne razumem zašto uvlačimo strance u naše poslove", kaže predsednik Demokratske stranke Srbije Miloš Jovanović.\nTa ideja izneta je u pismu predsednika PSG Sergeja Trifunovića Dejvidu Mekalisteru, uoči njegove posete Beogradu, a Jovanović podseća da poslanici DSS nisu bili na sastanku sa Mekalisterom, te ističe da uvlačenje stranaca u srpske probleme vidi kao izraz odsustva samopoštovanja.\n"Čudi me ta navika u našoj političkoj eliti, koja nije od juče, a nekako je uzela maha, da uvlačimo strance u naše poslove. Oni vrlo dobro znaju šta se kod nas događa, i dok im taj ko je na vlasti odgovara zbog njihovih interesa, oni će zažmuriti na sve ostalo", kaže Jovanović za Tanjug i dodaje da bi njega bilo sramota da se žali, jer se time, osim nedostatka samopoštovanja, priznaje i neka vrsta nesposobnosti i nemoći da stvari sami promenite.\n"Prljav veš, ako postoji on se ne iznosi iz kuće. Bio sam u prilici da razgovaram sa strancima i ranije, kao savetnik Slobodana Samardžića i nikad mi nije palo na pamet da kritikujem sadašnju ili tadašnju vlast pred njima. To sam iz kuće poneo. Pred strancima smo svi jedno, svi smo Srbi", konstatuje Jovanović.\nSmatra da kritika pred strancima nije ni preterano inteligentna, te da ne bi mogao da zamisli da bilo ko iz DSS to čini.\nDosadašnjim razgovorima predstavnika opozicije i vlasti na Fakultetu političkih nauka, bez bilo kakvih posrednika, inače, nije zadovoljan, a smatra ih pre svega nekonstrukivnim.\n"I danas se ne zna na čiju inicijativu je sazvan sastanak na FPN. Zna se ko ga je sazvao formalno, ali tu je neko vukao konce u pozadini. Nije načisto sa kojim ciljem je to urađeno i šta iz takve forme može da proistekne", ukazuje Jovanović.\nPredstavnici DSS otišli su, kaže, na sastanak, jer su želeli da budu konstruktivni, a još nisu doneli odluku da li će ići na sledeći, jer je deo opozicije najavio da više neće dolaziti, pa se postavlja pitanje svrsishodnosti.\n"To su neke prezentacije, onda se razmene neka mišljenja... okvir je prilično labav, sve je to bilo na klimavim nogama. Ne znam ni sam da li je ideja bila da se relaksiraju odnosi ili da se nađe neki alibi za vlast ili deo opozicije. Na nama je bilo da se pojavimo, jer bismo radije da se to reši tako nego sukobima na ulici. Pri tom ne verujem da ima energije za sukobe, niti ih priželjkujem", rekao je Jovanović.\nOn je naveo i da su na sastancima vlasti i opozicije umesto državnog interesa prevladale emocije i lične netrpeljivosti dela opozicije prema vlasti i obrnuto, ali i da je i na sastancima opozicije takođe bilo ličnih odnosa i sujete.\n"Medijski problemi postoje, ne možemo da kažemo da je sve idealno, daleko od toga. Ako opozicija bude dovoljno snažna, pametna, rešiće ih, ako ne, imaće takvu sliku kakvu će imati, izaći će na izbore ili neće u tim okolnostima…", kaže Jovanović.\nTemu bojkota izbora takođe smatra preuranjenom, a DSS odluku o tome neće doneti dok se izbori ne raspišu.\nNa pitanje zbog čega je, po njegovom mišljenju, deo opozicije odlučio da već sada saopšti takvu odluku, Jovanović kaže da to treba pitati Dragana Ðilasa, koji je, podseća, prvi izašao sa tom idejom, čak i pre nego što je postignut bilo kakav dogovor o tome u Savezu za Srbiju.\n"Da li tu ima nekih drugih kalkulacija unutar stranaka u SzS ili uskostranačkih, kada je u pitanju Stranka slobode i pravde, to je pitanje za Ðilasa", rekao je Jovanović.\nIz sadašnje perspektive Jovanovićev stav je da bi za sve iz opozicije bilo bolje da imaju, kako kaže, 50 ili 100 poslanika, ili na primer 10, 20 ili 50 opština, nego da nemaju ništa od toga.\n"Mislim da je bojkot manje svrsishodan i da manje može da doprinese ciljevima, tim pre što je zapadni deo tzv. međunarodne zajednice vrlo jasno rekao da bojkot nije neko rešenje. Mislim da na Istoku isto to misle. Ne znam kad biste pitali (ambasadora Rusije) Aleksandra Bocana Harčenka šta bi on rekao, ali ne bi mnogo drugačije rekao od nekog Mekalistera. Mislim da je svima potrebna stabilnost", rekao je Jovanović.\nJovanović je ponovio pitanje koje je već delegirao u javnosti - šta posle bojkota?\n"Neko je rekao ''izvešćemo 200.000 ljudi na ulice''... Pitanje je da li možemo toliko, ali šta radimo sa njima? Je l' uzimamo nasilno institucije? Morate da budete promišljeniji, da imate neki plan i neku strategiju, koja uzima u obzir državni interes, a ne samo interes vaše stranke ili emotivnog odnosa prema Vučiću", rekao je Jovanović.\nNa pitanje kakav je njegov odgovor ukoliko DSS zbog eventualnog izlaska na izbore nazovu "lažnom opozicijom", Jovanović podseća da ta stranka postoji 30 godina, da ima iskustvo u vođenju države, ali i u opoziciji, i da ga apsolutno ne zanima kako će novije stranke koje su, kaže, itekako bile na vlasti, to da tumače.\nPodseća da je on glasao protiv Briselskog sporazuma, za razliku od onih koji su, kako kaže, prvi pomenuli bojkot i po dobru pominjali "Beograd na vodi"\nUkazuje i da je svojevremeno vratio mandat, jer je smatrao da se tada DS S nije dovoljno suprostavljao SNS-u.\n"Mi imamo svoju glavu, ne dugujemo nikom ništa. Ako budemo doneli odluku da ne bojkotujemo izbore i ako nas neko zbog toga bude kritikovao, naš odgovor će biti objektivan, načelan i razarajući, jer nažalost, ima prostora za to", poručio je Jovanović.\nO eventualnoj koaliciji te stranke sa Srpskim patrotiskim savezom (SPAS) Aleksandra Šapića takođe još nije odlučeno, kaže Jovanović.\nSa Šapićem ima redovnu komunikaciju, koja se dobro odvija, i vrlo brzo će razgovarati konkretno o programu i političkoj platformi.\nPovezuje ih, ističe, neostrašćenost, racionalan stav prema politici i patriotizam.\nKako je rekao, ni Šapić, ni on nisu političari koji rade po principu "trange-frange", da se udruže samo da bi prešli cenzus, već da će, ako budu nešto radili, to činiti kvalitetno i ozbiljno i da traje malo duže.\n”Ne moramo svaku sitnicu da usaglasimo, već osnovne stvari kao što su KiM, Evropska unija, promena političkog sistema i način bavljenja politikom”, kazao je on.\nMiloš Jovanović za TANJUG\nNapad na Srbina povratnika u Rijeci posledica proustaške politike Hrvatske\nMinistar Mali demagog, od navodnih 1,8 milijardi evra stranih investicija - samo 400 miliona pravih grinfild investicija\nIzbori na Kosovu nelegalni, SAD traži priznanje secesije\nUsaglašeno: SAD ohrabruju predsednika Srbije, on obeshrabruje građane Srbije


U pet dana prvu dozu vakcine protiv virusa korona primilo 1.150 građana | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo U pet dana prvu dozu vakcine protiv virusa korona primilo 1.150 građana\nISTOČNO SARAJEVO – U pet dana ove sedmice prvu dozu vakcine protiv virusa korona primilo je 1.150 građana Istočnog Novog Sarajeva i Istočne Ilidže, izjavio je Srni koordinator tima za sprovođenje vakcinacije u Domu zdravlja Istočno Sarajevo Danko Vasiljević.\nVasiljević je rekao da je danas bez najavljivanja vakcinisano 18 građana vakcinom “astra zeneka”, te da su pored ove vakcine u pet radnih dana raspolagali i sa kineskom vakcinom “sinofarm”.\n“Iza nedjelje očekujemo da nam budu dostavljena ruska vakcina, ali i neke druge, tako da ćemo u narednom periodu raspolagati sa većim brojem doza”, istakao je on i dodao da će građani biti obaviješteni na vrijeme.\nVasiljević je naveo da im je ostalo oko 150 doza vakcine “astra zaneka”, za koju je rekao da struka smatra da je dobra vakcina i da pruža adekvatnu zaštitu protiv virusa korona.\n“Pozivamo naše građane da se slobodno vakcinišu vakcinom `astra zeneka`”, rekao je on i dodao da će se timovi za vakcinaciju Doma zdravlja početkom naredne sedmice pripremanti za dolazak prve doze “sputnjika ve”, podsjetivši da se za ovu vakcinu građani moraju pozivati, zbog njene specifičnosti.\nPrema njegovim riječima, do sada je 4.820 građana Istočne Ilidže i Istočnog Novog Sarajeva primilo prvu dozu vakcine protiv virusa korona, a 1.920 ih je revakcinisano.\nOn je naveo da očekuje da uskoro počne i revakcinacija građana drugom dozom ruske vakcine “sputnjik ve”.\nPrethodni članakUpućen poziv za pomoć Jeleni Muharemović\nNaredni članakOtvoren deveti “Ilindan sport fest”


KeepWarm •• Management topics\nHERZ u sistemima grejanja, hlađenja i Klimatizacije (srpski); Željko Marković, Herz Amaturen company\nTrajanje obuke (h)\nSavremena rešenja kompanije u primeni regulatorne opreme radi uštede energije i troškova grejanja\nObuka pogodna za\nKorišćenje biomase za toplifikaciju gradova i gusto naseljenih sela sa osvrtom na moguće koristi i probleme (srpski); Dr. Dragoljub Dakić, INN Vinča\nDate su smernice i preporuke za organizovanje snabdevanja toplotnom energijom u gusto naseljenim ruralnim sredinama, poput onih u okruženju mesta za obuku\nosoblje za poslovnu podršku\nNeki ekološki i ekonomski aspekti primene biomase u toplanama Republike Srbije (srpski); Stevan Nemoda, KeepWarm\nStanje i razvoj daljinskog grejanja u Srbiji, mere modernizacije, rekonstrukcije i obnove izvora toplote, ekonomičnost korišćenja biomase i OIE, kao i problemi i prepreke za njenu intenzivniju primenu u toplanama u Srbiji itd.; struktura troškova u pripremi ovog goriva i njegova cenovna konkurentnost, podsticajne mere i socijalna održivost primene i proizvodnje biomase za grejanje\nEkološka održivost primene biomase u toplanama Republike Srbije (srpski); Stevan Nemoda, KeepWarm\nEkološka efikasnost OIE, usvojeni međunarodni pravni okviri, metodologija čistog razvoja CDM-a i svrha njegove primene, ekološka održivost proizvodnje biomase, i šumarske i agrarne (sa fokusom na ovo drugo kao najbrojnije u domaćem potencijalu), emisije CO2 i itd. Prezentacija takođe navodi neke moguće negativne efekte sagorevanja biomase kao što su emisija azotnog oksida, NOx, čestica, PM i PAH i kako smanjiti i prevazići ove efekte\nDugoročno obezbeđenje poljoprivredne i drvne biomase za energetske potrebe (srpski); Branislav Repić, KeepWarm\nPregled srpskih strateških dokumenata o biomasi, nekih rešenja za uklanjanje onih elemenata iz biomase koji ometaju proces sagorevanja i izazivaju vezivanje pepela na grejnim površinama kotlova i ispitivanja izvršena u Institutu Vinča u cilju prevazilaženja ovih problema; preporuke za dugoročnu sigurnost snanbdevanja poljoprivredne i drvne biomase za energetske potrebe\nMenadžersko osoblje, osoblje za poslovnu podršku\nKatalog proizvoda od poljoprivredne i drvne biomase (srpski); Branislav Repić, KeepWarm\nDetalji u metodologiji kategorizacije biomase koja se primenjuje u Srbiji, sa ciljem da\n- uspostavljanja tržišta biomase kao sirovine za proizvodnju energije\n- lakše stvaranje baze podataka za trgovanje na tržištu biomase\n- bolje razumevanje karakteristika proizvoda kojima se trguje\nPlaniranje i organizacija izgradnje / rekonstrukcije toplane na biomasu (srpski); Stevan Nemoda, KeepWarm\nPregled aktivnosti u postupku pripreme izgradnje postrojenja sa obnovljivim izvorima energije, pregled zakonodavstva Republike Srbije koji se tiču korišćenja biomase kao goriva za proizvodnju energije\nTehno ekonomska analiza mogućnosti zamene mazuta biomasom u sistemu grejanja instituta\n„Vinča“ (srpski); Dr. Dragoljub Dakić, INN Vinča\nDetalji o tehno-ekonomskoj analizi prelaska goriva za grejanje Instituta Vinča sa mazuta na drvnu sečku i granjevinu, zasnovane na analizi uštede razlike u ceni goriva; na osnovu sprovedene analize nesumnjivo se zaključuje da je ideja o zameni starih kotlova novim kotlom na biomasu u potpunosti opravdana; to se ogleda u veoma brzoj ekonomskoj isplativosti ovog projekta, koja se kreće u rasponu od 2,9 do 4,5 godine, zavisno od odabira raspoloživih rešenja, što je impresivna brojka za energetske projekte\nModel ugovora o dugoročnom snabdevanju poljoprivrednom i drvnom biomasom (srpski); Branislav Repić, KeepWarm\nDetalji ugovora i tačke kojima se toplane moraju posvetiti posebnu pažnju pri zaključivanju poslova sa dobavljačem goriva na bazi biomase\nKlimatske promene - zakonski okvir (srpski); Borislav Grubor, KeepWarm\nzapažanja o promeni klime\ndiplomatski napori u svetu za ublažavanje\ninstrumenti koji se primenjuju za smanjenje GHG gasova\nbitni elementi za Srbiju


