Beogradski predizbori - Vujo Ilić - Peščanik\nIzbori u Srbiji su neravnopravni. Vladajuća koalicija zloupotrebljava javne resurse, ima neravnomerno prisustvo u medijima, potkupljuju se ili ucenjuju glasači, nekažnjivi tabloidi satiru političke protivnike, dok Evropska unija već dugo gleda kroz prste. Demokratija u Srbiji je u najozbiljnijoj krizi u poslednjih 20 godina, i nju neće obnoviti ni trenutna vlast, niti bilo koja snaga van zemlje. Demokratiju će, u jednom trenutku, morati da iznova grade građani, tako što će, uprkos nepoštenim izborima, pokazati na delu jedan od njenih razloga postojanja: smenjivost vlasti mirnim putem.\nPrethodnih godina u okruženju je putem izbora došlo do značajnih političkih promena. U svim ovim zemljama su i partije i birači pristali da učestvuju na nepoštenim izborima. Tačno je da se učestvovanjem na takvim izborima legitimišе vlast koja ih organizuje, ali važnije od toga je da se dugoročno podstiče participacija, osnažuju demokratske institucije i stvara mogućnost da se nenasilnim putem destabilizuje autoritarni sistem.\nKada poredim prethodna iskustva iz okruženja sa situacijom u Srbiji, i predstojećim izborima, čini mi se da postoji više pouka. Jedna od njih je da bi organizovanje predizbora za listu kandidata na beogradskim izborima moglo da bude način da se dođe do promena. Više opozicionih aktera mogli bi na izborima da nastupe sa zajedničkom listom, a birači iz celog Beograda prethodno bi glasali za kandidate koji bi se na njoj našli. Predizbori su praksa koja se u Budimpešti pokazala uspešnom, za mobilizaciju birača na lokalnim izborima, ali i kao „učenje saradnje“ za izbore na višem nivou. Izneću stoga nekoliko razloga zbog kojih verujem da bi predizbori mogli da budu važan korak, značajan ne samo za Beograd, već i za Srbiju.\nAutoritarne partije na vlasti teško se izazivaju frontalno, na nacionalnom nivou, već pre manjim uspesima na lokalnom nivou. Ovo su pokazale pobede opozicije u najvećim gradovima Turske, Mađarske i nedavno Bosne i Hercegovine. Uspesi opozicije u ovim gradovima pokazuju da je vlast smenjiva, stvaraju se prepreke uobičajenom funkcionisanju vladajućih stranaka i otvaraju mogućnosti za nove politike i dopiranje do šireg kruga birača. Primer Istanbula pokazuje da je obraćanje biračima „druge strane“ u polarizovanom društvu teško, ali moguće. Ako vlast mobiliše glasače naglašavanjem podela, onda bi cilj trebalo da bude da se ti zidovi između ljudi ruše. Ekrem Imamoglu nazvao je tu strategiju radikalna ljubav: „Oni žele sukob sa nama. Ali mi to ne želimo i insistiraćemo na zagrljajima.“\nU borbi protiv dominantne autoritarne strukture opozicija je primorana da se okrene međusobnoj saradnji, što je nužno kontroverzno. Prošlog meseca u Mađarskoj je došlo do sporazuma 6 glavnih opozicionih stranaka o zajedničkoj listi i kandidatima za izbore 2022. godine. Predstavnici ovih partija morali su, pritisnuti izbornim sistemom i neravnopravnim položajem, da pristanu na saradnju sa ideološki veoma udaljenim partijama. Liberali, levica i zeleni imaće zajedničke kandidate sa ekstremnom desnicom. Kas Mude je ovako pravdao logiku te saradnje: „Vlast Jobika bila bi gotovo sigurno gora po liberalnu demokratiju od trenutne vlasti Fidesa. Ali, poenta je da oni nisu na vlasti i imaju male šanse da sami dođu na vlast. Fides, sa druge strane, jeste na vlasti.“\nMožda najvažnija lekcija je da u nepoštenim uslovima moraju da se menjaju pravila igre. U svakoj demokratiji stranka na vlasti ima izvesnu prednost, ali ta prednost ne odlučuje ishod izbora. Sa druge strane, kompetitivne autokratije se održavaju upravo organizovanjem izbora sa predvidivim ishodom, i obeshrabrivanjem građana da se izborima dolazi do promena. Zato ključni problem postaje mobilizacija demokratskih birača u neravnopravnim uslovima.\nZajedničko za sve nedavne uspehe u regionu bilo je otvaranje odškrinutih vrata, pre nego udaranje na zatvorena. Umesto ponavljanja žalbi na izbornu krađu i zatvorenost medija, okretalo se novim izbornim mehanizmima i direktnoj komunikaciji sa biračima. Budimpešta je možda najbolji primer; tamo se takođe pošlo od svesti o postojanju velikog broja građana koji su nezadovoljni radom aktuelne vlasti i postavilo se pitanje kako dopreti do njih u uslovima medijske blokade. Odgovor je bio: u neposrednoj komunikaciji i uključivanjem u kampanju.\nSledeća godina će u Srbiji ponovo biti obeležena izborima: redovnim predsedničkim i izborima za Skupštinu Beograda, kao i mogućim vanrednim izborima za Narodnu skupštinu. Dominacija kandidata vladajuće stranke na opštim izborima teško da će biti ugrožena u narednih godinu dana. Beogradski izbori će sa druge strane biti neizvesniji.\nTokom poslednje decenije u Srbiji se, kao i u drugim zemljama, širi jaz između birača u većim gradovima i ostatku zemlje. Iako su razlike između grada i sela uvek postojale, ustaljuje se obrazac u kom autoritarni i populistički režimi gube podršku u gradskim, ali zato učvršćuju bazu u manjim sredinama. Na prvi pogled, Beograd bi kao najveći grad u zemlji trebalo da bude tačka u kojoj je podrška vladajućoj stranci najslabija, i mogućnost promena najveća. Da li je baš tako?\nBeograd je ogroman, proteže se preko 90 kilometara, od Dunavca na severu, do Dudovice na jugu. Pored ogromnog prostora na kom se održavaju lokalni izbori, važno je podvući da on ne postoji kao prostor u kom se birači ponašaju na uniforman način. Umesto toga, korisnije je razmišljati o Beogradu kao Srbiji u malom, sastavljenom od urbanih i rubnih delova, koji imaju svoju unutrašnju izbornu logiku.\nAko bismo opisali krug sa centrom u Mostarskoj petlji, i radijusom od 6 kilometara, on bi obuhvatio Blok 72 na zapadu, Mirijevo na istoku, Kotež na severu i Rakovicu na jugu. Ta kružnica podelila bi biračko telo Beograda na dva gotovo jednaka dela. Na prethodnim izborima za Skupštinu Beograda održanim 2018. godine, unutar kruga glasalo je 53% birača, a izvan 47%. Međutim, obrasci izbornog ponašanja u ova dva dela znatno se razlikuju.\nNa izborima 2018. godine opozicione liste su većim delom dobijale glasove unutar kruga. Ne davimo Beograd dobio je 78%, lista predsednika opštine Novi Beograd Aleksandra Šapića 71%, lista Dragana Đilasa 68%. Sa druge strane, Socijalistička partija Srbije je unutar kruga dobila 48%, Srpska radikalna stranka 43%, a lista Aleksandra Vučića tek 42% glasova. Na kraju ovog kontinuuma bila je opoziciona lista Ljubiše Preletačevića, koja je unutar kruga osvojila samo 41% glasova, a najviše izvan kruga, u Mladenovcu.\nKada se ovako raščlani Beograd, vidi se da je on nalik Srbiji, ali i da ima dodatne specifičnosti. Opozicione partije i organizacije uspevaju da mobilišu birače u gradskom jezgru, u ovom „krugu osamnaestice“ ali stranke na vlasti su dominantne van njega. Sve i da niko unutar kruga ne glasa na narednim izborima za partije na vlasti, glasovi van kruga doprineli bi njihovom opstanku.\nDodatno, za razliku od drugih gradova širom Srbije, u Beogradu se nalaze centrale partija, što znači da im je tu po pravilu i najsnažnija organizacija. Zbog toga uvek postoji potencijal da više političkih aktera preceni svoje mogućnosti i pokuša samostalno da izađe na izbore, naročito ukoliko se zadrži sniženi izborni prag od 3%, što će ipak većinu njih koštati, jer ne računaju na glasove van centra. Ali ni političkim inicijativama iz rubnih opština ne polazi za rukom da dobiju dovoljno glasova da bi ušle u gradsku skupštinu. Beograd je u velikoj meri politički „kartelizovan“ i to najbolje ilustruje činjenica da u poslednjih 30 godina nijednom u Skupštinu grada nije ušla autentična grupa građana, nevezana za neku političku partiju ili funkcionera na lokalu.\nBeograd je i ušće dveju reka i selo ispod Avale. Srpskoj naprednoj stranci je jasno da će, da bi zadržala vlast u Beogradu, morati da računa na glasove u centralnim opštinama. To je verovatno jedan od motiva za saradnju sa strankom Aleksandra Šapića na republičkom nivou. Međutim, čini se da je opoziciji manje jasno da su u daleko nepovoljnijoj situaciji i da će im pored glasova sa Novog Beograda biti neophodni glasovi iz podavalskih naselja, Lazarevca, Mladenovca.\nIako Beograd jeste mesto gde opozicija može da dovede u pitanje dominaciju vladajuće stranke, nedostižnu već skoro punu deceniju, ona bi morala da pronađe način da se obrati mnogo široj bazi birača i da ih mobiliše u neposrednoj kampanji. Opozicija bi trebalo da ostvari saradnju između različitih političkih organizacija i najvažnije, morala bi da promeni pravila igre, a kada vlast urušava demokratiju, potrebno je da opozicija preuzme vođstvo u inoviranju demokratije. Predizbori izgledaju kao dobar početak.\nPredizbori se uglavnom vezuju za praksu američkih partija (primaries), koje ih organizuju još od 19. veka, ali su se poslednjih decenija ustalili u većini demokratija. Obično su partije počinjale sa predizborima na lokalnom nivou, da bi ih kasnije podigle i na nacionalni. Evropska zelena partija je 2014. organizovala predizbore za kandidate na evropskom nivou, dobrim delom zaslužne za „zeleni talas“ koji je usledio. Šta bi u Srbiji moglo da se postigne predizborima i kako bi se organizovali?\nPredizbori bi predstavljali radikalan raskid sa dosadašnjom strategijom deinstitucionalizacije političke borbe. Dugotrajno poistovećivanje izbora sa krađama i nepravilnostima urušavalo je poverenje građana u demokratske mehanizme. Bojkot izbora je pasivizirao birače i dodatno ih udaljio od ideje da se glasom može bilo šta promeniti. Predizbori bi bili mogućnost da se biračima povrati poverenje u smisao izbora i da se oni, u okvirima koje opozicija sama oblikuje, predizbornim glasanjem vežu za listu i kandidate. To je i prilika da se vodi pozitivna, afirmativna kampanja, jer ovde nije cilj da se porazi protivnik (sa kojim bi već sutra trebalo da se bude na istoj listi), već da se biračima predstavlja u dobrom svetlu i obraća putem konkretnih lokalnih politika.\nOdržavanje predizbora bilo bi vežbanje demokratije. Oni bi trebalo da se organizuju u skladu sa visokim standardima, na takav način da se članstvo partija obučava i navikava na izborne procedure. Uspešnim održavanjem predizbora, politički akteri bi podigli, ali i demonstrirali administrativnu sposobnost da organizuju kompleksne političke procese. To bi bila prilika da se direktno odgovori i na stalne zahteve za „novim licima“, jer bi kandidati i kandidatkinje bili pojedinci iz stranaka za koje bi se građani odlučivali. Demokratija bi se praktikovala unutar i između stranka, ne bi se završavala izjavama lidera.\nPostoji veliki broj različitih modela kojim bi mogli da se organizuju predizbori, što se odnosi i na izborni sistem. U Mađarskoj je većinski sistem naveo rascepkanu opoziciju da u izbornim jedinicama izađe sa jednim zajedničkim kandidatom. Ali u Srbiji nema potrebe za tim i bilo bi moguće primeniti mnogo zahvalniji proporcionalni izborni sistem, sa izbornim jedinicama podeljenim po opštinama i glasanjem za kandidate. To praktično znači da bi stranke predložile kandidate, dok bi se birači odlučivali za stranke i za određenog kandidata u svojoj opštini. Stranke bi dobijale mesta na listi proporcionalno broju glasova, a na njoj bi se našli oni kandidati koji su u jedinici osvojili najviše glasova.\nNa ovaj način, podelom Beograda na izborne jedinice po opštinama, i njihovim predstavljanjem na izbornoj listi, napravio bi se taj važan korak ka prevazilaženju jaza između centralnih i rubnih opština i uvećale bi se šanse da se privuku glasači iz svih delova grada. Redosled na listi bio bi rezultat broja glasova koji bi konkretni kandidatkinja i kandidat, imenom i prezimenom dobili u svojoj izbornoj jedinici, dok bi proporcionalni sistem odredio odnose između stranaka na listi o kojima bi odlučili birači, a ne dogovori o kvotama na zatvorenim sastancima stranačkih vrhova.\nOvakav izborni sistem podsticao bi „kandidate za kandidate“ za odbornike da se ispred stranke, ali u svoje lično ime, direktno obraćaju biračima u opštini, jer bi od broja glasova za stranku i za njih lično zavisilo da li će se naći na listi. Kampanja ograničena na opštinu, umesto ceo Beograd, značila bi manje troškove i u velikoj meri bi se oslanjala na postojeće lične i društvene veze, za koje znamo da su važan faktor za podsticanje učešća na izborima. Ne najmanje važno, opozicija bi se manje bavila odgovorima na poteze vlasti i umesto toga bi se posvetila biračima, politikama i imenima budućih kandidata za odbornike.\nNišta od ovoga ne znači da bi trebalo da se odustane od razgovora o izbornim uslovima, predsedničkim izborima i svim drugim temama, već da to za opoziciju ne bi trebalo da bude fokus u narednoj godini. Od toga koliko ozbiljno shvate pripremu za beogradske izbore zavisiće mnogo toga. Ovde su izneti razlozi, između ostalih mobilizacioni, organizacioni i legitimitetski zbog kojih bi predizbori, kao demokratska inovacija, mogli da budu pokretači promena. Možda je sazrelo vreme da se ovako nešto isproba. Ništa ne garantuje uspeh, postoje mnoge dileme, rizici, praktični problemi i prepreke. Verovatno bi najgori ishod bio organizovanje predizbora zbog demokratske forme, a ne suštine. Srbija već ima dovoljno pseudodemokratskih izbora, nisu joj potrebni još jedni. Ali, ostaviću drugima da iznesu kritike ovog predloga, u nadi da će poslužiti kao povod za razgovor.\nSrodni link: Vujo Ilić – O predizborima, još jednom


JADRANKA KOSOR LJUTA KAO RIS: "Najslabija Evropska komisija ikada. Pozeri bez sadržaja, snage, stava i znanja, Zapadni Balkan nije im zanimljiv za foto prilike" - Pozitiva\nHome/Politika/JADRANKA KOSOR LJUTA KAO RIS: “Najslabija Evropska komisija ikada. Pozeri bez sadržaja, snage, stava i znanja, Zapadni Balkan nije im zanimljiv za foto prilike”\nFrancusko predsjedništvo je pokušavalo ukloniti bugarsku blokadu Sjeverne Makedonije, koja zajedno s Albanijom čeka odobrenje za otvaranje pristupnih pregovora. Međutim, te nade je ugasio bugarski premijer Kiril Petkov, koji je prije početka samita sa zapadnim Balkanom rekao da nema izgleda da se na ovom samitu deblokira otvaranje pregovora sa Sjevernom Makedonijom, ali je dao naslutiti da bi se rješenje moglo postići sljedećih dana.\nBilo je prijedloga da se i Bosni i Hercegovini dodijeli status kandidata, ali oko toga nema konsenzusa.\nU toku potraga za masovnom grobnicom u dvorištu Fate Orlović u Konjević Polju\nKIVAN NA DODIKA: Bivši gradonačelnik Banje Luke neće na listu SNSD-a\nMIJATOVIĆA NAPAO VUKANOVIĆ: “Da nije tužno bilo bi…”\nNAKON RADOVANA – POTOP: Nova tužba protiv Vlade Republike Srpske, švicarska firma potražuje milionski iznos… (VIDEO)\nDAMIR EF. PEŠTALIĆ ZVONI NA UZBUNU: “Najava prikazivanja filma u Srebrenici u kome se pojavljuje Ratko Mladić, alarmira da ideologija zla nije pobijeđena”


I poslovna zgrada HE na Drini u Andrićgradu Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuEkonomija EkonomijaPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaMuški kutakHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaŽuta hronikaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Novosti BiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervju Gradovi\nI poslovna zgrada HE na Drini u Andrićgradu\nSrna 12.05.2012 15:56 VIŠEGRAD - Poslovna zgrada preduzeća "Hidroelektrane /HE/ na Drini" biće izgrđena u Andrićgradu umjesto na trgu Palih boraca u Višegradu, dogovoreno je danas na sastanku režisera Emira Kusturice sa predsjednikom Republike Srpske Miloradom Dodikom i direktorom ove firme Milom Lakićem.\n"Ovo je učinjeno jer je konačno postalo jasno da UNESKO neće dati dozvolu da se u blizini mosta Mehmed-paše Sokolovića na Drini gradi naša poslovna zgrada sa gabaritima iz idejnog plana", rekao je Lakić.\nLakić je istakao da će prostor kod čuvenog mosta na Drini, planiran ranije za gradnju poslovne zgrade ove firme, biti iskorišten za značajne turističke sadržaje. Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik pozdravio je ovu ideju i izrazio zadovoljstvo što će se buduća zgrada "HE na Drini" naći pored administrativne zgrade opštine Višegrad i pozorišta.\n"Na Vidovdan ove godine proslavićemo završetak zgrade lokalne uprave, pozorišta i Andrićevog istituta koji se gradi sredstvima vlada Repbulike Srpske i Srbije", najavio je Dodik.\nOn je precizirao da će ulazna kapija, zgrada pozorišta, bioskopa, Andrićevog instituta, hotela, robne kuće kao i glavna ulica i zanatske radnje, čija gradnja je u toku biti završeni i zablistati "u hercegovačkom kamenu".