HONOR predstavio dva nova modela pametnih telefona: HONOR 20e i HONOR 9X Lite - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » Mobile and gadgets » HONOR predstavio dva nova modela pametnih telefona: HONOR 20e i HONOR 9X Lite\nAutor: Nebojša Rašković Datum: 18. 06. 2020. Rubrika: Mobile and gadgets | komentar : 0\nKompanija HONOR, jedan od vodećih svetskih tehnoloških brendova, objavila je danas dostupnost dva nova modela pametnih telefona – HONOR 20e i HONOR 9X Lite. Nova dva modela prepoznatljiva su po svom atraktivnom dizajnu, naročito popularnom među mladim korisnicima, HONOR FullView ekranu, kvalitetnim kamerama i izdržljivim baterijama, ali i po performansama koje ne zaostaju previše za nekim od najjačih pametnih telefona. Novi modeli pametnih telefona biće dostupni kod maloprodajnih partnera i mobilnih operatera po ceni od 22.999 RSD za HONOR 20e (dostupan kod mobilnih operatera Mts i Telenor), odnosno 24.999 RSD za HONOR 9X Lite (dostupan kod maloprodajnih partnera Gigatron, Tehnomanija i WinWin).\n„Kao jedan od vodećih tehnoloških brendova, naš cilj je da korisnicima obezbedimo uređaje koji su najbolji u svojoj klasi, ali po pristupačnim cenama”, izjavio je Džordž Žao (Geroge Zhao), predsednik kompanije HONOR. „HONOR 20e je jedan od naših bolji pametnih telefona koji pripada srednjem segmentu, pri čemu korisnicima pruža brojne vrhunske opcije i funkcionalnosti po izuzetno pristupačnoj ceni, a to se takođe može reći i za HONOR 9X, uređaj namenjen korisnicima koji žele inovativni i atraktivni telefon koji će biti u mogućnosti da prati njihov dinamični način života“.\nIzuzetan displej i atraktivan dizajn\nHONOR 20e može se pohvaliti izuzetnim ekranom dijagonale od 6,21 inča, koji pokriva čak 90 odsto prednje strane telefona i pruža korisnicima impresivno multimedijalno isksutvo, bez posledica po njegov estetski izgled. Pored toga, zakrivljen ekran omogućuje izuzetno iskustvo prilikom gledanja filmova ili serija, a takođe stvara osećaj korišćenja uređaja iz više kategorije pametnih telefona.\nNadovezujući se na atraktivan dizajn svog prethodnika, HONOR 20e pomera granice kada je kreativnost u pitanju, budući da je u njegovoj izradi korišćeno više različitih slojeva boja, kako bi finalni rezultat i dizajn bio autentičan u svakom smislu.\nZahvaljujući naprednoj tehnologiji korišćenoj pri izradi, osam različitih slojeva iskorišćeno je kako bi se stvorio 3D efekat i spektar očaravajućih boja koje se prelivaju. Kada je reč o HONOR 9X Lite modelu, njega krasi karakteristični FullView ekran dijagonale 6,5 inča, koji pokriva čak 91 odsto prednje strane telefona. Pored izuzetne veličine ekrana koja obezbeđuje impresivno korisničko iskustvo, uređaj poseduje i TÜV Rheinland sertifikat koji u značajnoj meri smanjuje zamor očiju korisnika i čini svakodnevno korišćenje telefona još prijatnijim.\nKamera vrhunskog kvaliteta za izvanredne fotografije u svim uslovima\nKamera na HONOR 20e modelu predstavlja jedan od elemenata koji ga izdvaja od konkurencije. Opremljen je kamerom sa trostrukim senzorom, pri čemu je glavni senzor rezolucije 24MP, zatim ultra-široki senzor rezolucije 8MP, kao i telefoto sočivo rezolucije 2MP.\nPored toga, HONOR 20e maksimalno koristi softverska poboljšanja i veštačku inteligenciju kako bi kreirao kristalno čiste fotografije i stabilne video zapise. Međutim, HONOR 20e takođe poseduje i jednu novu opciju, a to je prepoznavanje znamenitosti i poznatih umetničkih dela. Pomoću ovog pametnog režima, kamera može prepoznati skoro 400 evropskih znamenitosti i preko 10 miliona poznatih umetničkih dela, što korisnicima omogućuje da kroz pravljenje fotografija i nauče nešto o objektima koji se nalaze na njima.\nHONOR 9X Lite poseduje mehanizam kamere sa dva sočiva, pri čemu je glavni senzor rezolucije 48 MP, dok je drugi senzor zadužen za merenje dubine (rezolucije 2MP) i kreiranje fantastičnih portretnih fotografija i impresivan bokeh efekat. A uz čak 128 GB skladišnog prostora, HONOR 9X Lite moći će da sačuva hiljade fantastičnih fotografija.\nPerformanse na visokom nivou, uz softverska poboljšanja\nOpremljen Kirin 710F procesorom sa četiri A73 jezgra koja imaju procesorsku snagu od 12nm, HONOR 20e postiže fantastične rezultate, značajno bolje u poređenju sa drugim procesorima u svojoj kategoriji, obezbeđujući neometano iskustvo pri svakodnevnom korišćenju, ali i pri intenzivnijem gejmingu. Sa druge strane, HONOR 9X Lite pokreće Kirin 710 procesor, koji u kombinaciji sa baterijom kapaciteta 3750 mAh predstavlja odlično rešenje za većinu korisnika.\nOba modela pokreće Android 9.0 operativni sistem sa EMUI korisničkim interfejsom (HONOR 20e – EMUI 9.1 a HONOR 9X Lite – EMUI 9.0), pri čemu su primetna brojna softverska unapređenja, kao što je unapređenje kvaliteta poziva pomoću veštačke intelgencije, tako što detektuje bilo kakve anomalije u saobraćaju, prilikom brzog hodanja ili bilo kakve druge smetnje i aktivira algoritam koji redukuje nivo buke i optimizuje kvalitet poziva.


Beta 17. januara 2021. 12:20\nPotpredsednica Vlade Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović saopštila je da ohrabruje svaku ženu da prijavi nasilnika i poručila žrtvama da „nisu same“.\nReagujući na vest o hapšenju vlasnika poznate škole glume pod optužbom za seksualno zlostavljanje učenica, rekla je da „ove strašne pojave treba da navedu da se zapitamo u kakvom društvu živimo i šta možemo da uradimo da ono bude bolje mesto za život naše dece“.\nOna je zahvalila glumici i devojkama koje su, kako je navela, „smogle hrabrosti da progovore“, a dodala je da su tužilaštvo i druge nadležne institucije „tu da odrade svoj deo posla“ i da joj je drago da je proces već pokrenut.\n„Niko nije toliko moćan da za svoja sramna nedela ne odgovara. Verujem da će primer ovih devojaka biti podstrek i drugim ženama sa, nažalost sličnim iskustvom, da podignu svoj glas, da nasilnici budu kažnjeni“, rekla je Mihajlovićeva.\nMediji su sinoć preneli da je vlasnik škole glume M.A. priveden pod optužbom da je više puta silovao glumicu koja je u to vreme imala 17 godina.


Mitropolit volokolamski Ilarion: Ko je protiv Crkve — on je protiv naroda i narod će ga odbaciti - 03.08.2020, Sputnik Srbija\n„Svi koji rade protiv Crkve, direktno idu protiv svog naroda“, rekao je predsednik Odeljenja Ruske pravoslavne crkve za spoljne veze mitropolit volokolamski... 03.08.2020, Sputnik Srbija\n10:13 03.08.2020 (Osveženo: 03:59 26.08.2021)\nMitropolit Ilarion koji, svetovnim jezikom rečeno, obavlja funkciju „ministra spoljnih poslova“ RPC, pozdravio je pravoslavne vernike Crne Gore koji se kako na ulici, tako i na internet prostoru bore za Crkvu i ispovedaju pravoslavlje, objavljeno je na sajtu Mitropolije crnogorsko-primorske.\n„To što se danas dešava u Crnoj Gori doživljavamo kao napad vlasti na vekovnu i tradicionalnu Crkvu u Crnoj Gori“, rekao je on, naglasivši da u ime ruskog patrijarha Kirila poziva državne vlasti da se okanu takvih poslova.\n„U Crnoj Gori se ne napada Srpska crkva, nego celokupno pravoslavlje“, rekao je vladika i dodao da je da vernici u Rusiji, ali i vrh Crkve i te kako prate sa pažnjom dešavanja u Crnoj Gori. Uzrok ovom problemu vladika Ilarion vidi u mešanju državnih vlasti i partija u prostor svetog.\n„Crkvena pitanja moraju da rešavaju samo ljudi Crkve, a nikako političari“, naglasio je mitropolit Ilarion i podvukao da političari na kraju nikada nisu imali korist od takvih poduhvata.\n„Danas vidimo političare koji kažu — ja ću da stvorim svoju Crkvu. Crkvu stvara Hristos, a ne bilo koja politička partija ili ličnosti“, rekao je mitropolit Ilarion, potkrepivši svoj stav Jevanđeljem po Mateju, u kom Gospod sam kaže da će sazidati Crkvu i „vrata pakla je neće nadvladati“ (Mt. 16, 18).\nMitropolit volokolamski je rekao da bi vlast trebalo da prvo reši sva druga goruća pitanja u Crnoj Gori. „Ukoliko neka od političkih partija postavlja za cilj stvaranje Crkve, to bi značilo da više nema nikakva socijalna i društvena oblast kojom treba da se pozabavi“, rekao je Ilarion Alfejev.\n„Od crnogorskog ambasadora u Moskvi dobio sam ruski prevod Zakona o slobodi veroispovesti i bio sam uveravan da u njemu nema nikakve diskriminacije“, posvedočio je mitropolit Ilarion.\n„Ja sam tada rekao ambasadoru da je veoma opasan put kojim idu crnogorske vlasti. Ukoliko želite podršku naroda, ne idite protiv Crkve“, naglasio je vladika Ilarion i dodao da to dokazuje i primer ukrajinskog predsednika Porošenka koji je ušao u sličnu avanturu i na prvim sledećim izborima bio potučen do nogu.


U Vuhanu zabranjena upotreba divljih životinja u ishrani - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nU Vuhanu zabranjena upotreba divljih životinja u ishrani\nPri tome ima dosta izuzetaka, uključujući životinje koje se koriste u tradicionalnoj kineskoj medicini, s tim da ih ljudi ne mogu koristiti za ishranu. U Vuhanu je u toku testiranje na prisustvo virusa svih 11 miliona stanovnika tog grada\nVlasti Vuhana, odakle je virus korona počeo da se širi po cijelom svijetu, zabranile su lov i uzgajanje divljih životinja i njihovo korišćenje za ishranu, javlja danas AP.\nRadi se o reakciji na rezultate istraživanja, prema kojima se virus razvio među slijepim miševima i preneo na ljude preko divljih životinja prodavanih na pijaci u Vuhanu.\nNovi propis bi trebalo da važi pet godina i u skladu je sa mjerama usvojenim na nacionalnom nivou, koje predviđaju i finansijske olakšice, kako bi se pomoglo prodavcima životinja da se posvete drugom poslu.\nPri tome ima dosta izuzetaka, uključujući životinje koje se koriste u tradicionalnoj kineskoj medicini, s tim da ih ljudi ne mogu koristiti za ishranu. U Vuhanu je u toku testiranje na prisustvo virusa svih 11 miliona stanovnika tog grada.\nPrema zvaničnim podacima, testirano je više od dva miliona ljudi, od kojih je 71 osoba zaražena, ali bez simptoma bolesti. U Vuhanu je od početka pandemije registrovano više od 50.000 zaraženih.


Za šaku dinamita (A FISTFUL OF DYNAMITE / GIU LA TESTA, DUCK YOU SUCKERS) - Film - mojtv.net\nA FISTFUL OF DYNAMITE / GIU LA TESTA, DUCK YOU SUCKERS\n, 1971., Italija, 157 min.\nFilm "Za šaku dinamita" deo je takozvane "američke trilogije" (uz "Bilo jednom na Divljem zapadu" i "Bilo jednom u Americi") Serđa Leonea, reditelja koji je udahnuo novi život specifično američkom žanru i zauvek ušao u istoriju filma kao otac špageti-vesterna. Reč je o priči bogatoj događanjima i dosetkama o dvojici desperadosa, Meksikancu i Ircu, koji sticajem okolnosti postaju učesnici zapatističkog prevrata.\nRazličiti životni putevi meksičkog razbojnika (R. Štajger), koji sa svojom mnogobrojnom porodicom napada putnike i sanja o velikoj pljački, te irskog revolucionara Džona A. Malonija (Dž. Koburn), veštog profesionalca sa svim vrstama eksploziva, slučajno se sreću, a zatim i neočekivano spajaju u matici ustanka meksičkih seljaka predvođenih Pančom Vilom. Dvojica koji se u početku nalaze na suprotnim stranama na kraju će postati nerazdvojni prijatelji i saborci...\nKad se pojavio u bioskopima, 1971. godine, film je naišao na velik odaziv gledalaca i postigao zapažen komercijalni uspeh.Uz majstorsku Leoneovu režiju, uspehu filma pridoneli su Rod Štajger i Džejms Koburn u glavnim ulogama. Obojici je Leone pružio priliku da istaknu ono u čemu su uvek bili posebno dobri i po čemu će ih filmoljupci uvek pamtiti - Štajger svoju impresivnu mimiku i anticipaciju reperskoga prosipanja rečenica izgovorenih urlajućim tonom, a Koburn šarm hladnokrvnog revolveraša lica izboranog prerijskim vetrom, te smisao za komične detalje.\nC. Valken u ulozi plaćenika koji predvodi vojnu opsadu na malenu Afričku državu Zangaro\nChristopher Walken, Tom Berenger, ...\nNakon što plimni val prevrne veliki putnički brod grupa preživelih nastoji pronaći izlaz\nThe Poseidon ...\n117min, SAD 1972\nGene Hackman, Ernest Borgnine, ...\nBond (G. Lazenby) mora zaustaviti superzločinca koji namerava proizvesti biološko oružje\n142min, Velika Britanija 1969\nGeorge Lazenby, Diana Rigg, Telly Savalas, ...\nRežija: Peter Hunt


Radionice za maturante\nU sklopu promo kampanje Fakulteta za tehničke studije u Travniku bit će održane besplatne radionice za maturante i srednjoškolce nižih razreda, ali će se moći prijaviti i svi ostali koji su zainteresovani za učešće.\nRadionice su bazirane na oblast grafičkog inžinjerstva i dizajna, a teme su:\n1. Game design - 06. 04. 2019. Kroz radionicu Game design učenici će imati priliku da se upoznaju sa osnovnim fazama razvoja jedne kompjuterske igre i da napišu svoje prve programske kodove.\n2. Dizajniraj i napravi svoj produkt - 13. 04. 2019.\n3. Brending - Interaktivno predavanje - 20. 04. 2019.\nCilj radionica je ovladati grafičkom pripremom i računarskim aplikacijama primjenom savremenih grafičkih multimedijalih i informatičkih komunikacija, upoznati grafičke i nove materijalne u grafičkoj industriji, upoznati proizvodni proces štampe, te grafičku završnu doradu.\nTokom jednodnevnih radionica i interaktivnog predavanja polaznicima radionica će biti predstavljeni tokovi izrade više različitih grafičkih proizvoda. Od razvoja same ideje sa estetskog i funkcionalnog stanovišta, te načina realizacije ideje i na kraju izrade, kroz grafički proces proizvodnje, primjenom digitalne tehnike UV-štampa, sublimacijska štampa i sito štampa.\nOnline prijava putem web portala!