U konkurenciji 12 ekipa na finalnom turniru u novoj hali sportova kraj Ibra Kraljevčanke su pokazale da su trenutno bez premca u svom uzrastu. Izabranice trenera Aleksandra Nestorovića najpre su u grupi savladale ekipe Beograda i Rume, potom su u polufinalu pobedile beogradski Junior sa 19:18 i na kraju u finalnom meču ORK Beograd rezultatom 15:11 (9:3).\n- Cele godine smo naporno radili i trenirali za ovaj dan. Sa ovim talentovanim devojčicama pravimo jednu lepu priču koja bi trebalo da bude uspešna narednih godina. Sada slavimo, a već narednog dana okrećemo se prvenstvu za devojčice do 12 godina u Novom Sadu idućeg vikenda – rekao je trener Aleksandar Nestorović, ne skrivajući emocije.\nKraljevo ŽRK Metalac Kraljevo Prvenstvo Srbije u rukometu za pionirke


Prevodi sa rumunskog na slovenački jezik\nPrevodi sa rumunskog na slovenački jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa rumunskog na slovenački jezik\nZa online prevod sa rumunskog na slovenački jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nKada su u pitanju prevodi sa rumunskog na slovenački jezik slobodno možemo reći da klijente u okviru Prevodilačkog centra Akademije Oxford očekuje obrada najrazličitijih sadržaja, ali isto tako i usluga usmenog prevoda u pomenutoj kombinaciji, kao i niz dodatnih usluga koje su u vezi sa obradom sadržaja. A pod tim se primarno podrazumeva usluga sinhronizovanja ili titlovanja video i audio materijala, za koje će naši prevodioci i sudski tumači izvršiti prevod sa rumunskog jezika na slovenački. Odmah zatim moramo pomenuti i redakturu sadržaja, a što podrazumeva neophodne ispravke u već prevedenim materijalima, kako bi oni bili u potpunosti prilagođeni duhu ciljanog jezika, odnosno u ovom slučaju slovenačkog.\nSvi zainteresovani klijenti kod nas mogu angažovati i stručnjake za usmeno prevođenje sa rumunskog jezika na slovenački, ali i izvršiti iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje vrhunskog kvaliteta. Napominjemo da su sudski tumač i prevodilac podjednako dobro osposobljeni i za pružanje usluga simultanog i konsekutivnog, kao i za uslugu prevođenja uz pomoć šapata u ovoj kombinaciji, te da će u zavisnosti od zahteva događaja za koji se primenjuje ova usluga odlučiti koji tip prevoda je najbolji.\nObrađujemo i sve vrste časopisa u ovoj jezičkoj kombinaciji, ali i udžbenike i članke iz novina, odnosno tekstualne sadržaje, kako stručne, tako i popularne, kao i književna dela, online kataloge i internet sajtove, te softvere i web prodavnice, kao i sve sadržaje koji su vezani za oblast marketinga, koje će u optimalnom roku prevodioci i sudski tumači da obrade na vaš zahtev.\nPrevodi sa rumunskog jezika na slovenački uključuju i obradu dokumenata, odnosno podrazumevaju i dodatnu uslugu u smislu njihove overe pečatom sudskog tumača. A kako je ovaj proces preciziran zakonom, te podrazumeva da sudski tumač mora da ima i original pred sobom prilikom overe, tako se od svih klijenata zahteva da prilikom slanja materijala za koje su im potrebni prevodi sa rumunskog jezika na makedonski prilože i originalna dokumenta na uvid, a to mogu da učine na nekoliko načina, to jest da ih pošalju preko kurirske službe, donesu lično u našu najbližu poslovnicu ili da izvrše slanje preko “Pošte Srbije”, ali preporučenom pošiljkom. Sa druge strane, nakon što prevodilac i sudski tumač obrade konkretna dokumenta, klijenti ih dobijaju ili na adresu ili mogu da dođu i lično ih preuzmu u našoj poslovnici koja im je najbliža. Kurirska služba će vam dostaviti prevedena dokumenta, pa će ovu uslugu i naplatiti u skladu sa svojim cenovnikom, budući da ona nije uračunata u cenu prevoda i overe.\nTekstove, knjige, udžbenike i ostale sadržaje za koje se ne vrši overa možete da nam pošaljete i preko mejla, a ukoliko vam to najviše odgovara mi vama možemo na isti način da dostavimo obrađene materijale. Mogućnost slanja dokumenata na mejl imaju samo oni klijenti koji zahtevaju njihov hitan prevod sa rumunskog jezika na slovenački, ali i oni moraju da dostave originale na uvid odmah posle toga.\nUkoliko niste informisani, moramo napomenuti da zakon navodi obavezu overe Apostille, to jest haškim pečatom za pojedina dokumenta i ona se vrši uz uslugu koju nude naši stručnjaci, a samim tim što prevodilac i sudski tumač ne vrše overu haškim pečatom, to znači da svaki klijent mora da prvo dobije sve informacije u vezi sa ovom overom, jer će na osnovu njih znati gde prvo nosi dokument. Stvar je u tome da se Apostille pečat na neka dokumenta stavlja tek pošto prevodioci i sudski tumači izvrše njihovu obradu, a na neka se stavlja prvo haški pečat, pa se onda dokument donosi nama na prevod i overu sudskog tumača.\nPrevodi beletristike sa rumunskog jezika na slovenački\nU optimalnom roku klijenti kod nas mogu da dobiju prevod beletristike sa rumunskog na slovenački jezik, ali i poetskih, odnosno proznih književnih dela, te romana.\nIsto tako, prevodilac i sudski tumači će da obrade i stručne, odnosno popularne časopise, kao i članke iz novina. A sem toga klijentima možemo da ponudimo i kompletnu obradu filmova, reklamnih poruka, serija i emisija, dok usluga koja podrazumeva njihovo prevođenje sa rumunskog na slovenački jezik uključuje i finalizaciju procesa, to jest sinhronizovanje ili titlovanje.\nBez obzira da li su vam potrebni prevodi sa rumunskog na slovenački jezik za stručne ili tekstove koji će biti plasirani široj javnosti iz oblasti komunikologije i informacionih tehnologija, odnosno menadžmenta, farmacije i psihologije, te ekologije i zaštite životne sredine, ali i građevinske industrije, prava, finansija, politike i mnogih drugih oblasti, možete biti sigurni da će prevodilac i sudski tumač da izvrše njihovu obradu u vrlo kratkom roku i to maksimalno profesionalno.\nPrevođenje online prodavnica sa rumunskog na slovenački jezik\nMa kako da je kompleksna web prodavnica za koju su vam potrebni prevodi sa rumunskog jezika na slovenački, uveravamo vas da će prevodilac i sudski tumač da izvrše njenu obradu kvalitetno i da će tom prilikom primeniti i pravila optimizovanja prevedenih sadržaja za web pregledače, kako bi se prevedena online prodavnica našla na još boljoj poziciji na internetu.\nOni će, naravno prevesti i web sajtove, ali i kataloge, odnosno softvere kao i sve one sadržaje koji se tiču oblasti reklamiranja. A pod tim se prvenstveno misli na letke, flajere i vizit kartice, ali i plakate, PR tekstove, kataloge i druge materijale iz ove grupe.\nVršimo i usluge lekture sadržaja za koje su već urađeni prevodi sa rumunskog jezika na slovenački, ali oni ne zadovoljavaju određeni nivo kvaliteta. Takođe, sudski tumač i prevodilac u našem timu su specijalizovani i za pružanje usluga usmenog prevoda u navedenoj jezičkoj kombinaciji. Osim za konsekutivni, odnosno simultani prevod, oni su osposobljeni i za prevođenje uz pomoć šapata. Pored ove usluge klijentima nudimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje kada je to potrebno.\nPoslovnica rumunski na slovenački slovenački na rumunski\nza rumunski i slovenački jezik


Prijavi problem: Nakon orezivanja drveća na plaži granje završilo pod mostom! - Glas Zaječara\nHome Društvo Prijavi problem Prijavi problem: Nakon orezivanja drveća na plaži granje završilo pod mostom!\nGranje nabacano ispod mosta, foto: Glas Zaječara\nPutem aplikacije „Prijavi problem“ čitaoci su nas obavestili da je nakon orezivanja drveća na Popovoj plaži granje nabacano ispod mosta.\nProlećno orezivanje drvoreda otpočelo je i u Zaječaru, a deo radova je u okviru uređenja drvoreda izveden je i na Popovoj plaži.\nPutem aplikacije „Prijavi problem“ naši čitaoci ukazali su da je ekipa koja je orezivala drveće na Popovoj plaži granje, po završetku radova, nabacala ispod mosta.\nGranje je, kažu čitaoci, nabacano pod ispod mosta od zaječarske pivare, a verovatno u uverenju da će, pre ili kasnije, reka odneti granje. Međutim, to se očigledno u skorije vreme neće dogoditi.\nDrveće orezivano na plaži, foto: Glas Zaječara\nZašto je granje odloženo ispod mosta, a ne odneto, pitanje je koje smo uputili nadležnima iz Javnog komunalnog preduzeća „Timok održavanje“.\nOvaj problem prijavljen je putem aplikacije „Prijavi problem“. Ukoliko uočite problem – prijavite ga nama, a mi ćemo kontaktirati nadležne i potražiti odgovor kada i kako će problem biti rešen.\nPrethodni tekst„Zalogajčić“: Sočne svinjske šnicle kojima se ne može odoleti!\nNaredni tekstTihomir Stanković: Uskoro rešenje problema sa vodom u Salašu


Kamp "Deki5" - Blic Sport\nSiniša Mihajlović i Dejan Stanković su kroz igračke karijere izgradili poseban odnos. Put ih je zajednički vodio kroz Rim i Milano u dresovima Lacija i Intera sa kojima su osvojili mnogo trofeja. Mihajlović je Stankoviću od početka njegove međunarodne karijere u italijanskoj Seriji A bio poput mentora, ne samo u fudbalskom već i svakom drugom smislu. Sa druge strane, Stanković to nikada nije zaboravio i prema Mihajloviću gaji posebno poštovanje.\nNakon brojnih poruka podrške iz sveta fudbala, projekat Dejana Stankovića "Deki 5" podržao je i kapiten vaterpolo reprezentacije Srbije Filip Filipović.


Održan prvi koncert Bajage i Instruktora u Sava Centru\nBajaga i Instruktori su u četvrtak, u rasprodatom Sava Centru u Beogradu, zajedno sa orkestrom Beogradski solisti i horom Lola, priredili publici, tokom više od dva i po sata, doživljaj za nezaborav, i na fantastičan način započeli proslavu 35 godina postojanja benda.\nNova balada Lene Kovačević\nLena Kovačević je objavila novi singl Požuri.\nČola obara rekorde: I peti koncert u Areni!\nInteresovanje za koncerte Zdravka Čolića ne prestaje! Karte za četiri nastupa u najvećoj hali na Balkanu planule su velikom brzinom, a publika je i dalje u potrazi za svojim mestom na najvećem spektaklu godine. Želja publike, najvećoj muzičkoj zvezdi, uvek je bila zapovest pa je rešio da otvori i peti koncert, koji će održati 27. decembra u Štark areni, saopšteno je iz organizacije.\nCrvena jabuka predstavila novi spot\nBend Crvena jabuka predstavio je spot za pesmu "Godine", čiji će kadrovi najlepše uvesti u praznični period koji nam predstoji.\nMuzička poema Zorana Predina\nSlovenački pevač i tekstopisac Zoran Predin održao je pred punom Kombank Dvoranom svoj dugoočekivani beogradski koncert Zoran peva Arsena na kom je nastupio zajedno sa svojim Damir Kukuruzović Đango group.\nSeverina je predstavila novu pesmu Rođeno moje, koja je na prvo slušanje pobrala simpatije publike.\nU rekordnom roku rasprodata je i druga Arena za koncert velikog Zdravka Čolića! Interesovanje za nastup najveće balkanske zvezde ne prestaje, pa je Čola pripremio iznenađenje za sve one koji su ostali uskraćeni za karte.


Arsenal ujedinjen sa festivalima širom Evrope uprkos Korona virusu | Arsenal FestArsenal ujedinjen sa festivalima širom Evrope uprkos Korona virusu – Arsenal Fest\nU saopštenju članova Yourope-a, naslovljenom “Festivali jedinstveni širom Evrope”, među kojima su pored Arsenala, Roskilde, Exit, Primavera Sound, Bilbao BBk Live, Metaldays, Open’er, Rock en Seine i brojni drugi, ističe se da će festivali “nastaviti da prate trenutnu globalnu zdravstvenu situaciju u narednim nedeljama, i zajednički će obavestiti o bilo kojim narednim odlukama”.\n“Svi mi očekujemo da ćemo nastaviti sa svojim festivalima ovog leta. Ostajemo ujedinjeni u naporima da događaje učinimo bezbednim iskustvom za učesnike i svet spolja. Radi se o preuzimanju odgovornosti za događaje, i radi se o preuzimanju odgovornosti za industriju čiji smo deo”, kaže se u saopštenju.\n“Nastavljajući sa svojim festivalima ovog leta, možemo biti ključni deo u održanju naše industrije. Dugujemo zajednici, muzici, umetnosti i kulturi da preuzmemo odgovornost zajedno”, kaže se u saopštenju koje podržava Arsenal Fest, najavljen za 24, 25, 26. i 27. jun u Kragujevcu.\nUjedinjeni u međusobnom deljenju informacija i iskustava, Yourope festivali ističu da shvataju “trenutnu situaciju veoma ozbiljno”, i da će je i dalje pratiti “veoma pažljivo, sarađujući sa vlastima i hitnim službama, kako bi se osiguralo najbolje i najbezbednije okruženje za festivalsku zajednicu”.


Ukinuta vanredna situacija u Kragujevcu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 11.Maj.2021, 16:46\nNa teritoriji grada Kragujevca ukinuta je vanredna situacija, koja je proglašena 27. juna prošle godine, navodi se u saopštenju objavljenom danas na zvaničnom sajtu grada.\nVanrednu situaciju ukinuo je gradonačelnik Nikola Dašić na predlog Štaba za vanredne situacije, a koji je tako odlučio na osnovu mišljenja Instituta za javno zdravlje.\nS obzirom na aktuelnu epidemiološku situaciju na teritoriji Kragujevca, gde se beleži manji broj pozitivnih osoba u odnosu >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << na broj testiranih i broj stanovnika, Institut smatra da su se stekli uslovi za ukidanje vanredne situacije, ističe se u saopštenju.\nU ponedeljak je testirano 296 Kragujevčana, a potvrđeno je 20 novoinficiranih, što je 6,76 odsto u odnosu na broj uzorkovanih briseva i 0,01 posto u odnosu na broj od 180.000 stanovnika.\n"Grad Kragujevac je pre svega zdravstvenim, ali i protivepdemijskim merama došao do toga da ima mnogo manji broj zaraženih. Iako je epidemiološka situacija stabilizovana apelujem na sve sugrađane da i dalje poštuju mere koje je propisao republički Krizni štab", rekao je gradonačelnik i komandant Štaba Nikola Dašić.\nOn je dodao da ukoliko se građani i dalje budu ponašali disciplinovano i uz vakcinaciju očekuje da će se život u Kragujevcu vrlo brzo vratiti u normalu.\nDašić je za Tanjug odluku o ukidanju vanredne situacije opisao kao "gol u drugom poluvremenu".\n"Mi smo negde u septembru pokušali da izađemo iz vanredne situacije, međutim krenule su tada naglo da rastu brojke i to je jednostavno bilo nemoguće učiniti ali sada u ovom poluvremenu, da tako kažem sportskim rečnikom, među gradovima smo s najboljim brojkama u Srbiji i na preporuku Instituta za javno zdravlje Krizni štab je ukinuo vanrednu situaciju u Kragujevcu", naveo je gradonačelnik.\nNapomenuo je da i dalje važe mere Republičkog Kriznog štaba, ali da one oštrije mere koje su u Kragujevcu bile na snazi od uvođenja vanredne situacije, poput skraćenog radnog vremena prodavnica i lokala, sada više ne važe.\n"Mi u ovom trenutku pratimo relaksiranje mera koje Krizni štab dozvoljava, ne moramo više da se držimo uredbe Vlade Srbije gde je gradovima sa vanrednom situacijom ograničeno vreme rada lokala I nekih drugih objekata u nekom strožijem smislu nego u ostalim gradovima", objasnio je gradonačelnik.\nInače u Kragujevcu je do ponedeljka, 10. maja, prvu dozu vakcine primilo je 60.330, a kompletno je vakcinisano 49.809 građana.\nDOBRE VESTI Ukinuta vanredna situacija u Kragujevcu\nIzvor: Blic, 11.Maj.2021\n05:18: Rvanje: Mate Nemeš zaustavljen u osmini finala\n03:13: Bojan Zdelar poslednji u polufinalnoj trci\n02:57: Milica Novaković bez plasmana u finale\n02:45: Milica Novaković bez finala\n02:32: Dinar bez promene, kurs 117,56\n02:29: Uživo: Španović završila kao četvrta, Nemeš ispao u 1. kolu\n02:23: TENZIJA DOSTIGLA VRHUNAC! Pljuštale PSOVKE - Bora i Lepi Mića s...\n02:15: Kajl Lauri u Majamiju\n02:08: Čikago pravi veliku trojku – Lonzo Bol kod Vučevića\n02:04: Olimpijske igre: Upoznali su se u Tokiju 1964. godine, venčali s...\n02:02: NBA pijaca: Bobi ostaje u Dalasu, Čikago dovodi Bola, Lauri u Ma...\n01:59: Zvanično: Kris Pol ostaje u Finiksu\n01:47: Autobus sa 16 putnika iz Srbije zapalio se u Hrvatskoj\n01:47: Stiže i Acura NSX Type S\n01:46: "UZELA JE MOJ NOVAC..." Kristijan NIJE BIO U BRAKU sa Ivanom - BE...\n01:40: Olimpijske igre: Upoznali su se u Tokiju 1964. godine, venčali s...\n01:45: Olimpijske igre: Upoznali su se u Tokiju 1964. godine, venčali s...\n01:45: Denver se pojačao – vratio krilnog centra i potpisao Džefa Gr...\n01:23: Najavljen Aston Martin Valkyrie Roadster\n01:17: Bobi ostaje kod Dončića i Kokoškova: Marjanović i Hardavej se...\n01:16: Marjanović ostaje u Dalasu za 7 miliona $ po sezoni\n01:13: San Hoze: Martić sigurna, Konjuh se mučila ali slavila\n11.Maj.2021: Radio Televizija Vojvodine


U Istočnom Sarajevu trening za izvozno orijentisane poslovne subjekte - Biznis Info\nU Istočnom Sarajevu trening za izvozno orijentisane poslovne subjekte\nBy BiznisInfo on\t 29/07/2021 Kompanije\nPredstavništvo Republike Srpske u Austriji u saradnji sa Gradom Istočno Sarajevo danas organizuje trening za izvozno orjentisane poslovne subjekte u okviru mjera podrške privredi Republike Srpske, te radi prevazilaženja izazova koje je prouzrokovala pandemija virusa korona.\nTreninzi su osmišljeni kao prezentacija o načinu i metodama ostvarivanja poslovne saradnje sa privrednim subjektima u Austriji, saopšteno je iz Gradske uprave.\nTrening je, prije svega, namijenjen vlasnicima malih i srednjih preduzeća, visokom i srednjem menadžmentu i preduzetnicima u organizacijama koje su zainteresovane za uspostavljanje poslovne saradnje sa firmama iz Austrije.\nSa zainteresovanim predstavnicima kompanija razgovaraće šef Predstavništva Republike Srpske u Austriji Mladen Filipović, a zainteresovani učesnici imaće priliku da u direktnoj komunikaciji traže odgovore na potencijalna pitanja i nedoumice u vezi sa načinom poslovanja u Austriji.\nTrening će početi u 11.00 časova u prostorijama Gradske uprave Istočno Sarajevo.\nGoogle kupuje zgradu u Njujorku, najskuplji “dil” u SAD-u od početka pandemije\nNajveća fabrika na svijetu u kojoj će raditi isključivo žene