Najkorisniji igrač Evrolige u novembru bio je Šejn Larkin koji je zaludeo svet sjajnom partijom za svoj Efes protiv Bajerna. On je u tom duelu postigao 49 poena, najviše u istoriji tog takmičenja.\nSjajni plej je tokom prošlog meseca postigao 131 poen za Efes, a prosečno je u Evroligi beležio 26,2 poena po meču.\nOvaj 27-godišnji Amerikanac imao je u novembru ukupni indeks korisnosti od čak 154! To je takođe nezabeleženo do sada u Evroligi.\n- Ovo je za njega bio savršen mesec za košarku, a kada ga je Šejn Larkin završio novim rekordom po broju poena po utakmici, nije bilo dileme da je 27-godišnji bek Efesa jedini izbor za MVP-a novembra. Larkin, 183 cenitmetara visoka sila prirode, bio je nezaustavljiv, pošto je Efes pobedio u svih pet utakmica u novembru i ostao sam na vrhu tabele. Njegov 131 poen i indeks od 154 su nezabeleženi za jedan mesec, a njegovi fantastični nastupi sa kraja meseca su ga čvrsto ubacili u istoriju - navela je Evroliga u svom obrazloženju.


31. decembar, 2015.\nSve spremno za 5. Kup nacija\nPredstojeći 5. Svetski kup nacija u boksu za žene održaće se od 8. do 12. januara 2016. godine u Rumi. Očekuje se jedno od kvalitetnijih takmičenja, u kome će učestovati 33 reprezentacije iz celog sveta.\nSrećne novogodišnje i božićne praznike želi Vam Bokserski savez Srbije!\nDodela priznanja najboljima 4. januara\nBokserski savez Srbije organizovaće 4. januara koktel i konferenciju za štampu povodom dodele priznanja za najbolje i najuspešnije u 2015. godini. U prostorijama Saveza očekuje se veliki broj predstavnika medija, kao i predstavnici Olimpijskog komiteta Srbije i Ministarstva omladine i sporta.\n27. decembar, 2015.\nZavršeno licenciranje bokserskih sudija za 2016. godinu\nNakon uspešno održanog seminara i licenciranja sudija Bokserskog saveza Srbije, obezbeđen je i dodatni termin za sve one koji nisu bili u mogućnosti da prisustvuju pomenutom skupu, i time je stavljena tačka na dodelu licenci za 2016. godinu.\nJovan Rakonjac: Vrata BSS otvorena za saradnju\nJovan Rakonjac, generalni sekretar Bokserskog saveza Srbije, govori o aktuelnim temama koje se tiču bokserskog sporta u državi. Na kraju kalendarske godine, i pored mnogo pratećih problema sa kojima se rukovodstvo BSS susreće, u 2016. se ulazi sa mnogo nade i velikim očekivanjima.\nOdržana Redovna godišnja skupština BSS\nU prostorijama Privredne komore Beograda održana je druga sednica Skupštine Bokserskog saveza Srbije kojom je predsedavao Dragan Ignjatović, predsednik BSS. Od 41 člana na Skupštini su prisustvovali 34 predstavnika klubova BSS. Izložen je finansijski izveštaj kao i Izveštaj o radu BSS za 2014 i 2015 a raspravljalo se i o dugu Bokserskog saveza Srbije za 2012 i 2013 koji iznsi oko 20 miliona dinara, a koje je ostavilo prethodno rukovodstvo i zbog čega je Bokserski savez Srbije suspendovan sa budžeta od strane Ministarstva omladine i sporta. Zamenjeni su pojedini članovi Upravnog odbora, dok je izabran kompletan Nadzorni odbor koga će od asada činiti: Obrad Popovac, Dragoslav Lukić i Milan Cincović.\n13. decembar, 2015.\nIgnjatović: Očekuje nas naporan rad i u narednoj godini\nZavršava se kalendarska 2015. godina a čelnici Bokserskog saveza Srbije imali su trnovit put i poslednjih dana decembra, sumiraju se rezultati. Prvi čovek BSS Dragan Ignjatović zadovoljan je učinjenim ali smatra da uvek može bolje, iako svi još uvek pate od „dečijih bolesti“ koje, prema njegovim rečima, mogu da se izleče.\nS obzirom da smo dobili informaciju, i dobili na uvid Poziv za Vanrednu skupštinu Bokserskog saveza Srbije koju organizuje fantomska organizacija na čelu sa g-dinom Božidarom Tadićem i Miladinom Vasojevićem, želim da ukažem na to da nijedan navod u obrazloženju ove organizacije nije tačan, tako da ovu ujdurmu smatram potpuno nelegalnom i upozoravam eventualne učesnike na istoj da će snositi konsekvence.\n06. decembar, 2015.\nOdržan seminar za sudije u organizaciji BSS\nLicenciranje i seminar sudija za 2016. održan je u hotelu „Šumadija“. Na seminaru je prisustvovalo 30 sudija iz cele Srbije. Organizator je bio Bokserski savez Srbije a prema rečima Dragoljuba Radovića – predsednika Takmičarske komisije Bokserskog saveza Srbije i međunarodnog tehničkog delegata sastanak sudijskih poslenika je protekao uspešno.\nDamjan Grmuša i Jelena Zekić zlatni u Rusiji\nMinulog vikenda, u ruskom gradu Nadimu održan je tradicionalni medjunarodni turnir „Valerij Stizov“. Bilo je ovo 15 izdanje turnira na kom su učestvovali i predstavnici Srbije. Petočlanu ekipu koju je predvodio predsednik Vojvodjanskog bokserskog saveza, Jovica Panić, činili su još i trener Marko Tubić, bokseri Damjan Grmuša i Kristijan Satara, kao i bokserka Jelena Zekić.\n30. novembar, 2015.\nDrenovaku najvredniji trofej srpskog boksa\nPosle četiri dana pesničenja u olimpijskom boksu u Vrnjačkoj Banji za najboljeg je proglašen Aleksandar Drenovak srpski reprezentativac. U prepunoj hali “Vlade Divac” publika je imala prilike da vidi devet finalnih mečeva a svaki je znala da isprati modrne gladijatore sa ringa aplauzom. Na turniru je učestvovalo 58 boksera iz 12 zemalja a iz Srbije 13 boksera. Organizator je bio Bokserski savez Srbije dok je tehnički organizator je bio BK Goč.


Apelacioni sud mu je ukinuo pritvor i odredio meru zarane napuštanja stana uz elektronski nadzor (kućni pritvor uz nanogicu), jer smatra da okrivljeni nije prekršio meru zabrane koja mu je izrečena u martu 2019, precizirala je za Tanjug portparol suda Mirjana Piljić.\nSud je zaključio da se Zoran Jeličić uredno odazivao svim pozivima suda te da je određivanje pritvora bilo neopravdano.\nNjega je sud pre ovog incidenata dva puta novčano kažnjavo, jer nije poštovao naređenje predsednika veća za održavanje reda na glavnom pretresu, a prethodno je bio više puta upozoren i opomenut.\n"Valjevska grupa" pohapšena je 2009. godine u velikoj akciji policije zbog niza krivičnih dela, a prvostepeno suđenje je i dalje u toku.\nPripadnici ove grupe se terete za teška ubistva, zločinacko udruživanje, nedozvoljeno držanja oružja i eksplozivnih materija, iznuda i nanošenja lakih i teških telesnih povreda i iznude novca.\nOptuženi su Milan Lazarević, Zoran Jeličić, Milan Milijanović, Neboja Goloskoković, Aleksandar Pavlović, Dejan Velimirović, Mirko Lazarević, Marko Miličković i Aleksandar Bošković.


Sadržaj filma: Moj život ~ A2-Soft.Com\n(en: My Life)\nOriginalni naziv: My Life\nUloge: Michael Keaton, Nicole Kidman, Bradley Whitford, Queen Latifah, Michael Constantine\nBob Džons, uspešan mladi poslovni covek, i njegova trudna surpuga Gejl, snimaju video - kasetu za svoje nerodjeno dete, kome vec znaju pol i ime. U pitanju je buduci sin, Brajan, koga Bob nikada nece videti, jer boluje od smrtonosne bolesti, i prema predvidjanjima lekara, nece docekati rodjenje svog deteta.\nBob zato snima kasetu, koju želi da ostavi u amanet sinu, pokušavajuci da barem na taj nacin pobegne od smrti koja je neminovna. Kada lekari odlucuju da dignu ruke od njegovog beznadežnog slucaja, Bob se obraca cuvenom kineskom iscelitelju i prepušta se njegovim alternativnim metodama lecenja.\nNa dan, na koji su mu lekari - specijalitsti predvideli smrt, Bob odvodi svoju suprugu u luna - park, a nekoliko dana kasnije, prisustvuje srecnom rodjenju dugo ocekivanog sina. Ipak, bolest nije savladana i Bobu je u ovoj trci sa vremenom ostalo još samo nekoliko nedelja...\nTriler: Moj život\nGledaj online Moj život, Besplatno Moj život, Gledaj online My Life, Besplatno My Life


Nikola Sarkozi - Sputnjik Srbija\nSarkozi: Nepredvidiv efekat antiruskih sankcija\nAntiruske sankcije su dovele do „nepredvidivog efekta“ zbog kog se Moskva odvaja od Evrope i zbližava sa Pekingom, izjavio je u intervjuu listu „Point“ bivši predsednik Francuske Nikola Sarkozi.\nČovek koji je iz senke vodio francusku politiku glavni lobista Prištine?\nBivši diplomatski savetnik nekadašnjeg francuskog predsednika Nikole Sarkozija Žan David Levit biće glavni lobista Prištine u narednom periodu koji će se zalagati za prijem „nezavisnog Kosova“ u međunarodne organizacije, uključujući i UN, pišu „Večernje novosti“.\nProtiv bivšeg francuskog predsednika Nikole Sarkozija pokrenuta je sudska istraga zbog finansiranja izborne kampanje novcem iz Libije, javio je Mond.\nFrancuska nikad nije robovala puritanstvu i njeni vladari su uvek mogli da budu sigurni da ih ljubav neće koštati položaja, kao i da im može doneti koji procenat popularnosti više. U vreme bezidejnosti, sapunice na najvišem nivou izbijaju na prvo mesto, dok se realni problemi guraju pod tepih.