Faktor | Vijeću ministara BiH dostavljen Dokument okvirnog budžeta, nacrt budžeta za 2022. još čeka\n24.05.2022. / 10:51\nMinistarstvo finansija i trezora Bosne i Hercegovine dostavilo je jučer Dokument okvirnog budžeta (DOP) za period 2022-2024. godina Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine u proceduru usvajanja, saopćio je danas Ured ministra finansija i trezora BiH.\nMinistar finansija i trezora BiH i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH Vjekoslav Bevanda izjavio je da očekuje da će se ovaj dokument uskoro naći na dnevnom redu Vijeća ministara BiH kako bi što prije u proceduru bio upućen i budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za ovu godinu.\nNakon što Vijeće ministara usvoji nacrt budžeta, on se dostavlja ustavnom predlagaču, a to je Predsjedništvo Bosne i Hercegovine koje utvrđuje prijedlog budžeta, nakon čega ga na konačno usvajanje upućuje Zastupničkom domu i Domu naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\n- Globalni okvir fiskalne bilanse i politika u BiH zadao je okvire za budžet institucija BiH za 2022. godinu koji će iznositi 1.073.600.000 KM, od čega su izdvajanje prihoda od indirektnih poreza za nivo BiH 865,5 miliona KM, a ostatak su vlastiti prihodi - navedeno je u saopćenju.\nRanije je kolegij Vijeća ministara BiH dogovorio da državni budžet bude pripremljen do 25. aprila.\nBudžet je potreban i radi finansiranja Općih izbora zakazanih za 2. oktobar. Iz Centralne izborne komisije Bosne i Hercegovine u više navrata su istakli da je rok do kojeg su trebala biti osigurana sredstva za izbore bio 19. maj.\nbudžetOpći izbori 2022Vijeće ministara BiHVjekoslav BevandaMinistarstvo finansija i trezora


O nama - StartUp Shower\nU cilju podrške razvoju preduzetničke kulture i inovacija u poslovanju, ali i razvoju pojedinca, sekundarno i društva, Business Intelligence Institute sprovodi projekat „Start up Shower“. Projekat pruža bespovratnu finansijsku podršku, ali i podršku kroz poslovno, finansijsko, pravno i mentorsko savetovanje od strane najuspešnijih lidera i eksperata u Republici Srbiji.\nSnaga projekta se, pored materijalne i nematerijalne podrške, ogleda u personalizovanom pristupu odabranom projektu kako bi se maskimizirali razvojni potencijali poslovne ideje ili kako bi se postojeći projekat osnažio.\nNa ovaj način, Business Intelligence Institute organizuje i koordinira projekat koji integriše uspešne kompanije, vlasnike kapitala, poslovne savetnike i mentore sa jedne strane, kao i korisnike podrške sa druge strane.\nMotivi za realizaciju projekta\nMotiv za podršku projektu leži u želji da se osnaži njegovo poslovanje na putu ka ekonomskoj samoodrživosti, širenju tržišta, ali i podizanju održivog biznisa na viši nivo razvoja.\nU razvijenim zemljama sveta, govoreći o trendovima ulaganja, akcenat je na istraživačko-razvojnim aktivnostima, te eksperski tim Business Intelligence Institute smatra da je upravo podrška razvojnim i istraživačkim aktivnostima i povezivanje inovativnih ideja, intelektualnog, ljudskog i materijalnog kapitala budućnost razvoja.\nRazličiti nivoi razvoja regiona u Srbiji nude različite mogućnosti za razvoj na lokalnom nivou. Ovaj projekat želi da stimuliše i osnaži kulturu podrške talentima na teritoriji cele Srbije.\nDugoročno gledano, ako je jedan od važnih prioriteta za ekonomiju bio smanjenje visokog stepena nezaposlenosti, od sada bi trebalo više bazirati aktivnosti na smanjenje „odliva mozgova“ i otvaranje novih poslovnih prilika za visokokvalifikovane profile.\nRazvijenost i obim domaćeg tržišta su ograničenje za srpska preduzeća, njihov brzi razvoj i konstantno napredovanje. Tu postoje i drugi ograničavajući faktori – jedan od njih jeste strah od greške. Potrebno je da kreatori jedinstvenih ideja shvate da je uspeh nešto do čega se dolazi putem učenja kroz pokušaje i greške. S druge strane, inovativnost je ono zbog čega su današnji biznisi uspešni, a čini se da veliki broj firmi u Srbiji posluje na tradicionalni način.\nOvaj projekat uzima u obzir i potrebe mlađih generacija, milenijalaca i „Z“ generacije, koji su skloniji riziku, imaju izraženiju potrebu za fleksibilnošću i slobodom. Prethodno navedeno je usko povezano sa preduzetničkom kulturom koju mi želimo da promovišemo.\nOdgovornost svakog pravnog i fizičkog lica bi trebalo da bude da na svom mikro nivou podstiče razvojne projekte koji bi u kratkom roku podržali pojedinačne inicijative, a u dugom roku roku uticali na osnaživanje inovativne i preduzetničke kulture pojedinca i društva.\nKriterijumi za odabir projekta su:\nJedinstvenost projektne ideje\nRešenje određenog problema\nVrednost koju projekat donosi za društvo\nPotencijal za dalji rast i razvoj\nZa sve dodatne informacije vezano za projekat budite slobodni da nas kontaktirate na office@startupshower.rs.


Usluge - Balonmarket\nNaši štampani baloni su najvišeg dostupnog kvaliteta i sito štampa koja se koristi kao metod štampanja garantuje da je Vaša poruka urađena na najprofesionalniji način. Garantujemo Vam najbolji kvalitet po najpovoljnijim cenama. Štampani baloni su odličan način za promociju Vaših proizvoda, firme, brenda… Štampani baloni su veoma efikasan i jeftin vid reklamiranja. Balone vole i mladi i stari tako da štampani baloni zauzimaju visoko mesto u promociji proizvoda i usluga…\nBalon servis je specijalizovan za dekoracije velikih i malih manifestacija.Takođe vršimo usluge dekoracije i privatnim licima.Od helijum balona, balon eksplozija, zidova od balona, balon lukova ili balon pletenica možete učiniti Vaš događaj jedinstvenim.\nKvalitetna navlaka za stolice je namenjena za ulepšavanje Vašeg venčannja, proslave, manifestacije…Sakrite prljave i ružne stolice, pretvorite Vaše venčanje u jedinstven doživljaj.Navlake za stolice su dostupne u beloj boji u kombinaci sa mašnama u više boja.\nU ponudi imamo i širok spektar kvalitetnih latekst i folija balona različitih boja i oblika. Naši lateks baloni su prilagodljivi svakoj sredini i 100% biorazgradivi. Koristimo nanoviju i najbolju tehnologiju, mastilo, mašine i tehniku štampe koja omogućava visok kvalitet grafike na balonu…\nPored unutrašnje dekoracije takođe postoji i spoljna dekoracija ili dekoracija na otvorenom.Dekoracija na otvorenom prostoru je jako zahtevna zato što se mora voditi računa o vremenskim prilikama. Latex baloni ako su izliženi na suncu ili ako je jako toplo vrlo brzo sagore ili “pobele” od toplote i pucaju….Takođe i vetar pravi veliki problem…..\nBalon eksplozije-kiša od balona\nBalon eksplozija, balon iznenađenja ili kiša balona je zajednički naziv za jedan veliki balon napunjen sa 100,200,300…malih balona. Balon eksploziju možemo probušiti “daljinski” ili ručmo “štapićem” i u tom momentu iz velikog balona ispadaju mali baloni. Balon daljinski bušimo pomoću kapisle koja se aktivira pomoću baterije.Efekat balon eksplozije se često koristi na venčanjima,rođendanima,sajmovima i manjim...\nFolija jednobojni baloni\nGumeni baloni metalik boje\nGumeni baloni oblici\nGumeni baloni pastel boje\nŠareni – štampani baloni


RTS :: Manje kalorija, više reciklaže, novi ciljevi Koka Kola HBC\nEkonomija Manje kalorija, više reciklaže, novi ciljevi Koka Kola HBC\npetak, 14. jun 2019, 10:46 -> 11:07\nManje kalorija, više reciklaže, novi ciljevi Koka Kola HBC\nBriga o prirodnim resursima i dalja ulaganja u društvo i dalje su glavni ciljevi kompanije Koka Kola HBC Srbija saopšteno je na predstavljanju rezultata u oblasti održivosti u 2018. godini.\nUz dosadašnje postavljena su tri nova cilja koja moraju da ostvare od 2025. godine. Sva ambalaža mora biti reciklabilna, trećina PET ambalaže mora da sadrži reciklirani materijal, a 75 odsto ambalaže u kojoj pakuje proizvode kompanija mora da prikupi sama.\n"Naše veliko nasleđe nam govori da Koka-Kola HBC porodica ostaje uspešna samo kada se menjamo i kada smo deo dobrih promena. Mi smo ti, koji kao lider u oblasti održivosti u sektoru proizvodnje napitaka, već pola veka nastojimo da unapređujemo kvalitet života u Srbiji i sa velikim ponosom krećemo ka ostvarivanju novih ciljeva. Naša uloga je velika i odgovorna i zato smo uvereni da ćemo napraviti značajne pomake kao kompanija, što će doprineti još efikasnijem upravljanju otpadom i smanjenju uticaju na okruženje", istakao je Svetoslav Atanasov, generalni direktor kompanije Koka-Kola HBC Srbija, na predstavljanju 6. lokalnog izveštaja o održivom poslovanju ove kompanije.\nNovi ciljevi se odnose i na Srbiju, u kojoj je kompanija samo u prošloj godini uložila 41 milion dinara u programe podrške zajednici, dok su zaposleni volontirali u više od 850 sati.\nKompanija ima značajne rezultate u očuvanju sredine, umanjila je upotrebu vode tokom protekle decenije za čak 53 odsto, dok je ukupna potrošnja energije po litru proizvedenog pića u istom periodu smanjena za 52 odsto.\nU okviru platforme Koka-Kola mladima, više od 3000 mladih je dobilo nova znanja i iskustva, a 256 se nakon programa uspešno zaposlilo.\nKompanija svojim zaposlenima nudi podsticajno radno okruženje, te indeks privrženosti zaposlenih iznosi čak 92 odsto.\nU planu je smanjenje ukupnog broja kalorija u napicima za 25 odsto na 100 ml proizvoda.\nOvogodišnji, šesti po redu, Izveštaj o održivom poslovanju je pripremljen prema međunarodno priznatom GRI standardu i ispunjava visoke zahteve Globalnog dogovora Ujedinjenih nacija koji se odnose na Izveštaj o napretku.\nKoka-Kola HBC Grupa je prema Dau Džons indeksu održivosti za 2018. rangirana među tri najbolja proizvođača pića i na globalnom i na evropskom nivou.