Kako Vučićev režim organizovano radi na iseljavanju lekara i drugog medicinskog osoblja iz Srbije\nLečiće nas travari\nZa manje od četiri godine, Srbija će ostati bez većine lekara i medicinskih sestara, a u bolnicama neće imati ko da radi. Njihov masovan odlazak u inostranstvo, organizovao je Vučićev režim uz pomoć Nacionalne službe za zapošljavanje, Privredne komore Srbije i nemačke državne agencije za zapošljavanje. Ministar zdravlja Zlatibor Lončar, predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež i drugi istaknuti "pregaoci" naprednjačkog režima, ozbiljno rade na veleizdajničkoj prodaji "najboljeg srpskog izvoznog proizvoda", školovanog medicinskog kadra...\nPrema podacima nadležnih evropskih institucija, u poslednjoj deceniji iz Srbije je otišlo čak 10.000 lekara na rad u jednu od zemalja Evropske unije. Svaki treći student medicine odlazi u inostranstvo (ili se sprema da ode), iako celokupno školovanje jednog lekara (bez specijalizacije), državu i porodicu košta najmanje 50.000. evra. Razmere društvene štete zbog svega ovoga, niko javno nije ni razmatrao.\nSamo od početka 2017. pa do sredine 2018. godine, iz Srbije je na rad u inostranstvo otišlo preko 1.000 lekara, uglavnom sa specijalizacijom. Istovremeno, na zaposlenje čeka njih oko 2.000, ali među njima je teško naći nekoga ko ima jednu od preko potrebnih specijalizacija. Nema među njima kardiologa, urologa, pedijatara, anesteziologa, ginekologa, fizijatara, gastroenterologa...\nStarosna struktura je poseban problem. Naime, od postojećih 31.000 lekara, gotovo 70 odsto ima između 55 i 65 godina, a samo tri odsto mlađe je od 30 godina! Ako se uzme u obzir i pravi egzodus zdravstvenog osoblja koji je zadesio Srbiju u poslednjoj deceniji, kao i činjenicu da će polovina svih lekara koji još rade uskoro otići u penziju, onda je jasno šta građane čeka u budućnosti. Preciznije rečeno, u narednih tri do pet godina, Srbija sigurno ostaje bez medicinskih stručnjaka svih profil. Ali, to je tek vrih ledenog brega...\nDa je u srpskom zdravstvu haotično stanje, vidi se i po tome što blizu 5.000 medicinskih sestara u Srbiji čeka na zaposlenje (njih oko 400 evidentirano je duže od 10 godina kod Nacionalne službe za zapošljavanje), dok se, istovremeno, sve srpske zdravstvene ustanove nalaze se u dramatičnom stanju zbog nedostatka medicinskog osoblja.\nTako, na primer, Kliničkom centru Vojvodine godinama nedostaje oko 300 medicinskih sestara i tehničara (KC Srbije nešto slično), dok je u domovima zdravlja situacija još teža, jer nedostatak kadra dovodi i do zatvaranja ambulanti i zdravstvenih stanica.\nI drugi veliki kliničko bolnički centri i zdravstvene ustanove koje opremljene ili poluopremljene otvara dvojac Vučić - Lončar, izgledaju avetinjski jer rade bez trećine potrebnog zdravstvenog osoblja.\nDržavne bolnice i starački domovi su u jadnom stanju - često bez materijala, instrumenata, lekova, bez klimatizacije, sapuna i toalet papira, sa odvaljenim malterom sa trošnih zidova nad poluraspadnutim bolničkim krevetima.\nI dok je na snazi zabrana zapošljavanja u državnim ustanovama (osim preko vladajuće stranke i njenih "komesara"), zdravstveni kadar iz Srbije, postao je natraženiji "izvozni proizvod" Srbije. U ovom trenutku, još jedan veliki broj medicinskih sestara i medicinskih tehničara masovno se sprema za odlazak u inostranstvo, najviše u Nemačku, ali i druge države Zapadne Evrope, što se vidi i na osnovu podnetih broja podnetih zahteva za izdavanje potrebnih stručnih sertifikata. Do kraja 2019. godine, treba očekivati da Srbija ostane bez još 2.000 lekara i dvostruko toliko medicinskih sestara.\nAli, umesto da država spreči ovaj zastrašujući proces, i to hitnim programima mera za zadržavanje zdravstvenih radnika (većim platama i boljim uslovima), dešava se obrnut proces: Vučićev režim stavio se u službu stranih interesa, pa svom snagom pomaže odlazak zdravstvenih radnika iz Srbije!\nTako, na primer, Nacionalna služba za zapošljavanje, ima već duže vremena sklopljen sporazum sa nemačkim poslodavcima i njihovom agencijom za zapošljavanje, pa se već unapred zna koliko će "belog osoblja" iz Srbije na osnovu tih dogovora u ovoj godini otići na rad u nemačkim bolnicama, domovima zdravlja, ambulantama i staračkim domovima.\nSve je počelo još polovinom januara meseca 2013. godine, kad je takozvana Nacionalna služba za zapošljavanje Srbije, a na incijativu Vučićevih "nemačkih prijatelja", potpisala Sporazum o posredovanju i privremenom zapošljavanju srpskih radnika u Saveznoj Republici Nemačkoj. Sa srpske strane sporazum je potpisao Dejan Jovanović, tadašnji direktor Nacionalne službe za zapošljavanje, a sa nemačke strane Monika Varnhagen, direktor nemačke Centrale za rad sa strancima i stručno posredovanje, u prisustvu ondašnjeg nemačkog ambasadora u Srbiji.\nU zvaničnim saopštenjima svečano je "otpevano" da će "...svi imati koristi iz ovakvog bilateralnog aranžmana - poslodavci iz Nemačke koji dobijaju kvalifikovanu radnu snagu koja im već godinama nedostaje u bolnicima i domovima za stara lica, Srbija u kojoj se smanjuje nezaposlenost radnika ovog profila, i na kraju sami medicinski radnici koji dobijaju mogućnost da započnu život u jednoj od najrazvijenijih zemalja sveta..." Ovaj poslednji deo rečenice iz "aranžmana", posebno je drzak i ciničan, jer se u sred međudržavnog akta diskvalifikuje bilo kakva perspektiva života za medicinsko osoblje u Srbiji! A, što da ne, i za druge profesije. Šta ćete na Balkanu, tu nikad dobra biti neće! Ovo, kao da je htela da kaže gospođa Varhagen i prenese poruku svoje kancelarke, frau Merkel.\nNacionalna služba za zapošljavanje Srbije se na ovaj način pretvorila u puki uslužni servis za besplatno regrutovanje srpskih belih mantila za potrebe nemačkog tržišta rada, a da sebe pritom nije ni najmanje ugovorno zaštitila osim što se rasteretila nezaposlenih medicinara na birou rada poklanjajući ih za džabe stranoj državi. Srbija ovim sporazumom nije predvidela niti jednu odštetnu klauzulu za odvođenje školovanih kadrova koji će u budućnosti svoje znanje primenjivati u inostranstvu. S druge strane, Nemačka je praktično osigurala sebi dvostruki dobitak - em je dobila radnike u koje nije uložila ni dinara em joj se deo novca iz njihovih zarada vraća nazad u državnu kasu na konto poreza i doprinosa iz radnog odnosa..."\nSve se ovo dešava u trenutku kad Srbiji hitno trebaju kardiohirurzi, anesteziolozi, radiolozi i patolozi, mada u mnogim zdravstvenim ustanovama nema dovoljno ni dečjih hirurga, pulmologa, neurologa ili psihijatara...\nKakva je masovnost odlazaka, govori i podatak Regionalne lekarske komore Vojvodine, koja je za samo tri meseca pretprošle godine ostala bez 970 do tada zaposlenih lekara, a taj trend se nastavio i posle toga. Slično je i u ostalim delovima Srbije.\nManijakalnim dodvoravanjem Vučićevim veleizdajničkim poslovima, i Privredna komora Srbije je predstavila svog partnera iz Nemačke čija je delatnost zapošljavanje lekara i drugih medicinskih radnika iz Srbije u Nemačkoj. Reč je od više od hiljadu radnih mesta koja je kompanija (Spektra) obezbedila u saradnji sa nemačkom službom za zapošljavanje.\nMarko Čadež je slavljeničkim optimizomom pozdravio "našeg predsednika" i "sklapanja uspešnog posla", gde je posebno istakao da će Nemačkoj do kraja ove decenije trebati bar 220.000 kvalifikovanih radnika medicinske struke, „...što otvara vrata stotinama lekara, medicinskih sestara i bolničkog osoblja iz Srbije da se zaposli u Nemačkoj".\nAli, umesto da Čadež zbog ovoga bude hitno procesuiran, njegov "Vođa" ga je pohvalio kako radi "na dobrobit zajednice" i "izvozi srpsku pamet".\nDržavna institucija (u ovom slučaju PKS) koja podstiče odlazak srpskih stručnjaka u inostranstvo, u svakoj normalnoj državi bila bi stavljena pod nadzor privremene uprave, a njeni čelnici smenjeni i osuđeni. Ali, ne i u Vučićevoj Srbiji.\nNo, stvar je mnogo crnja nego što izgleda na prvi pogled...\nNaime, sredinom prošle godine, Nacionalna služba za zapošljavanje je kroz projekat pod imenom Triple Win, (u prevodu, "Trostruka pobeda") „...u skladu sa Sporazumom o posredovanju i privremenom zapošljavanju radnika, državljana Srbije u SR Nemačkoj" pokrenula konkurs za medicinsko osoblje iz Srbije za rad u bolnicama i domovima za stara lica na mestu asistenata do priznavanja diplome u SR Nemačkoj. U uslovima piše da je obavezno radno iskustvo, određen nivo znanja jezika i drugi uslovi i dokumenta koji prikuplja i selektira Nacionalna služba za zapošljavanje Srbije (zašto i za koga ona to radi, videće se u nastavku ove skandalozne priče). Posle nostrifikacije diplome, oni koji su prošli uslove, prelaze na rad na poslovima kvalifikovanog zdravstvenog radnika na neodređeno vreme. U zvaničnim izveštajima NSZ, mogu se naći podaci o odlasku medicinskog osoblja u inostranstvo preko nacionalne službe i u ranijim periodima. Tako se npr, već od kraja 2012. godine (čim je Vučić uzjahao svu vlast u državi) spominje se mogućnost za zapošljavanje lekara i medicinskog osoblja u inostranstvu uz posredovanje Nacionalne službe za zapošljavanje. Posredovalo se i za zapošljavanje medicinskih stručnjaka i u drugim zemljama. Tako je sklopljen sporazum i sa izvesnim poslodavcem iz Ugande o zapošljavanju većeg broja srpskih lekara specijalista i medicinskog osoblja u ovoj zemlji!\nNeverovatno je ali istinito i to da su čak pojedini gerontološki centri iz nemačkih gradova samostalno krenuli u akciju tražeći preko srpskih državnih institucija dolazak desetine srpskih medicinskih radnika direktno ili preko ovlaštenih agencija.\nZbog očigledno namernog nasilja Vučićevog režima nad medicinskim radnicima u Srbiji, čak su i Nemci pribegli uvijenoj frazi o "privremenom" zapošljavanju, svi znaju da je to samo mali korak do konačnog i trajnog odlaska medicinskih radnika iz Srbije. Trajni odlazak lekara specijalista iskusnih medicinskih sestara i medicinskih tehničara je, direktan čin veleizdaje države i njenih interesa. Reč je prvorazrednom bezbednosnom pitanju, jer je ugrožena primarna zdravstvena zaštita, pa čak i u slučaju rata, pitanje je ko bi popunio redove sanitetskog osoblja.\nVrlo hladnokrvno i drsko, onako kako to ministar Zlatibor Lončar inače radi, javnosti je saopšteno da "...Ministartstvo zdravlja ne vidi ništa sporno u odlasku lekara preko državnih institucija, jer postupak posredovanja isključivo započinje na inicijativu stranog poslodavca koji je obavezan da popuni prijavu koju dostavlja nadleženom sektoru u direkciji Nacionalne službe za zapošljavanje". Ali, šta onda reći na činjenicu da u tom procesu iposrduju u njemu državne institucije? Koliko Lončar i Vučić imaju od toga? Koje agencije, koji ljudi u tome učestvuju, koliko novca, čije provizije uzimaju? To Lončar neće reći. Strbija je već na gubitku barem tri milijarde evra sprovođenjem kriminalne ideje "odliva mozgova". Nekadašnji ministar zdravlja u vladi Borisa Tadića, Tomica Milosavljević, išao je u Nemačku da se leči, toliko je verovao ri srpskom zdravstvu na čijem se čelu čak četiri mandata nalazio.\nOvde je reč o uzrocima, danas vidljivih dubokih posledica trajnog urgožavanja opšteg zdravstvenog stanja nacije. Postoje ljudi, funckioneri sa imenima i prezimenima i institucije koji su sproveli ovaj zločin i koji ga i dalje sprovodi.\nSvetska zdravstvena organizacija je kao posmatrač u Srbiji odlično upoznata sa tragičnim stanjem u ovoj oblasti, imaju sve podatke o odlasku naših stručnjaka, znaju pod kojim okolnostima idu iz svoje države na rad u tuđinu i svesni su da će Srbija uskoro bitii novi Sudan ili nešto slično. Ali, u pitanju je viša kriminalna strategija u kojoj se pitaju MMF (koji je prvi tražio drastično smanjivanje plata lekara i medicinskog osoblja), pa onda i drugi globalistički policajci kojima je potrebnije da služe nemačkoj ekonomiji umesto da pomažu razvoj evropske periferije.\nDa je to tako govori i podatak da se po Srbiji doslovno vršlja: poslednjih meseci poslodavci iz Nemačke i njihovi lokalni agenti su neskriveno počeli da vrbuju nesvršene srednjoškolce direktno o čemu govore i vesti o raznim "gostima" koji uz saglasnost države, često i samih roditelja, posećuju kako državne tako i privatne medicinske škole i učenicima predstavljaju programe za rad i odlazak u Nemačku, nudeći im posao već nakon završetka srednje škole, a uz to je zainteresovanim đacima obezbeđen i besplatan kurs nemačkog jezika. Uglavnom se traže negovateljice i medicinske sestre, đacima daju inforativni materijal na kome piše kojoj agenciji mogu da se jave, koji su uslovi, kolika je plata i gde bi mogli da rade. Vučićev režim je ozbiljan saučesnik u podvođenju maloletnih lica, a sve pod parolom preporoda države, masovnih zapošljavanja i "novih mogućnosti".\nTo potvrđuje i činjenica da su nadležno Ministarstvo prosvete i Inspekcija rada upoznati sa ovom praksom pretvaranja škola u agencije za zapošljavanje i da su prećutno, ovlastili direktore za škola za ovako nešto. Da je država zaista pravna, tužilaštvo bi odavno radilo po zakonu na ovom slučaju, ali...\nDrskost nemačkih zdravstvenih "menadžera" ide dalje, pa je tako data "pogodnost" našim lekarima koji rade u Nemačkoj, da dovedu radnika sa naših prostora, a njima se onda isplaćuju bonusi od 500 do 2.000 evra po osobi dovedenoj na probni rad od šest meseci.\nTražnja je najveća u najbogatijim i najgušće naseljenim saveznim državama - Bavarskoj, Baden-Virtembergu i Severnoj Rajni-Vestfaliji. Ukupna procedura, od potpisivanja ugovora, do odlaska u Nemačku traje tri do četiri meseca. Starosna grupa je široka, od 20 do 50 i više godina i svi kandidati koji su otišli nemaju nameru da se vraćaju u Srbiju u skorije vreme. Mnogi posle isteka ugovora izlaze iz struke i rade šta god da im se ponudi.\nZvanični podaci o broju radnih emigranata među lekarima i medicinskim sestarama ne postoje, ali je sve više nego jasno. Ako se ima u vidu da je prosečna plata medicinskih sestara u Srbiji jedva 330 evra, a lekara oko 600 evra, jasno je ko i kako podstiče ovo stanje. Naime, početna plata u Nemačkoj za medicinske sestre ide od 1.500 do 2.500 evra, da bi nakon regulisanja boravišnog i radnog statusa plata lekara skočila i do 6.000 evra. Logika odlazaka naši stručnjaka je jasna, ali bi mnogi od toga odustali da u svojoj državi imaju pristojne uslove života kakve zaslužuju u ovoj teškoj i odgovornoj profesiji.\nOsnovni razlog masovnog odlaska našeg medicinskog su loši uslovi rada, nedostatak odgovarajuće opreme za savremene procedure i skromne ili nikakve mogućnosti za napredovanje. To su često čak i važniji razlozi od niskih primanja, koje bi neko i tolerisao jer radi "kod kuće" u svojoj zemlji, ali....\nOsim Nemačke, u poslednje vreme medicinske sestre i lekari iz Srbije završavaju u arapskim državama poput Saudijske Arabije, Emirata i Katara. Tamo se, uprkos visokim primanjima, medicinske sestre, tehničari, pa čak i lekari, drže nekih drugih pravila života, koja ne pripadaju njihovoj kulturi i obrazovanju, ali, "pečalba" je to...\nMedicinski fakulteti ne uspevaju da prate potrebe srpskog tržišta jer upisnu politiku na medicinske fakultete diktira Ministarstvo prosvete, a ne Ministarstvo zdravlja. Tako se stvara jedan začarani krug u kojem se održava postojeći status quo bez bilo ikavih naznaka konstruktivnog i sistemskog rešavanja problema. Ukratko, jedni ih školuju a drugi "plasiraju" na strana "tržišta".\nČinjenica je, međutim, da iza ovako masovnog odliva medicinskog osoblja ostaje pustoš u srpskim bolnicama i niko više ne zna ko će nas lečiti kroz par godina.\nVučićev režim već sedam godina svesno, aktivno i organizovano posreduje u regrutovanju zdravstvenih radnika za potrebe stranih zdravstvenih ustanova. S druge strane, budžetska sredstva koja bi mogla da se preusmere i ulože u razvoj bolničkih kapaciteta i stimulativno povećanje primanja medicinskih radnika, rasipaju se na nenmalno visoke plate nestručnih partijskih kadrova udomljenih u javnim preduzećima i državnim institucijama.\nVojvođansko zdravstvo je ubedljivo najviše pogođeno egzodusom medicinskih radnika, kao i tzv. prirodnim odlivom, ali i pored toga od ukupnog broja novozaposlenog medicinskog osoblja u Srbiji, svega nešto više od 13 odsto opredeljeno je za pokrajinu. Očigledno je da se zapošljavanje novih lekara i drugih medicinskih radnika ne odvija po stručnim pravilima i normativima, već po političkim vezama i šemama, i diskriminativnim strategijama.\nPrema brojkama objavljenim na sajtu Ministarstva zdravlja, ustanove u AP Vojvodini mogu da računaju na svega 270 novih uposlenika (nešto više od 13 odsto ukupnog broja) - Klinički centar Vojvodine na 229 i Opšta bolnica u Subotici 41. A, kao što se vidi, ustanovama u Vojvodini nedostaje medicinsko osoblja svih profila, sve kao posledica masovnog odlaska medicinskih radnika iz Srbije.\nA 1. Providne laži protiv nepobitne istine\nBilo je podlih pokušaja režima da se javnosti prikaže kako nema egzodusa, pa su tako iz Lekarske komore Srbije i Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo Vojvodine, pokušali da "objasne" razloge zbog kojih zdravstveni radnici masovno uzimaju dokumenta, govoreći da "... to ne znači da oni hoće da emigriraju". Pokrajinski sekretarijat za zdravstvo Zoran Gojković je javno negirao da postoji masovni egzodus lekara iz Vojvodine, navodeći da „na prste jedne ruke može da izbroji koliko je specijalista trajno otišlo iz KC Vojvodina".\nA 2. Istorijske obmane ministra Lončara\nVučićev ministar zdravlja Zlatibor Lončar, pohvalilo se opet "velikim ulaganjima u opremu i infrastrukturu u zdravstvu u poslednje dve i po godine", a koja, kako je rekao, "...nisu zabeležena u poslednjih 30, 40 godina". Lončar priča o gama noževima, akceleratorima, skenerima, ali ne i o onima koji treba da rade sa tom opremom. Njih organizovano i uz dobru agencijsku proviziju šalje u Nemačku. Sa blagoslovom svoga tutora, A. Vučića.\nČesto se i državne ustanove prevare pa kažu istinu. Tako je, prema zvaničnim podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut" na dan 31. decembra 2015. godine u zdravstvenim ustanovama u Republici Srbiji bilo zaposleno 107.980 radnika, dok je godinu dana ranije taj broj bio 109.237 radnika. To znači da je samo tokom te jedne godine broj zdravstvenih radnika u Srbiji smanjen za 1.257. A u tu računicu nisu uračunati i oni koji su uzeli neplaćeno i otišli preko granice, dok se u svojim ustanovama još vode kao zaposleni, a takvih je veliki broj. Danas je godišnji trend odlazaka povećan na oko 2.500 lekara


subota, 10 decembar 2016 14:10\nDanas je deseti decembar, poznat celom svetu kao Međunarodni dan ljudskih prava.\nGovoreći o obeležavanju Međunarodnog dana ljudskih prava, direktorka Kancelarije za ljudska i manjinska prava - Suzana Paunović, istakla je da je taj dan ove godine posvećen manjinama koje žive u Srbiji.\nOve godine će se održati i prvi sajam posvećen nacionalnim manjinama koje žive u našoj zemlji, pod sloganom "Mozaik Srbije". U okviru sajma učestvovaće 15 saveta nacionalnih manjina, koji će na štandovima predstaviti svoju kulturu i folklor. Sajam je otvoren od 10 do 17 časova, a ulaz je besplatan.\nDa podsetimo, Univerzalna deklaracija o ljudskim pravima usvojena od strane Generalne skupšine Ujedinjenih nacija u Parizu i to 1948. godine. Tim dokumentom se štite građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava čoveka - od prava na život i slobodu do prava na dostojanstvo, privatnost, socijalnu sigurnost i udruživanje. Centar za ljudska prava u Srbiji, osnovan 1995. godine, od 1998. godine redovno objavljuje svoj godišnji izveštaj o stanju ljudskih prava u zemlji.\nU našoj zemlji se među najugroženije kategorije, kada je reč o ostvarivanju osnovnih prava izdvajaju, Romi, žene, osobe sa invaliditetom i pripadnici LGBT populacije.\nNapisala: Miljana Kresojević\nPročitano 2691 puta\tPoslednji put izmenjeno subota, 10 decembar 2016 14:44\nViše iz ove kategorije « Danas otvaranje vršačkog Startit Centra\tVršački Gimnazijalci u finalu kviza "Fimek nagrađuje znanje"! »


UM-THRIVE nova medijska agencija partner kompanije Nestlé Adriatic - Marketing Mreža\nKompanija Nestlé Adriatic potpisala je ugovor sa kompanijom UM – THRIVE kao svojim novim partnerom na Adriatik tržištu nakon veoma konkurentnog tendera.\nOd 1. januara 2021. godine UM-THRIVE (IPG) biće medijski partner kompanije Nestlé na osnovu temeljne prezentacije medijske strategije kroz plaćene medijske kanale, uključujuči digitalne i tradicionalne, pokrivši na taj način sve bitne stavke u okviru medijskog plana. Novi medijski partner deli verovanje kompanije Nestlé da je komunikacija jedna od fundamentalnih strateških instrumenata u izgradnji brenda i reputacije. Opseg rada nove medijske agencije pokriva sva tržišta u regionu Adriatika (Srbija, Hrvatska, Slovenija, Bosna i Hercegovina, Crna Gora i Severna Makedonija), sve medijske usluge poput medijske strategije, medijskog planiranja, kupovine medijskog prostora, medijsko merenje, itd. na osnovu razumevanja kompleksnosti trenutnog stanja u medijima u regionu, kao i kroz opširno razmišljanje o prilikama za igradnju brenda sa personalizovanim pristupom potrošačima, alate i inovacije u medijima.\n„Verujemo da su mediji vrednost koju bi trebalo pojačati i da su oni jedni od fundamentalnih strateških instrumenata pri izgradnji brenda. Važnost prave kombinacije medija naročito raste u vremenu u kakvom sada radimo i živimo. Sa našim novim medijskim partnerom, ciljamo da pružimo inovativne i jake medijske strategije napravljene za budućnost, kao i efektivan i efikasan pristup medijskoj kupovini. Medijske agencije u zemljama u kojima poslujemo su naši strateški partneri koji nas podržavaju u stvaranju pobedničkih brendova i adaptaciji budućim medijskim kampanjama. Želeli bismo da zahvalimo našim partnerima u prethodnim godinama i novom partneru na angažovanju i profesionalizmu koje su pokazali“, izjavila je Neli Angelova, direktorka komunikacija za Nestlé jugoistočno evropsko tržište.\nNovim partnerom, Nestlé želi da učvrsti svoje jake poslovne ambicije u Adriatik regionu i izgradi snažno partnerstvo sa strateškim partnerima i pobedničkim timovima.\n„Veoma smo zahvalni na prilici da budemo deo Nestlé medijskog tima i nastojaćemo da maksimalno pojačamo marketinško prisustvo i uspeh kompanije u nadolazećim godinama. Radili smo neprestano kako bismo obezbedili najbolje opcije za Nestlé, koji deli naše ambicije – da budemo najbolji što možemo. I&F Grupa i UM tim u Adrijatiku fokusiraju se na želje i ciljeve klijenta i sigurna sam da ćemo imati pozitivan uticaj na poslovanje kompanije Nestlé. Kao izazivači budućnosti širom ovog veoma interesantno regiona, stvari provodimo u delo kroz efektivan i efikasan pristup operacijama na više tržišta. Naš cilj je da potrošače upoznamo sa brendom Nestlé-a širom Adriatika, bez obzira na to da li se radi o hrvatskom priobalju ili užurbanim ulicama Beograda“, izjavila je Branislava Cargonov, regionalna generalna direktorka kompanije UM.


Vanredno stanje u Italiji, raste broj žrtava\nSpasilačke ekipe tragaju za preživelima u Peskari\nItalija je proglasila vanredno stanje u područjima koja su najgore pogođena snažnim zemljotresom, dok je sve manje nade da će biti pronađeno još preživelih. Premijer Mateo Renci najavio je da će biti izdvojeno 50 miliona evra za obnovu.\nU međuvremenu, grad Amatriće danas su pogodila dva snažna potresa jačine 4,3 i 4,7 stepeni Rihterove skale, koja su nanela novu štetu i izazvala paniku među stanovništvom.\nU gradu je, od prvog zemljotresa u sredu, registrovano više od 500 naknadnih potresa, od kojih su većina bili relativno slabog intenziteta.\nBroj žrtava zemljotresa porastao je na 267, a najviše poginulih je u Amatrićeu, Arketi i Akumoliju, koji su uglavnom razrušeni. Gotovo 400 ljudi je povređeno, saopštile su italijanske vlasti.\nMeđu poginulima je najmanje 12 stranaca, tri Britanca, šest Rumuna i po jedan iz Španije, Kanada i El Salvadora. Vlasti očekuju da će broj žrtava nastaviti da raste, dok se nastavlja spasilačka operacija. Iz ruševina je do sada izvučeno više od 200 preživelih.\nU spasilačkoj akciji učestvuje 5400 ljudi, među kojima su policajci, vojnici, vatrogasci i veliki broj volontera.\nSaveznici Italije, poput Nemačke, Francuske i Izraela ponudili su da pošalju svoje timove da pomognu u saniranju štete, ali je italijanska vlada saopštila da njenim iskusnim hitnim službama i brojnim neplaćenim radnicima nije potrebna pomoć.


Crna Gora i EU digitalni COVID sertifikat\nObjavljeno: 14.12.2021. • 08:01\nPod ovim uslovima ćemo slobodno putovati\nRiječi ministarke zdravlja dr Jelene Borovinić Bojović, koja je 30. septembra poručila da će crnogorsko zdravstvo biti dio EU i prije zvaničnog prijema, potvrdio je evropski komesar za proširenje Oliver Varhelji. Crna Gora je finalizovala sve procedure da bi se povezala sa sistemom Digitalnog COVID sertifikata EU. To znači da će crnogorski državljani već od 24. decembra, kako očekujemo, moći slobodnije da putuje u zemlje EU.\nUskoro očekujemo da bude završena i aplikacija, a u međuvremenu, svaki državljanin Crne Gore koji je vakcinisan Fajzer i Astra Zeneka vakcinom (i sve ostale koje piznaje EMA) moći će, uz prikaz QR koda sa potvrde koju može koristiti i u papirnoj i elektronskoj formi, slobodno prelaziti granice EU.\nPodsjećamo javnost da je Ministarstvo zdravlja, radi ravnopravnog tretmana svih imunizovanih građana, ranije obezbijedilo besplatne PCR testove u svrhu putovanja svim građanima koji su vakcinisani Sinofarm i Sputnjik V vakcinom jer se, u okviru EU digitalnog COVID sertifikata, priznaje PCR test koji je urađen u Institutu za javno zdravlje čiji su nalazi međunarodno sertifikovani.\nVažno je da građani znaju da je EU digitalna potvrda validna 14 dana od posljednje doze vakcine. PCR test je validan 72 sata, a brzi antigenski test 48 sati.\nGrađani koji su preboljeli COVID 19 i kojima je prošlo više od 10, a manje od 180 dana od pozitivnog PCR testa takođe ispunjavaju uslov za slobodno korišćenje EU digitalnog COVID sertifikata.\nIzrada digitalnog EU covid sertifikata implementira se u okviru projekta "E-usluge i digitalna infrastruktura" koju implementira UNDP u saradnji sa Ministarstvom javne uprave, digitalnog društva i medija, a finansira Evropska unija.\nOvo je prilika da zahvalim svim kolegama iz zdravstvenog sistema, ali i UNDP-ju bez čije predane podrške ne bismo ostvarili ovako značajan cilj. Moram napomenuti i ulogu tima ministarke Tamare Srzentić koji je bio i ostaje naš saborac od prvog dana.\nGeneralni direktor Direktorata za digitalno zdravlje u Ministarstvu zdravlja\nCOVID potvrda EU\nMi ne razmišljamo tenderski već medicinski 07.12.2021.


pink.rs | Zamenik gradonačelnika Beograda u dvodnevnoj poseti Briselu\nIzvor: Tanjug; Foto: Skupština grada Beograda ||\nCilj posete je, kako navodi, da Beograd poput Vojvodine ima svoju kacelariju u sedištu EU i da se evropski partneri upoznaju sa najvažnijim beogradskim projektima.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić boraviće danas i sutra u Briselu kao gost nemačke fondacije Konrad Adenauer, a cilj posete je, kako je rekao, da Beograd poput Vojvodine ima svoju kacelariju u sedištu EU i da se evropski partneri upoznaju sa najvažnijim beogradskim projektima.\n- Većina velikih gradova i regiona evropskih zemalja ima svoje kancelarije u Briselu kako bi lobirali u Evropskoj komisiji za svoje projekte. Iz naše zemlje svoju kancelariju ima AP Vojvodina. Grad Beograd je nezadovoljan podrškom koju dobija od Evropske unije za svoje projekte ali krivica za to je na nama i našoj neorganizaciji.\nRuku na srce ovu podršku, nikada nismo ni imali, ali ponavljam za to je najviše kriv Beograd. Zato smo odlučili da uz pomoć fondacije Konrad Adenauer posetimo kancelarije nekih od nemačkih gradova i regiona, upoznamo se načinom njihovog rada u Briselu kao i da evropskom institucijama predstavimo najvažnije beogradske projekte kao našu viziju razvoja grada - rekao je uoči posete Vesić, saopštio je gradski Sekretarijat za informisanje.\nTokom boravka u Briselu delegacija Beograda posetiće sedište fondacije Konrad Adenauer gde će se održati panel "Evropa u mom gradu - moj grad u Evropi" kome će prisustvovati predstavnici evropskih institucija čija je nadležnost saradnja sa Srbijom kao zemljom kandidatom za članstvo u EU.\nDelegacija Beograda imaće sastanke u Evropskoj komisiji.\nVesić: U januaru u Ljubljani prezentacija beogradskih projekata!