Međutim, iako je bilo najava da će rasprodati tim, kontroverzni predsednik Napolija Aurelio de Laurentis odlučio je da zadrži glavne okosnice tima.\nBilo je previranja oko Insinjea neko vreme, ali je omaleni Italijan ipak odlučio da ostane u svom dečačkom klubu. Kalidu Kulibali je bio jedan od već projektovanih igrača nekog od glavnih premijerligaša, ali Senegalac će prema najnovijim informacija ostati još dugo podno Vezuva.\nNaime, “Gazeta delo Sport” piše kako su odbijene dve ponude u visini od 110 miliona evra: De Laurentis nije hteo da pregovora ni sa Mančester junajtedom, ni sa Real Madridom. Šta više, Senegalcu sledi novi pojačani ugovor! Pouzdani štoper će dobiti novi produžetak saradnje do 2024. godine sa primanjima od sedam miliona evra!


Vučić: Ukidanje policijskog časa od četvrtka | Ekspres.net\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić gostujući na TV Pink govorio je o ukidanju vanrednog stanja.\n"Prvi uslov je bio da sedam dana procenat pozitivnosti padne ispod pet odsto, a drugi da padne broj ljudi na respiratorima. Imamo oba uslova", rekao je Vučić.\nIstakao je da postoji određena institucionalna procedura, ali da će sve biti završeno tokom sledeće nedelje.\n"Ukidanje vanrednog stanja bi trebalo da bude ozvaničeno na Đurđevdan, a od četvrtka bi trebalo da više nemamo policijski čas i onda je sve na građanima", rekao je Vučić.\nVučić je govorio i o predstojećim izborima.\nNa pitanje kada će biti izbori, rekao je da su u opticaju dva datuma.\n"Ili 14. ili 21. juna. Treba da sednemo sa strankama koje će izaći na izbore, da napravimo dogovor. Što se mene tiče može i 14. juna", rekao je Vučić.\nVučić je najavio i da će se početi sa nekim sportskim takmičenjima.\nOn je rekao večeras da bi fudbalska Super liga trebalo da bude nastavljena do kraja meseca.\n"Takav je dogovor, da se do kraja meseca nastavi što je na otvorenom, dakle fudbalska liga. I košarka će uskoro, ovo što je u zatvorenom prostoru. Naravno, bez publike", rekao je Vučić gostujući na televiziji Pink.\nPredsednik je prethodno obrazložio da je državi bilo veoma važno mišljenje struke kada je u pitanju epidemija koronavirusa.\n"Mi smo ove mere doneli u skladu sa onim što nam je struka rekla", rekao je predsednik države Aleksandar Vučić.\n"Ja nisam stručan za njihov posao i to nisam krio. Nikakav sukob nismo imali. Mi smo se trudili da između njihvih mišljenja nađeno kompromisna rešenja", objansio je Vučić.\nOn je objasnio da je država imala svoje zaduženja koja su morala da omoguće funkcionisanje tokom vanrednog stanja.\n"Naše je bilo da obezbedimo da država funkcioniše, da dovedemo naše građane, obezbedimo respiratore", kazao je Vučić.\nVučić je govorio o poređenju stanja u Srbiji sa bilansom ostalih zemalja.\n"Srbija je bila predodređena da bude poput Italije", rekao je on i objasnio kako se Srbija ipak uspešno borila protiv epidemije.\n"Država se pokazala veoma ozbiljno i veoma operativno". Vučić je pohvalio i lekare koji su zaslužni za borbu protiv koronavirusa.\n"Mislim da smo blizu kraja kada je pitanju ova sezona epidemije", rekao je Vučić.\n"Mi smo se opredelili pre svega za zaštitu života. Zamislite da smo uradili ono što je uradila Švedska, koja ima preko 3.000 mrtvih. Na pitanja zašto su moj majka ili otac morali da umru, ja ne bih znao da odgovorim", istakao je predsednik.\n"Nismo smanjivali broj mrtvih, nismo smanjivali broj testova", dodao je on.\nPredsednik je istakao da je sada mnogo masovnije testiranje da bi se otkrivo veliki broj lakših pacijenata. On je dodao da iako su ljudi u velikom broju slučajeva umirali zbog drugih bolesti, oni imak bili pozitivni te se vodi da su umrli od koronavirusa.\nPredsednik je rekao da Srbija radi na tome da i zdravstveni sistem bude unapređen u budućnosti i tu je posebno naglasio važnost IT sektora.\nVučić je analizirao situaciju sa koronavirusom u regionu.\n"Slovenija je jednako uspešna kao mi. Austrija ima tri puta više mrtvih, Mađarska znatno manje testiranih i četiri puta više mrtvih. Makedonija ima 90 mrtvih, ali je četiri puta manja. Dakle ostaju Priština i Zagreb. Uživam da čitam sve loše što se u hrvatskoj pišu o meni, i samo računam koliko meseci nam je ostalo dok ih ne prestignemo po BDP-u", rekao je Aleksandar Vučić.\nOn se kratko osvrnuo na događaj iz Hrvatske kada je hrvatski predsednik napustio obeležavanje godišnjice akcije "Bljesak".\n"Ne mogu da se složim sa slavljenjem ovih datuma, želim da se suzdržim po ovom pitanju, pre svega zbog svega što se dogodilo mojoj porodici i zbog onoga što su ustaše uradile porodici mog oca" rekao je predsednik Srbije.\nIstiče da je važno da imamo najbolje moguće odnose sa Hrvatskom, dobru trgovinu, a da će on uvek govoriti o "Bljesku" i "Oluji" ono što misli.\n"Nemam potrebu da se dodvoravam i važno je da gledamo budućnost i to kako naši narodi žive. Oko prošlosti se sigurno nikada nećemo razumeti, ali dobro bi bilo da pokušavamo", kaže Vučić.\n"Važno je da su te šerpe hranom sve punije"\nKomentarišući pobunu građana lupanjem u šerpe predsednik Vučić je rekao da iz jednog ugla nije loše, jer su ljudi dugo zatvoreni te je to njihov vid protesta.\n"To što se mene tiče imao sam šerpe 2016, 2017, za mene je važno da su te šerpe hranom sve punije, da su plate sve veće, penzije, i dalje neću reći ništa sem da sam zgrožen da jednu ženu nazivate "droljom", "fuksom" i "fufom" ", rekao je predsednik za Tv Pink.\nKako dodaje za njega je važno da su "te šepre i lonci" puni hranom, i da su plate i penzije sve veće.\nUpitan za "kontraprotest" njegove SNS, Vučić je negirao da je njegova stranka bilo šta organizovala i apelovao da niko ne koristi policijski čas za baklje, iako, kaže, razume kivne ljude.\n"Zato i mislim da je sve to besmisleno. Važno je da svi odgovaraju koji su kršili policijski čas, i oni koji su tukli ljude na Dorćolu, kao i neki drugi koji su koristili policijski čas da idu sa mesta na mesto" rekao je Vučić.\n"Šerpe me nisu pogodile, ni psovke, ni uvrede, morate da budete jaki ako hoćete da vodite zemlju", rekao je Vučić, prisetivšin se slučaja 2014. godine, u vreme poplava, kada je objavljen tekst o nameštanju tendera u Zapadna Tamnavi.\n"Svetska banka je rekla da ništa nije namešteno. Oni su izmislili celu priču da bi rekli da koristimo poplavu da bismo krali. Od tada je prošlo šest godina, nikada ne oguglate do kraja, ali setim se toga i sve mi je lakše ", rekao je Vučić.\n"Imaćemo uskoro izbore. Imate ljude koji bi taj i svaki drugi posao uradili bolje…a građani će reći svoje", rekao je Vučić.\nDoktor Predrag Kon je, povodom lupanja u šerpe rekao da je "njegova ideologija - epidemiologija".\n"Ovo je naš folklor. Doživeo sam ovo kao potpuno nerazumevanje zbog čega smo sve ovo radili. Pogodilo me je, ali nije bitno, ide se dalje, završićemo posao" rekao je dr Kon.\nAleksandar Vučić vanredno stanje predsednik Srbije policijski čas djurdjevdan