Mihajlović: Velike promene - okretanje ka zelenoj energiji - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 26. novembra 2020. 13:06\nNavela je da praktično svoj mandate na mestu ministarke rudarstva i energetike počinje obilskom upravo "HE Đerdap" i najavila da će u buduće najmanje jednom nedeljno da obilazi tu najveću hidroelektranu u Srbiji koja je vrlo važan deo energetskog bilansa zemlje.\nMihajlović je kazala da radovi na adaptaciji predvodnice na HE "Đerdap 1" idu po ustaljenoj i planiranoj dinamici, a izrazila je zadovoljstvo što će sigurno početi i revitalizacija predvodnice na HE "Đerdap 2".\n"Novac nije mali, i za jednu i za drugu predvodnicu izdvaja se 60 miliona evra", rekla je Mihajlović i zahvalila EU na donaciji polovine iznosa potrebnih sredstava, a precizirala da je druga polovina obezbeđena saradnjom sa Evropskom investicionom bankom.\nNavela je da je za Srbiju EU jedan od najvažnijih partnera i da je naša spoljnotrgovinska razmena najveća upravo sa zemljama EU.\n"Naš put jeste ka EU", rekla je Mihajlovićeva i navela da se sa EU nastavlja zajednički rad na projektima, pogotovo iz oblasti transporta.\n"Moramo da mislimo i na HE “Đerdap 2“, investiciju procenjenu na oko 145 miliona evra", kaže Mihajlovićeva.\n"Moramo, ne korak po korak, moramo biti malo brži i okretatiti se pre svega održivom energetskom razvoju, zelenoj energiji, zelenoj agenda. Hidroelektrane jesu temelj te zelene agende. Verujem da ćemo zajedno sa parnerima u tome i uspeti", rekla je Mihajlovićeva.\nReforma javnih preduzeća mora da se završi\n"Vlada Srbije rešena je da završi reformisanje javnih preduzeća, ne samo u gasnom i u elektroenergetskom sektoru. Ali, ako govorimo o njima, gasni sektor mora da završi odvajanje, u pravom smislu te reči", izjavila je Zorana Mihajlović.\nOna je, na pitanje novinara prilikom obilaska radova na adaptaciji prevodnice na HE "Đerdap 1", rekla da se sa reformama počelo pa stalo, ali da više nema vremena da se zastaje.\n‘"Transportgas’ mora da se odvoji od ‘Srbijagasa’, isto kao i ‘Distribucijaga’. To je dobro za gasni sektor. I reformu moramo da sprovedemo ne samo zbog usaglašavanja sa direktivama EU, već jer će time pregled poslovanja biti bolji i preduzeća će nam donositi profit. Isto se odnosi i na EPS i elektroenergetski sektor. Mora da se popravi i distributivni sistem, ali i kor poslovanja", rekla je ona.


Nekada je sarađivao sa Agnješkom Radvanjskom, a sada će biti novi trener Olge Danilović\nOlga je u 2019. imala problema sa povredama, pa je godinu završila kao 189. na WTA listi. Srpska teniserka Olga Danilović ima novog trenera pošto će naredne sezone sarađivati sa poznatim poljskim stručnjakom Tomašom Viktorovskim. Ovaj trener nekada… »\nSrpska teniserka Olga Danilović ima novog trenera. Olga će u buduće sarađivati sa poznatim poljskim stručnjakom Tomašom Viktorovskim. Viktorovski je svojevremeno sarađivao sa zemljakinjom Agnješkom Radvanjskom, nekada trećom teniserkom sveta, a… »\nĆutala je sedam meseci, a sada otkrila: - imala je rak! Nekadašnja šampionka Rolan Garosa je pobedila bolest koja ju je…\nBlic sport 13.12.2019\njedna je od teniserski uz koje su odrastale decenije tenisera. Ipak, odlučila je da svoju tešku priču sakrije od očiju javnosti. Sve do sada, sada je došlo vreme za potpuno razotkrivanje. Ova teniserka je najveći uspeh zabeležila 2010. godine kada… »


Šta morate znati kad uzimate stambeni kredit? | Novac.ba\nŠta morate znati kad uzimate stambeni kredit?\n👤by Novac.ba\t0 Comments\t🕔04.Aug 2016\nBEOGRAD – Građani koji su rešili da kupe stan ili kuću putem kredita, najpre moraju dobro da razmisle koliki deo svojih mesečnih primanja mogu da izdvajaju za plaćanje rata, piše finsijski portal “Kamatica”.\n“Ovo je izuzetno važno, jer od visine tog iznosa, koji od plate možete da odvajate na duži rok zavisi i iznos kredita koji bi bilo razumno uzeti”, navodi se u tekstu pod nazivom “Stambeni kredit – stvari koje treba znati”.\nU prilogu se građanima daju saveti o tome šta je potrebno da znaju pre nego što se kreditno zaduže, kako bi izbegli eventualne probleme nepromišljenog uzimanja kredita, i kako ih ne bi pogodile situacije koje bi mogle da nastanu zbog povećanja promenjive kamate ili iznenadnih kursnih promena.\n“Samo promišljena odluka o tome koliko možete da opteretite svoj budžet može vas sačuvati od eventualnih problema u otplati kredita”, ističu iz “Kamatice” i upućuju na “kreditni kalkulator” koji može da pomogne da se okvirno ima uvid u to za koji iznos kredita bi plaćaji koliku ratu.\n“Ova mogucnost na našem sajtu je informativnog karaktera. Preciznu informaciju o tačnoj ceni kredita, kao i o visini mesečnih obaveza, tražite od banke za koju se opredelite, a okvirni iznos kredita trebalo bi da posluži da steknete predstavu o tome koje su vaše realne mogućnosti, odnosno do kog iznosa možete da platite nekretninu, a da pri tom ne preopteretite porodični budžet”, piše “Kamatica”.\nKad su iznos kredita i rata poznati, sledi obilazak banaka kako bi se raspitali o uslovima pod kojima odobravaju stambene kredite – visini kamate, da li je ona fiksna ili promenljiva, po kom kursu se obračunava kredit, koliko iznose troškovi obrade kredita…\n“Raspitajte se o dužini trajanja i postupku odobrenja kredita i zatražite obrazac “osnovni elementi kredita” i spisak dokumentacije koju je potrebno priložiti za dobijanje kredita”, dodaju.\nKamata, kao jedan od najvažnijih elemenata ugovora o stambenom kreditu, može biti promenljiva ili fiksna, zbog čega je potrebno da se opredelite za onaj model koji odgovara vašim sklonostima ka preuzimanju rizika, savet je ovog portala.\nBudući da pronalaženje odgovarajuće nekretnine i prikupljanje potrebne dokumentacije podrazumeva dodatne troškove koji nisu zanemarljivi, potrebno je da na vreme obezbedite novac za plaćanje overe dokumentacije, kursne razlike, premije osiguranja Nacionalne korporacije za osiguranje stambenih kredita (NKOSK), i dr.\n“Raspitajte se koje troškove možete da smanjite. Na primer, ako se kredit osigurava kod NKOSK, troškovi premije osiguranja mogu se umanjiti tako što ćete dati veće učešće i sl”, piše portal.\nNakon pažljivog razmatranja uslova, sledi odabir banke koja nudi uslove koji bi najviše trebalo da odgovaraju potrebama klijenta, a građani bi trebalo da traže nacrt ugovora kako bi se detaljnije upoznali sa svim ugovornim obavezama.\n“Nacrt ugovora treba da sadrži sve elemente kao i ugovor, a banka je u obavezi da vam ga uruči na vaš zahtev”, piše “Kamatica”.\nPre potpisivanja ugovora, savet je da pitate sve što nije jasno a odnosi se na ugovorni odnos i uslove pod kojima se odobrava kredit.\n“Ne potpisujte ugovor ako smatrate da uslovi iz ugovora nisu prihvatljivi i ako prethodno niste razumeli koje sve obaveze preuzimate na sebe”, savetuje se u tekstu.\nPri potpisivanju ugovora banka je u obavezi da klijentu, uz ugovor, uruči “pregled bitnih elemenata kredita” i “plan otplate kredita”.\n“Nakon zaključenja ugovora, vodite računa o svojim obavezama i nastojte, ukoliko ste u prilici, da i dodatno umanjujete svoje dugovanje putem prevremene otplate dela glavnice, jer ćete na taj način umanjiti ne samo visinu rate, već i ukupan iznos kamate koji plaćate na kredit. Pored toga, redovnim servisiranjem obaveza gradite dobru kreditnu istoriju koja je veoma važna kada odlučite da se ponovo zadužite kod iste ili druge banake”, zaključak je ovog portala.\nelementi ugovorakreditna istorijakreditni kalkulatorobaveze


Agencija: Iran nije prekršio nuklearni sporazum - BIGportal.ba\nAgencija: Iran nije prekršio nuklearni sporazum\n31 Maja, 2019 069\nIran svojim nuklearnim aktivnostima nije prekršio sporazum koji je 2015. godine potpisao sa najvećim svetskim silama, navodi se u redovnom tromjesečnom izvještaju Međunarodne agencije za atomsku energiju.\nAgencija je izvijestila da je Iranostao u okvirima sporazuma po stavkama koje uključuju obogaćivanje uranijuma i zalihe obogaćenog uranijuma, prenosi Rojters.\nIran je u sporazumu iz 2015. godine obećao da će obuzdati svoj nuklearni program u zamjenu za ukidanje međunarodnih sankcije protiv Teherana. Sjedinjene Američke države su se prošle godine povukle iz sporazuma i ponovo uvele sankcije, a ovog mjeseca ih i pooštrile.\nTeheran navodi da i dalje poštuje sporazum, uprkos povlačenju SAD, iako je pre tri nedjelje prijetio da će povećati svoj program obogaćivanja uranijuma ukoliko ostale zemlje potpisnice ne nađu način da ga zaštite od američkih sankcija.\nMoguć susret BiH, Srbije i Turske


Objavljeno ponedeljak, 12 novembar 2018 17:00\nNakon održanih radionica kojima je okončana prva faza projekta „Znanjem prevaziđimo podjele“ saopštenjem za javnost oglasila se NVO „Dar“ iz Berana. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nOdržanim trodnevnim predavanjima, Nevladina organizacija „Dar“ iz Berana uspješno sprovodi projekat „Znanjem prevaziđimo podjele“. Predavanja su održana u periodu petak - nedjelja, od 9. do 11. novembra, čime je završena prva faza pomenutog projekta.\nCilj projekta „Znanjem prevaziđimo podjele“, čija je realizacija počela 10. septembra, je smanjenje barijera između srednjoškolaca Berane i djece koja borave u Dnevnom centru za djecu sa smetnjama i teškoćama u razvoju. Osim navedenog, 30 polaznika radionica biće u prilici da stečeno znanje prenesu na svoje vršnjake putem vršnjačkih edukacija za koje će biti obučeni u sklopu projekta.\nPrvom fazom ovog projekta odrađene su sve pripremne aktivnosti koje su bile potrebne da bi se predavanja od strane stručnih predavača uspješno održala.\nProteklog vikenda održano je sedam predavanja kojima su obuhvaćene sledeće teme: najčešće bolesti kod djece koja borave u Dnevnom centru Berane, kako razlikovati i prepoznati određene bolesti, koji je najbolji način za ostvarivanje kontakta sa osobama sa invaliditetom i načinima na koji se održava vršnjačka edukacija.\nSetom predavanja u tri dana okončana je prva faza projekta „Znanjem prevaziđimo podjele“, a nastavak slijedi u mjesecu koji je pred nama.\nU ime Komisije za raspodjelu sredstava nevladinim organizacijama Opštine Berane predavanjima su prisustvovali Goran Folić - sekretar Sekretarijata za sport, kulturu, mlade i saradnju sa NVO i Remzija Ramusović - njegov saradnik, zaključuje se u saopštenju koje je potpisao Stefan Jokić - izvršni direktor NVO „Dar“\nRadić: Neutralnost je neodrživa opcija


Rekordni prinosi izostali zbog vrućina - Ratarstvo | Agroklub.rs\nRekordni prinosi izostali zbog vrućina\nDirektor Udruženja "Žita Srbije" Vukosav Saković ističe da je još nezahvalno govoriti o prinosima jer se situacija može promeniti u slučaju nove količine kiše. On kaže da bi prinosi mogli da budu u nivou petogodišnjeg proseka, čime proizvođači nikako ne mogu da budu zadovoljni.\nOvogodišnji prinosi kukuruza, soje, šećerne repe i suncokreta neće biti rekordni poput lanjskih zbog visokih temperatura tokom juna i manjka padavina. Kako prenosi Dnevnik, direktor Udruženja "Žita Srbije" Vukosav Saković kaže da je dobro što nedostatak padavina nije zabeležen u celoj zemlji.\nVisoke temperature ubrzale zrenje žitarica\nPrema Sakovićevim rečima kratkotrajne padavine početkom jula prijale su usevima jer su delimično popravile stanje vlage u zemljištu. On je napomenuo da bi situacija mogla dodatno da se popravi ukoliko uskoro padne još kiše. Saković je dodao da su visoke temperature ubrzale sazrevanje zrna pšenice. Žetva je u punom jeku, a u Ministarstvu poljoprivrede navode da je dosada pšenica požnjevena sa 65% površina.\nKiša bi mogla znatno da popravi stanje\nDirektor Udruženja "Žita Srbije" tvrdi da će suša ostaviti traga na usevima, dodavši da je značajno to što manjak padavina nije zabeležen u celoj zemlji. Saković napominje da su sušom više pogođeni Banat, deo Srema i Negotinska krajina, s druge strane Bačka i centralna Srbija su imale dovoljno padavina. Saković kaže da ukoliko u narednim mesec dana bude više kiše, tada bi stvari mogle znatno da se poprave, i da gubici budu minimalni.\nProsečan prinos pšenice manji ta 15%\nOn ističe da je još nezahvalno govoriti o prinosima jer se situacija može promeniti u slučaju nove količine kiše. Saković kaže da bi prinosi mogli da budu u nivou petogodišnjeg proseka, čime proizvođači nikako ne mogu da budu zadovoljni. Saković je objasnio da kada je reč o kukuruzu to bi bilo oko 6,5 t/ha, a za suncokret i soju prinosi će biti oko 3 t/ha. Poređenja radi prošlogogodišnji prosečan prinos pšenice bio je 5,1 t/ha, dok se ove godine očekuje prinos između oko 4,4 t/ha. Ono što je već sada izvesno, kako tvrdi Vukosav Saković je da je prinos za 15% manji u odnosu na lane.\nCena pšenice između želja i realnosti\nGovoreći o ceni pšenice, Saković navodi da ona kod nas još nije formirana zato što nije završena žetva, dodavši da je teško predvideti kolika će ona biti jer postoji velika razlika između želje proizvođača i realne tržišne vrednosti po kojoj se pšenica može plasirati na međunarodno tržište. On kaže da kupci bi bili zadovoljni s cenom od 16,5 dinara, dok prodavci s druge strane traže cenu iznad 18 din/kg.\nNema razloga za enorman rast cena hlebnog zrna\nDirektor Udruženja "Žita Srbije" napominje da naša zemlja, kao izvoznik pšenice, mora da se uklapa u međunarodne cene, navodeći da ni kod nas ni u svetu zasada ne postoji nijedan razlog za enormno poskupljenje pšenice. Saković zaključuje da je prema zvaničnim podacima resorsnog ministarstva kukuruz ove godine posejan na površini od oko milion hektara, suncokret na 221.735 ha, soja na 203.114, a šećerna repa na 54.183 ha.\nŽitarice Ratarstvo Kukuruz Soja Pšenica Suncokret Šećerna repa Cena Prinos Žita Srbije Vukosav Saković


Tanjug 25. avgusta 2019. 10:00\nBEOGRAD – Vlada Srbije donela je odluku o interventnom otkupu pšenice i goveđeg mesa.\nKako je rekao ministar poljoprivrede Branislav Nedimovic, interventni otkup je ovog puta pokrenut na inicijativu nekoliko udruženja, jer je izvoz junetine u Tursku u jednom trenutku bio zaustavljen, pišu Novosti.\nKada je rec o pšenici, država ce za 1,8 kilograma merkantilne moci da dobiju kilogram semenske pšenice.\nNedimovic je rekao da je izvoz za Tursku ponovo uspostavljen i da država želi da u što kracem vremenskom perodu oslobodi poljoprivredne proizvodace troškova koji su nastali zbog izvoza junetine za Tursku.\nKako objašnjavaju agrarni strucnjaci, ovo je vec drugi poziv države da menja govedinu za kukuruz, jer je izvoz za Tursku u nekom momentu bio stopiran. Razmena ce se raditi po paritetu – 17 kilograma merkantilnog kukuruza za kilogram tovne junadi.


Sutra bez struje dio Pala i opština Istočni Strari Grad | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Sutra bez struje dio Pala i opština Istočni Strari Grad\nSutra bez struje dio Pala i opština Istočni Strari Grad\nOpština Istočni Stari Grad i pojedini dijelovi opštine Pale sutra će biti bez električne energije zbog radova na trafo-stanici koje izvodi preduzeće “Elektroprenos BiH”.\nIz “Elektrodistribucije” Pale saopšteno je da električne energije neće biti od 8.00 do 17.00 časova.\nZbog planiranih radova koje realizuje preduzeće “Elektroprenos BiH” na trafo-stanici Pale, sutra će bez napajanja električnom energijom ostati trafo-stanice Mokro, Hreša, Koran i Podgrab i Jahorina.\nNapajanje električnom energijom biće obezbijeđeno samo u pojedinim dijelovima užeg centra Pala.\nPrethodni članakPlaninari brinu o zaštiti životne sredine\nNaredni članakOdigrana predstava “Hor bečkih dečaka”


“STRADANJE” VUČIĆEVO: Nije Viđeno Od Pojave Hrišćanstva (VIDEO)\nNarodni poslanik Marko Atlagić umesto govora o predloženim zakonima, iskoristio je svoje izlaganje da spomene i “najnovije uvrede na račun Vučića i njegovih roditelja”, što je postala svakodnevica u našem parlamentu.\n“Ovih dana smo zaista svedoci, ne samo narodni poslanici, nego svi građani Republike Srbije stalnih, svakodnevnih, zlonamernih, nedostojnih, neviđenih u istoriji Srbije medijskih napada na predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića i njegovu porodicu. Moram da kažem poštovani građani RS da nikada u istoriji Srbije nije jedan vladar dobio više glasova, a više napadan od jedne manje grupe”, rekao je Atlagić, dodajući da “te gadosti zaista hitno moraju da prestanu”.\nIstakao je i da su, prema njegovom mišljenju, “medijski napadi na Aleksandra Vučića sprega mafijaško-tajkunskih, kriminalno-politikantskih, ne političkih, grupa i pojedinaca, kako domaće autošovinističke, tako i inostrane provenijencije”.\nPosebno je podvukao, kako je rekao, da su “ti medijski napadi duboko skrenuli u patAlogiju”, te da su “veoma opasni po ličnu bezbednost našeg predsednika”.\nKao primer, naveo je otvoreno pismo “jednog novinara dnevnog lista pod kontrolom Dragana Đilasa”, koje je navodno stiglo na adresu Vučićevih roditelja.\n“U tom pismu su uvrede i roditelja i Aleksandra Vučića nezabeležene od pojave hrišćanstva do danas. Ja sam istoričar, voleo bih da mi neko od istoričara kaže da su bile ikada veće i brutalnije uvrede”, izjavio je narodni poslanik SNS.\nTako je gorepomenuti narodni poslanik uputio niz optužbi i uvreda na račun glumice Seke Sablić za koju je rekao da nije patriota. Potom je napao i glumca Dragana Bjelogrlića, kome je poručio da je “bez morala i stida”, kao i da bi trebalo da napusti Srbiju.\nI njegova koleginica, poslanica SNS Biljana Pantić Pilja takođe je iskoristila sednicu Skupštine Srbije da se obračuna sa televizijom N1 i Nova S, koje je nazvala “antisrpskim medijima”, domaćim izdajnicima i stranim plaćenicima.\nNe zaostaju ni hvalospevi upućeni predsedniku, gde se posebno istakao poslanik SNS Luka Kebara, čije izlaganje u Skupštini ne može da prođe bez onog “živeo Aleksandar Vučić”.\nKako smo došli do toga da poslanici, koji bi trebalo da raspravljaju o pitanjima koja su ključna za živote građana – što je zapravo i njihov posao, svoje delovanje u parlamentu svedu na “živeo Vučić” i da za to dobiju i povišicu?\nPrethodni tekstDONČIĆ I MARJANOVIĆ ISPISALI ISTORIJU! Dalas razbio Kliperse sa 51 poenom razlike! (VIDEO)\nSledeći tekstIZ ZEMLJE IZNOSE STOTINE MILIONA EVRA: Kako strane banke uz podršku vlasti pljačkaju Srbiju i njene građane\nEU UDARILA NA VUČIĆA: Otvorićemo poglavlja kad se budu poštovala ljudska...


Šefica Delegacije Venecuele u Briselu persona non grata\nIzvor: Radio 021, 26.Feb.2021, 11:33\nEU je proglasila nepoželjnom osobom šeficu Delegacije Venecuele u Briselu, dan nakon što je ta južnoamerička država proterala ambasadorku Unije Isabel Brilante Pedrosu.\nBrilante Pedrosa je dobila rok od 72 sata da napusti Venecuelu pošto ju je vlada socijalističkog predsednika Nikolasa Madura proglasila nepoželjnom osobom nakon što je EU uvela sankcije protiv više venecuelanskih zvaničnika. >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 <<\nPrimenu istovetne mere protiv Venecuele članicama Unije predložio je šef evropske diplomatije Žozep Borel.\nMinistri spoljnih poslova država članica EU u ponedeljak su zamrzli imovinu 19 zvaničnika Venecuele i zabranili im ulazak u Uniju, zbog pogoršanja stanja demokratije u zemlji posle izbora u decembru 2020. godine koje su bojkotovale vodeće opozicione partije.\nEU je takve mere do sada uvela protiv 55 venecuelanskih zvaničnika.\nDanas: EU proglasila nepoželjnom osobom šeficu Delegacije Venecuele u Briselu