Beograd -- Direktor kancelarije za KiM Petar Petkoviæ ocenio je da su dve krize koje su se na severu KiM dogodile u razmaku od 15 dana bile na ivici teške tragedije.\nIzvor: Tanjug nedelja, 24.10.2021. | 13:43\nU intervjuu za nedeljno izdanje Telegrafa, Petkoviæ je podsetio da je od dolaska Aljbina Kurtija na vlast u Prištini poveæan broj incidenata usmerenih protiv Srba, da se intenzivirala antisrpska retorika i antisrpske aktivnosti prištinskih vlasti.\n"Veæ sada imamo za treæinu više etnièki motivisanih napada na Srbe u odnosu na celu prošlu godinu, ukljuèujuæi i dve ozbiljne krize na severu pokrajine u razmaku od 15 dana, koje su bile na ivici teške tragedije. To je sve Kurtijev plan, da sa predumišljajem proizvodi krize kako bi stekao neki politièki poen", ukazao je Petkoviæ. On je podsetio Srpski narod na Kosovu i Metohiji veæ dugo živi u stanju neizvesnosti i atmosferi konstantnih pritisaka iz Prištine i da smo svi svedoci da, zbog opsesije Prištine da zauzme sever, Kurti želi Srbe da smesti u neku vrstu geta, politièkog i ekonomskog, da im zabrani slobodu kretanja, govora, oduzme lekove i osnovne životne namirnice.\n"Narodu nije preostalo ništa drugo nego da se bori za goli život, za svoju decu i buduænost na KiM. To su upravo i bile poruke upuæene predsedniku Aleksandru Vuèiæu koje smo veoma dobro razumeli. Srpski narod nikome ne preti, veæ samo želi normalno da živi", rekao je Petkoviæ.\nDirektor kancelarije za KiM je ponovio reèi predsednika Vuèiæa da se nove "Oluje" i pogromi neæe ponoviti i podsetio da je KFOR dužan da u skladu sa Rezolucijom 1244, kao jedina oružana snaga u pokrajini, zaštiti srpski narod.\n"Ako oni to neæe, ima ko æe. Ovo je 2021. godina i Srbija je danas nezavisna, suverena država, koja jaèa svakoga dana, na svim poljima. Poniženja i fizièke napade uperene protiv srpskog naroda neæemo i ne možemo da dozvolimo", upozorio je Petkoviæ.\nOn je predoèio da se došlo do taèke kada treba da se kaže da li Briselski sporazum postoji ili ne, jer za Srbiju postoji i uvek æe na njemu insistirati.\nUputio je apel predstavnicima EU koja posreduje u dijalogu i garant je spovoðenja sporazuma da svojim autoritetom privoli prištinsku stranu da poène da ispunjava preuzete obaveze.\n"Pitanje dijaloga za nas nije nikakva trka veæ jedini okvir u kome možemo da doðemo do kompromisnog rešenja, istorijskog pomirenja dva naroda i trajnog mira na ovim prostorima. Koliko god da su teška pitanja za briselskim stolom, bolje je da pregovaramo nego da imamo incidente na terenu", poruèio je Petkoviæ.\n"Na geopolitièkoj pozornici sveta, koja se ubrzano menja, isprepletani su brojni interesi, posebno najmoænijih država. Naše je da dobro razumemo okolnosti u kojima se nalazimo i da radimo na tome da saèuvamo sebe", rekao je Petkoviæ i podsetio da je Kancelarija za KIM na liènu inicijativu predsedika Vuèiæa pokrenula brojne kapitalne projekte kakvi u srpskim sredinama nisu viðeni najmanje u poslednjih 40 godina.\n"Iz temelja gradimo novu bolnicu u Graèanici, rekontruišemo u potpunosti Klinièko bolnièki centar u Kosovskoj Mitrovici, završavamo 17 zgrada na severu Kosova i Metohije sa više od 200 stanova, obezbedili smo graðevinski materijal za preko 500 kuæa južno od Ibra, a svaki zaposleni Srbin na KIM, penzioner i dete dobiæe po 100 evra pomoæi, dok æe nezaposleni dobiti 200", poruèio je direktor kancelarije za KiM Petar Petkoviæ.\nNaveo je da æe se tragati i za modelima dodatne finansijske pomoæi kako bi se pomoglo mladima da ostanu i ne napuštaju svoja ognjišta.


Novi uspeh Srbije na međunarodnom tržištu kapitala\nMinistarstvo finansija Vlade Republike Srbije saopštilo je da je naša zemlja danas uspešno iskoristila još uvek povoljne uslove na međunarodnom finansijskom tržištu i prvi put emitovala dvanaestogodišnje državne obveznice denominovane u evrima na međunarodnom tržištu kapitala, u iznosu od jedne milijarde evra.\nTokom procesa današnje emisije, a usled velike tražnje, delegacija Srbije je uspela da smanji inicijalnu kamatnu stopu za 35 baznih poena i emituje obveznice po stopi prinosa od 1,920 odsto i kuponskoj stopi od 1,65 odsto, sa rokom dospeća od 12 godina.\nTime je dodatno produžena kriva prinosa srpskih obveznica emitovanih na međunarodnom tržištu.\nMinistar Siniša Mali istakao je tim povodom da se ovom transakcijom nastavljaju uspesi Srbije na tržištu kapitala.\nOn je naveo da je naša zemlja na tržištu kapitala od početka godine imala dobar start sa prodajom državnih obveznica na domaćem tržištu na aukcijama u januaru i prodajom dvanaestogodišnjih dinarskih obveznica emitovanih prošle godine.\nOsim toga, kako je naveo, dinarske obveznice će biti uključene u indeks J.P. Morgan GBI-EM index.\nPrema njegovim rečima, današnje kamatne stope, koje smo dobili u uslovima neizvesnosti na tržištu, dok još uvek traje pandemija koronavirusa, umnogome su bolje od onih u prethodnom periodu, koje su bile i do 7,50 odsto.\nMinistar je dodao da su investitori nastavili da pokazuju poverenje u strukturne reforme koje sprovodi Vlada Srbije, te da je ostvarena ukupna tražnja od preko 3,5 milijarde evra i to od strane više od 200 respektabilnih evropskih i američkih fondova, osiguravajućih kuća i banaka.\nVeoma smo zadovoljni odzivom investitora i današnjom emisijom evroobveznica, kojom ćemo vratiti neke stare i skupe dugove koji nam dolaze na naplatu u toku ove godine, preneo je Mali.\nOn je precizirao da je 23. februara udeo javnog duga u BDP-u iznosio 52,9 odsto, što je niže nego što je bio pre početka pandemije.\nPrema njegovoj oceni, to je neverovatan uspeh imajući u vidu da su sve zemlje na svetu višestruko povećale javni dug usled zaduživanja tokom pandemije koronavirusa.\nPotvrda o tome koliko smo uspešni je i podatak da je prosečna kamatna stopa na ceo dug Srbije krajem 2020. godine bila 2,91 odsto, dok je 2014. godine iznosila 5,7 odsto, podsetio je ministar i dodao da Srbija neće u velikom obimu povećavati javni dug do kraja godine.\nOvaj novac koristimo da vratimo preskupe dugove iz prošlosti i ne očekujemo veće povećanje javnog duga do kraja godine, podvukao je on i naglasio da u međuvremenu radimo i gradimo, a tokom ove godine gradiće se ukupno osam auto-puteva.\nMali je napomenuo i da će krajem godine početi gradnja beogradskog metroa, projekta na koji građani čekaju decenijama.\nS obzirom na to da se očekuje dalji rast stopa prinosa na međunarodnom tržištu, on je predočio da je Srbija bila spremna da iskoristi najpovoljnije uslove, kako bi prikupila neophodna sredstva za finansiranje obaveza koje dospevaju u ovoj godini.\nU septembru 2021. godine, kako je rekao, dospevaju nam dolarske obveznice u iznosu od 700 miliona dolara sa kuponskom stopom od 7,25 odsto, a koja nosi najveću kamatnu stopu ikada postignutu na međunarodnom tržištu.\nMinistar je podsetio na to da je naša zemlja već dva puta prevremeno otkupljivala taj skupi dug kako bi ispravila greške iz prošlosti i rasteretila ukpune obaveze za otplatu.\nPrinos ostvaren današnjom emisijom je u rangu pojednih zemalja regiona koje imaju i investicioni kreditni rejting, kao što je na primer Rumunija, dugogodišnja članica Evropske unije, što potkrepljuje očekivanja da Srbija uđe u krug zemalja investicionog ranga.\nOvom uspehu doprinela je i vest da će dinarske obveznice biti uključene u renomirani indeks GBI-EM Global Diversified, koji predstavlja "benchmark" indeks za obveznice emitovane u lokalnim valutama zemalja u razvoju, i to za čak tri emisije dinarskih obveznica, originalne ročnosti sedam, 10 i 12,5 godina, a koje dospevaju 2026., 2028. i 2032. godine.\nRepublika Srbija je ovom transakcijom nastavila da aktivno upravlja javnim dugom i u vreme krize izazvane pandemijom koronavirusa. Prethodno je, u cilju optimizacije valutne strukture duga, uspešno sprovela dve hedžing transakcije.\nTime je značajno smanjeno učešće dolarskog duga u ukupnom portfoliju javnog duga na 12,4 odsto.\nNastavljajući u istom smeru i sa istim ciljem, Srbija je novu evroobveznicu emitovala u evrima, čime je dodatno smanjila izloženost valutnom riziku i minimizirala izloženost javnog duga uticaju promena kursa američkog dolara.