Stari savski most - rušenje mostova, tačka sa koje nema povratka nazad\nMnogi evropski gradovi i prestonice diče se mostovima starim i po nekoliko vekova, koji su odoleli zubu vremena i razaranjima, poput mosta Sant’Angelo u Rimu, Pont Neuf u Parizu ili Ponte Vecchio u Firenci. Burna istorija lišila je Beograd takvih dragocenosti. Međutim, iako nisu dugog veka i ne poseduju tu monementalnu patinu, većina od devet beogradskih mostova nosi neverovatne priče, verno čuvajući duh prkosnog, slobodarskog grada koji i dalje, premda s velikom mukom, odoleva pokoravanju.\nU okršajima velikih sila naizmenično rušeni i obnavljani, beogradski mostovi ponosno stoje kao spona između prošlosti i sadašnjosti, ovekovečujući naš identitet i sposobnost za opstanak uprkos sve učestaljim atacima na našu kulturnu baštinu.\nPrvi most u Beogradu izgrađen je 1884. godine i vezan je za početak razvoja železničkog saobraćaja u Kraljevini Srbiji. Iste godine završena je i izgradnja (nekadašnje) Glavne železničke stanice i otvorena je prva linija Beograd-Niš. Treba napomenuti da je leva obala Save u ovom periodu i dalje Austro-ugarska, a beogradski most „prvenac“, inače u suvlasništvu Srbije i severnog suseda, bio je veza sa Zemunom i ostatkom Evrope.\nOvaj železnički most rušen je više puta – 1914. i 1941. godine od strane srpske odnosno jugoslovenske vojske, kako bi se sprečilo napredovanje neprijatelja, u Prvom svetskom ratu austro-ugarske vojske, a u Drugom nacističke Nemačke. Nakon ovih rušenja usledilo je oba puta obnavljanje – prvi put od strane austrougarskih vlasti, kada je most obnovljen pod nazivom „Kapija za Istok“, a drugi put su ga Nemci osposobili pod nazivom „Most generala Vila“, u čast oficira Vermahta koji je rukovodio radovima na reparaciji.\nPriča o ovom mostu ne bi bila toliko zanimljiva da ga isti ti „obnovitelji“ nisu srušili 1918, odnosno 1944. godine, prilikom povlačenja. Priči ovde opet nije kraj – nakon ovih „neprijateljskih rušenja“ oba puta usledili bi radovi na obnovi. Prvi put je most obnovljen 1918. godine od strane novoformirane jugoslovenske države (Kraljevine SHS). Poslednja izgradnja izvršena je neposredno nakon Drugog svetskog rata i most koji se danas nalazi na ovom mestu je sve do 1979. godine bio jedini železnički most koji spaja dve obale Save u Beogradu.\nKada podvučemo crtu i raščivijamo klupko rušenja i obnavljanja, dolazimo do podatka da je prvi beogradski most u periodu od 30 godina rušen pa ponovo građen po četiri puta. Svaki put su ga rušili isti oni koji su ga i gradili, a most koji danas tu stoji, poznat i pod nazivom Stari železnički most, nije onaj isti iz 1884. niti iz 1918. godine.\nPoput Starog železničkog, izgradnja Brankovog mosta na Savi koji poznajemo danas bila je sve sem pravolinijska. Nakon Prvog svetskog rata i proglašenja Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca (od 1929. Kraljevina Jugoslavija) prvi put se ukazala prilika da se Beograd proširi na levu obalu Save. Najozbiljniji i najambiciozniji poduhvat u ovom pravcu bila je izgradnja i otvaranje Beogradskog sajma 1937. godine.\nLokalitet koji je danas poznat kao Staro sajmište, bio je izgrađen kao reprezentativni izložbeni kompleks, bitan element prestoničke arhitekture, sa ciljem da pokaže razvoj i dostignuća mlade jugoslovenske države. Drugi korak u pravcu širenja Beograda preko reke ostvaren je koju godinu ranije, kada je Zemun zvanično ušao u sastav prestonice – ovo verovatno objašnjava zašto kod Zemunaca i dalje postoji izražen lokalpatriotizam.\nIzgradnji sajma i proglašenju Zemuna Beogradom prethodila je naravno izgradnja mosta. Krajem 1934. u saobraćaj je pušten prvi beogradski drumski most nazvan po kralju Aleksandru I Karađorđeviću, koji je te iste godine ubijen u Marseju. Ovaj viseći most se oslanjao na dva armirano-betonska stuba (pilona), dekorisana u srpsko-vizantijskom stilu po projektu ruskog arhitekte Nikolaja Krasnova, koji između ostalih znamenitosti prestonice potpisuje i unutrašnje uređenje Narodne skupštine.\nPo ideji Ivana Meštrovića, most je trebalo da krase i četiri konjanika koji bi predstavljali cara Dušana i kraljeve Tomislava, Tvrtka i Petra I Karađorđevića, postavljeni na stubove na visinu od 20ak metara. Meštrovićeva zamisao nije realizovana, stubovi i danas stoje, dok je ostatak mosta srušen u aprilu 1941. godine, kada ga je vojska kraljevine Jugoslavije minirala (zajedno sa mostom na mestu Starog železničkog) kako bi usporila napredovanje nemačke vojske.\nOvaj most je verovatno bio jedan od najlepših koji su izgrađeni u Beogradu, ali je bio i najkraćeg veka. Na temeljima preživelih stubova je 1956. godine pušten u saobraćaj most „Bratstva i jedinstva“, danas poznat kao Brankov most, jer se nalazi u produžetku ulice Branka Radičevića. Zanimljivo je da ovaj most zapravo čine dva mosta „blizanca“ – uz postojeću konstrukciju iz 1956. godine 1973. je dodata još jedna, čime je most proširen i povećan je njegov saobraćajni kapacitet.\nI dok su izgradnju novog mosta na temeljima srušenog mosta kralja Aleksandra prepustili komunističkom rukovodstvu posleratne Jugoslavije, Nemci su, suočeni sa manjkom mostova u okupiranoj prestonici, pored već pomenute obnove železničkog, pristupili i izgradnji novog drumskog mosta.\nI ovde dolazimo do glavnog junaka naše priče – najstarijeg beogradskog mosta (izuzimajući temelje Brankovog), čija vrednost zapravo i ne leži u njegovim godinama, budući da je u poređenju sa nekim drugim mostovima evropskih prestonica i dalje „zelen“. Najveća vrednost je priča koju ovaj most nosi, priča o stradanju, otporu, antifašizmu, slobodi, a od skoro nažalost i o borbi za jedan pristojan Beograd.\nStari savski most, Tramvajski most, Zeleni most, nazovite ga kako vam drago, izgrađen je kao most „Princa Eugena“ 1942. godine. Za most je iskorišćena postojeća lučna konstrukcija, prvobitno namenjena premošćavanju Tise kod Žablja.\nPrethodne godine je Beogradski sajam, jedan od najreprezentativnijih objekata moderne arhitekture prestonice, pretvoren u koncentracioni logor danas poznat pod nazivom Sajmište. Uz logor na Banjici, Sajmište je bilo najveći logor na teritoriji Beograda za vreme Drugog svetskog rata. U prvim mesecima Sajmište je funkcionisalo kao logor za Jevreje, a u periodu do 1944. i oslobođenja, kao prihvatni logor, i imao je centralnu ulogu u sistemu eksploatacije radne snage sa cele teritorije Balkana.\nTokom nepune tri godine u ovom logoru je bilo zatočeno oko 40 000 muškaraca, žena i dece. Pored slanja na prinudni rad u brojne nacističke logore širom Evrope, zarobljeni u logoru na Sajmištu su zloglasnim kamionima, poznatijim kao „dušegupke“, prevoženi u Jajince. Poznato je da je u prvim mesecima postojanja logora za prevoz preko Save korišćen pontonski most koji su nemačke okupacione vlasti izgradile nadomak srušenog mosta kralja Aleksandra, ali je od 1942. godine glavna drumska veza logora na Sajmištu sa ostatkom Beograda i stratištem u Jajincima bio je upravo novoizgrađeni most „Princa Eugena“.\nPodržite nas: https://www.instagram.com/vitrazmagazin/\nTokom borbi za oslobođenje Beograd oktobra 1944. godine Nemci se su nakon povlačenja na levu obalu Save spremali da miniraju most kako bi usporili napredovanje Narodnooslobodilačke vojske i Crvene armije u pravcu severa. Most je od rušenja spasao učitelj u penziji Miladin Zarić, koji je živeo u Karađorđevoj ulici 69 u blizini mosta.\nZarić je iskoristio poznavanje eksplozivnih naprava stečeno u Prvom svetskom ratu i videviši da Nemci spremaju miniranje mosta, popeo se na most i presekao provodnike ka eksplozivu. Pišući članak o Zarićevom poduhvatu, novinar Politike je u decembru 1944. zaključio da je zahvaljujući učiteljevoj hrabrosti Savski most u Beogradu, uz Ludendorfov most na Rajni, ostao jedini veliki most u Evropi koji Nemci nisu uspeli da sruše prilikom povlačenja.\nLudendorfov most nalazio se u nemačkoj varošici Remagen, u blizini Bona. U proleće 1945. godine Rajna je bila poslednja prirodna prepreka za prodor savezničkih trupa sa zapada u Nemačku. U skladu sa tim Hitler je izdao naređenje da se svi mostovi na Rajni sruše. Most u Remagenu je miniran, ali količina eksploziva nije bila dovoljna da ga u potpunosti sruši, već ga je samo oštetila.\nČinjenica da most nije bio srušen u trenutku savezničkog zauzimanja varošice na Rajni, u priči savremenika nazvana „čudo u Remagenu“, omogućila je savezničkim snagama da preko njega prebace oko 25 000 vojnika i hiljade bornih vozila. Most je naposletku ipak popustio pred naletima nemačkih bombardera u nastavku borbi, ali akcija prebacivanja savezničke vojske ubrzala je operacije u pravcu zauzimanja Berlina i kapitulaciju Trećeg rajha.\nU kulama Ludendorfovog mosta na zapadnoj obali otvoren je 1980. godine „Muzej mira – most u Remagenu“, a deo je pretvoren u ateljee za umetnike. Izgradnja muzeja je finansirana prodajom kamenih komadića mosta – gradonačelnik Remagena organizovao je da se komadići kamenja sa nosećih stubova smeste u sintetičku smolu zajedno sa sertifikatom o autentičnosti i na ovaj način prikupio preko 100 000 tadašnjih nemačkih maraka. Nemci izgleda imaju smisla da komadiće kamenja pretvore u lukrativan biznis.\nIzuzev kula, most u Remagenu nikada nije obnovljen, tako da danas, 76 nakon pomenutog članka u Politici, možemo reći da je Stari savski most jedini veliki preostali most u Evropi koji Nemci nisu uspeli da unište tokom povlačenja, koji i dalje tu stoji zahvaljujući hrabrosti jednog čoveka, učitelja u penziji Miladina Zarića.\nPrizor srušenih mostova evocira ratna dejstva, kada vojske ruše mostove za sobom kako bi usporile neprijatelja ili se mostovi taktički uništavaju u cilju onesposobljavanja neprijateljske infrastrukture. Možemo govoriti i o metaforičkom spaljivanju mostova, kada želimo da zaboravimo i uništimo sve za sobom i samo idemo napred. Kako bilo, bukvalno ili metaforički, kada srušimo ili spalimo mostove za sobom nalazimo se na tački sa koje nema povratka nazad.\nJovana Nedeljković | istoričarka i autorka Vitraža\nPodržite nas u borbi za duh Beograda:\nTagged in : beogradjovana nedeljkovicstari savski most\nPrevious Article Previous post: Građani Evrope poručuju “Ne snimaj mi lice”\nNext Article Next post: 500 Days of Summer – muzički vodič kroz filmski klasik\nIstoričar, kustoskinja Muzeja Jugoslavije. Iako sam istoričarka po obrazovanju pamćenje tačnih datuma mi nikada nije išlo od ruke. Kad bih rekla nekome šta studiram često pitanje je bilo pa kako zapamtiš sve te godine? Na šta sam ja jednostavno odgovarala nikako. Ipak, s vremena na vreme se sa predanošću knjiškog moljca posvetim pojedinostima vezanim za određene godine u uverenju da se od svih tih detalja sklopi neka dobra priča.


Zdravstvo RS: Prvo uplata doprinosa, pa tek onda plata – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nOvo su Nezavisnim novinama potvrdili menadžeri ustanova s kojima su razgovarali o mjerama Vlade RS kojima nastoje riješiti probleme u zdravstvu.\n“Ko ne bude poštovao ovu uredbu, iznos duga za doprinos će mu biti skinut sa tranše”, kazao je Todorović.\n“Iako je predviđeno da prvo budu uplaćeni doprinosi pa onda plate, mislim da neće biti problema sa isplatom ličnih dohodaka, jer vjerujem da je Vlada RS ovakvu odluku donijela s jasnim ciljem koji je ostvariv”, kazao je Stanetić.\n“Isplata bruto plata je predviđena odlukom Vlade RS kojom se želi stati ukraj problemima u zdravstvu, a odnosi se još i na kontrolu zapošljavanja, javnih nabavki i redovnu uplatu doprinosa”, naveo je Bogdanić.\n“Direktori će nama svaki mjesec morati da pošalju visinu plata koju će isplatiti radnicima taj mjesec, a mi ćemo preko Poreske uprave RS kontrolisati da li plaćaju doprinose. Insistiraćemo na redovnoj isplati na sve načine”, istakao je Bogdanić.\n“S obzirom na to kakva je trenutna situacija, nije mi jasno, ako uplate doprinose, kako će uplatiti plate, a čik neka se usude pa da ne isplate plate”, kategoričan je Femić, pišu Nezavisne novine.


Akcija saobraćajne policije, pojačana kontrola - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO Akcija saobraćajne policije, pojačana kontrola\nAkcija saobraćajne policije, pojačana kontrola\nBujanovac, 4. april 2022. – Od ponedeljka do kraja nedelje saobraćajna policija će kontrolisati upotrebu sigurnosnog pojasa i način prevoženja dece u automobilima u okviru akcije pojačane kontrole saobraćaja, saopštio je MUP Srbije.\nPolicija će kontrolisati upotrebu sigurnosnih pojaseva na prednjim i na zadnjim sedištima, kao i vozače koji decu prevoze ne poštujući bezbedonosne propise.\n– U toku prošle godine 67 poginulih vozača i 40 poginulih putnika u putničkim vozilima nisu koristili sigurnosni pojas u trenutku saobraćajne nezgode, dok nijedno od tri deteta koja su poginula kao putnici nije prevoženo na zakonom propisan način – podseća MUP u saopštenju.\nRezultati najnovijeg istarživanja Agencije za bezbednost saoobraćaja pokazuju da je procenat korišćenja pojasa na prednjim sedištima u Srbiji 84,5 odsto, a na zadnjim svega 19,6 dsto.\nDecu u vozilima propisno prevozi 57,9 odsto vozača.\nAkcija je deo kampanje u 30 evropskih država koje su članice Mreže saobraćajnih policija Evrope (ROADPOL).\nTAGakcija bezbednost policija saobraćaj\nPrevious PostSandri iz Hana prva nagrada za biznis ideju u jugoistočnoj Srbiji Next PostDr Neša Crni donirao 101 flašu vina za Vukanovo lečenje\nTrajno oduzimanje dozvole, ali i vozila: sprema se drakonski zakon o saobraćaju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Minimalan rizik od poplava\nOPERATIVNI ŠTAB 29. 03. 2018. 14:45 >> 14:47 0\nMinimalan rizik od poplava\nRizik od nastanka poplava sveden je na minimum, trenutna situacija je stabilna, a stanje na terenu se svakodnevno popravlja, ocijenjeno je na sjednici Operativnog štaba za zaštitu i spašavanje.\nKako je saopštio rukovodilac Operativnog štaba Mirsad Mulić svi subjekti sistema zaštite i spašavanja na lokalnom i državnom nivou pravovremeno su preduzeli neophodne mjere zaštite i spašavanja, kako u preventivnoj, tako i u operativnoj fazi.\n„Istaknuto je da su svi subjekti sistema zaštite i spašavanja adekvatno postupali u skladu sa nadležnostima, a posebno je apostrofirana činjenica da su se građani odnosili vrlo odgovorno prema svim upozorenjima i preporukama koje su dobijali od nadležnih lokalnih i državnih organa. To je doprinijelo da štete po materijalna i druga dobra budu u značajnoj mjeri umanjene“, poručio je Mulić.\nNa sastanku je naročito istaknuta dobra saradnja sa kolegama iz Republike Albanije, u smislu pravovremenog obavještavanja o stanju na njihovim hidroakumulacijama, kao i o količinama voda koje su ispuštane.\n„To je omogućilo kvalitetno praćenje situacije na terenu i donošenje adekvatnih odluka od strane opštinskih timova i operativnog štaba za zaštitu i spašavanje“, navodi Mulić.\nOperativni štab za zaštitu i spašavanje će, kako poručuje Mulić, i u narednom periodu nastaviti da prati situaciju na terenu i shodno tome preduzimati aktivnosti predviđene nacionalnim i opštinskim planovima zaštite i spašavanja od poplava.\n„U tom pogledu, dogovoreno je da se sticanjem uslova na terenu, tj. kada dođe do povlačenja vode, započne sa sprovođenjem aktivnosti u okviru saniranja posljedica, a koje se najprije odnose na asanaciju terena, sprovođenje dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije u poplavljenim objektima, kao i utvrđivanje procjene šteta od strane nadležnih komisija“, saopštio je Mulić.


Rukometašice Mornara 7 bez polufinala Kupa\nAutor:\tIlija Kovačević / foto Sport Bar 08.04.2021, 01:32 Rukomet\nMornar 7 – Levalea 2010: 12 – 36 (5-17)\nSudije: Milica Pavićević i Slađana Martinović (Podgorica)\nSedmerci: Mornar 7 (2:1) – Levalea 2010 (2:2)\nIsključenja: Mornar 7 (6’ minuta) – Levalea 2010 (6’ minuta)\nMornar 7: Matas (8 odbrana), Bojović (3 odbrane), Janković (2 odbrane), Ahmemulić, Beharović 1, Ćetković, Maljević 1, Muratović 1, Pepić 1, Slović 1, Miljanić 1, Mandić, Rakočević 3, Truš 1, Mujić 2, Femić.\nLevalea 2010: M. Mandić (3 odbrane), Vujović (3 odbrane), I. Mandić 2, Bigović 1, Ćorović 2, Kovačević 3, Bulatović 3, Tomić 2, Kuzman 4, Marković, Vuković 9, Delibašić 3, Đukić 4, Adžajić, Šutović 3.\nRukometašice nikšićke “Levalee 2010” pobijedile se u Baru Mornar 7: 36:12 i plasirale se u polufinale Kupa Crne Gore.\nNikšićki sastav koji je lider Prve lige sa maksimalnim učinkom, u meču četvrtfinala Kupa je opravdao ulogu favorita i obezbijedio duel sa ekipom Rudara, koja je u drugom četvrtfinalu eliminisala podgorički Feniks 28:25.\nSa utakmice četvrtfinala Kupa u Baru\nLiderke Druge lige, rukometašice Mornara 7, koje su samim plasmanom u četvrtfinale Kupa napravile sjajan rezultat, nijesu uspjele ozbiljnije da se suprotstave kvalitetnijem rivalu i očekivano su eliminisane iz Kupa.\nU gostujućem sastavu u kojem su se skoro sve rukometašice upisale u listu strijelaca, najjefikasnija je bila Nataša Vuković sa 9 golova, dok su po četiri gola postigle Jelena Kuzman i Lucija Đukić.\nKod domaćina pored sjajne na golu Adrijane Matas sa 8 odbrana, Maša Rakočević je postigla 3 gola, a kapitenka Indira Mujić gol manje.\nSa utakmice Mornar 7 – Levalea 2010\nU polufinalu Kupa u srijedu 14. aprila igraće Rudar i Levalea 2010, dok je Budućnost izborila direktan plasman u finale Kupa koje se igra 21. maja.\nČetvrtfinale rukometnog Kupa Kup Crne Gore za rukometašice ŽRK Levalea 2010 ŽRK Mornar 7\nOdigrane utakmice petog kola Prve lige rukometaša\nRukometaši Mornara 7 poraženi od Rudara pred svojim navijačima