Regioni - datum: 2018-08-18 KONTROLA REALIZACIJE OBAVEZA KONCESIONARA POKAZALA\nSeoski putevi uništeni odvozom šume Putevi i dalje u lošem stanju\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede i Uprave za šume sa saradnicima iz područne jedinice Bijelo Polje obišli su šume koje su date na korišćenje, sa ciljem da sagledaju realizaciju obaveza koje su preuzeli koncesionari i lokalna samouprava. Konstatovano je da je stanje putne infrastrukture u odnosu na prethodni period poboljšano, ali je još uvijek nezadovoljavajuće, posebno zbog činjenice da pojedini koncesionari iako su završili radove u šumama, puteve nijesu doveli u prvobitno stanje.\n– Iz tog razloga je naloženo područnoj jedinici u Bijelom Polju da preduzme sve zakonske mjere prema neodgovornim korisnicima šuma u cilju dovođenja putne infrastrukture u optimalno stanje, kao i to da se nove sječe ne realizuju do uspostavljanja potpunog reda u šumama – saoošteno je iz Ministarstva poljoprivrede.\nZbog sezonskog karaktera obavljanja poslova u šumama, poseban fokus u narednom periodu će se posvetiti zaštiti šuma od bespravnih sječa, požara i održivom korišćenju nedrvnih proizvoda (gljiva, ljekobilja i šumskog voća).\n– Kod uspostavljanja novog sistema gazdovanja šumama insistiraće se na održivom integralnom pristupu u korišćenju svih proizvoda iz šume – zaključuju u saopštenju Ministarstva poljoprivrede i ruralnog razvoja.\nU Područnoj jedinici za šume kažu da sve rade kako bi se stanje popravilo i da ima dosta pomaka u odnosu na stanje koje je bilo prilikom nedavne posjete ministra Milutina Simovića, koji je obišao lokalne puteve na relaciji Kovren–Gorice–Klanac, koje je u prethodnom periodu koristilo više koncesionara, kao i lokalni put Tomaševo–Sokolac–Pisana Jela, koji koristi jedan koncesionar.\nPovod obilaska, kako je saopštio ministar, bile su kontinuirane primjedbe, sugestije i nezadovoljstvo mještana sa ključnom porukom: „Koncesionari uništiše seosku infrastrukturu“.\nNakon obilaska putnog pravca Kovren–Gorice–Klanac, Simović je istakao da su mještani bili potpuno u pravu.\n– Ja bih čak rekao, ne sa toliko negativnih ocjena i komentara, kako to stvarno izgleda na terenu. To izgleda lošije nego što sam i pomišljao – istakao je Simović tom prilikom i podvukao da lokalne samouprave posredstvom nadležnih sekretarijata treba da pojačaju nadzor korišćenja lokalne putne infrastrukture.


Tanjug 29. marta 2021. 15:03\nBEOGRAD – Najnovije Ratelovo merenje pokazalo je da je mts mreža po svim najvažnijim parametrima za korisnike, a to su brzina, dostupnost i rasprostranjenost, mreža broj 1. u Srbiji, saopšteno je iz Telekoma Srbija.\nTo za njene korisnike praktično znači da uvek mogu da računaju na ovu mrežu, pa i kada se nalaze u nepristupačnim predelima, ruralnim područjima, na auto-putu ili nekom drugom putu.\nTo naravno uključuje i neprijatne situacije poput kvara na kolima ili pogrešnog skretanja koje vodi na put koji ni GPS ne prepoznaje i kada je najvažnije javiti se onima koji brinu i pozvati pomoć.\n„Upravo tada, vaš mobilni operater nalazi se na najvažnijem testu i više nije važno što je prosečno vreme uspostave veze manje od jedne sekunde ili što je uspešnost sesije pri preuzimanju velikog fajla 99,96 odsto, važno je samo da možete da obavite poziv i koristite internet. E baš to mts omogućava“, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da mreža koja ima 99,5 odsto uspešno realizovanih poziva u malim gradovima, 98,11 odsto uspešno realizovanih sesija pri učitavanju stranica na 10.000 km puteva u Srbiji, kao što je mts, može s pravom da kaže da će biti uz svoje korisnike, koliko god daleko oni otišli.\nPovodom objavljivanja Ratelovog merenja, Telekom je objavio promotivni materijal koji se može videti na linku: https://www.youtube.com/watć?v=mNZmlS_1AbQ


Naslovna Info Srbija Javni pozivi za dodelu milijardu dinara preduzetnicima\nMinistarstvo privrede raspisalo je u ponedeljak (03.02.) dva javna poziva na osnovu kojih će privrednim subjektima biti na raspolaganju milijardu dinara bespovratno.\nRaspisani su javni pozivi: za podsticanje preduzetništva kroz razvojne projekte i za početnike u poslovanju, koji će biti otvoreni dok se raspoloživa sredstva ne utroše, a najkasnije do 31. decembra 2020. godine, saopštilo je Ministrstvo privrede.\nMinistarstvo je u okviru programa podsticanja preduzetništva kroz razvojne projekte u 2020. godini opredelilo 850 miliona dinara za bespovratna sredstava.\nReč je o kombinaciji granta koji čini do 20 odsto investicije odnosno do 30 odsto za privredne subjekte koji pripadaju četvrtoj grupi razvijenosti i povoljnih kredita Fonda za razvoj.\nZa početnike u poslovanju ministarstvo je obezbedilo 150 miliona dinara bespovratnih sredstava.\nProgram je, takođe, kombinacija granta koji može činiti 30 odsto investicije odnosno do 40 odsto ukupne investicije za firme iz nerazvijenih lokalnih samouprava, dok će se preostali iznos finansirati iz kredita Fonda.\nInače, Ministarstvo privrede je u budžetu za 2020. godinu obezbedilo tri milijarde dinara za tri programa – za razvojne projekte, za početnike u poslovanju i nabavku opreme.\nProgramom podrške malim i srednjim preduzećima za nabavku nove opreme u 2020. godini, ministarstvo je obezbedilo čak dve milijarde dinara za bespovratna sredstva, a javni poziv za partnere u sufinansiranju odnosno banke i lizing kompanije objavljen je prošle nedelje.\nMinistarstvo će po okončanju izbora partnera i potpisivanja ugovora raspisati i javni poziv za mikro, mala i srednja preduzeća, preduzetnike i zadruge, za dodelu bespovratne pomoći.\nPrethodni tekstVratila se kapiten Milica Majkić\nSledeći tekstPovećana naknada za svako rođeno dete u opštini Bačka Palanka


Ljubomir Beara ponovo izjavio da nije kriv za zločin u Srebrenici\nNekadašnji prvi čovjek sigurnosti Glavnog štaba VRS, Ljubomir Beara, izjasnio se danas da nije kriv ni po novoj, izmjenjenoj optužnici za učešće u genocidu u Srebrenici.\nU isto vrijeme, u drugoj haškoj sudnici, bivši oficir sigurnosti Zvorničke brigade, Milorad Trbić, iskoristio pravo naknadnog izjašnjavanja o krivnji i odložio svoje izjašnjavanje o navodima optužnice za 30 dana. Haški tužitelji ga terete za ubistva počinjena u srebreničkoj enklavi, jula 1995. godine.\nKao i na prvom istupanju pred Tribunalom, u oktobru prošle godine, Beara se jutros izjasnio da nije kriv ni po novim tačkama optužnice, kojima se tereti za udruživanje radi činjenja genocida, kao i za prinudni transfer hiljada zarobljenih Bošnjaka srebreničke enklave.\nNakon sto je prošle sedmice prebačen u haški pritvor, nekadašnji oficir sigurnosti Zvorničke brigade, Milorad Trbić, odložio je jutros izjašnjavanje o krivnji za 30 dana. On se tereti za zločin protiv čovječnosti zbog učešća u "organizaciji zatočavanja i ubistva hiljada bošnjačkih muškaraca koji su transportovani kroz zonu odgovornosti njegove brigade izmedu 13. i 17. jula 1995. godine."\nOsim Beare i Trbića, za slične zločine terete se još četvorica bivših pripadnika snaga bosanskih Sba, od kojih su trojica, Vinko Pandurević, Drago Nikolić i Ljubomir Borovčanin, već u pritvoru Tribunala, dok je dolazak četvrtog, Vujadina Popovića, najavljen 14. aprila.


Dačić: Odnosi Srbije i SAD imaju dugu tradiciju i bogatu istoriju i karakteriše ih složena dinamika | Radio Kosovska Mitrovica\n28. January, 2020 22:25 |\n“Ministarstvo spoljnih poslova i Vlada Republike Srbije pozdravljaju svaki doprinos u osnaživanju bilateralnih odnosa sa Sjedinjenim Američkim Državama, posebno imajući u vidu da je dodatno produbljivanje saradnje sa SAD-om jedan od naših najznačajnijih spoljnopolitičkih prioriteta. Rad i aktivnosti Kongresa srpsko-američkog prijateljstva potvrđuju da naši odnosi mogu i moraju biti osnaženi ne samo u političkoj sferi, već i u oblastima ekonomije, ali i tehnološke, kulturne i naučne saradnje”, rekao je ministar spoljnih poslova Vlade Republike Srbije Ivica Dačić na večerašnjem obeležavanju dvogodišnjice osnivanja Kongresa srpsko-američkog prijateljstva.\n“Bilateralni odnosi Republike Srbije i SAD imaju dugu tradiciju i bogatu istoriju, a karakteriše ih složena dinamika. Oni traju u kontinuitetu od 1881. godine do danas i u tom periodu prošli su kroz mnoge faze, od kojih nisu baš sve, kao što to dobro znate, bile pozitivne i uzajamno korisne”, rekao je ministar na početku izlaganja.\nOsvrnuvši se na odnose Srbije sa SAD kroz istoriju, Dačić je rekao da odnose dve zemlje karakteriše savezništvo u dva svetska rata, tokom kojih smo se zajedničkim snagama borili protiv istog neprijatelja, kao i relativno bliska saradnja u hladnoratovskom periodu. Poslednje tri decenije bile su prepune izazova, ali su i najbolji podsetnik da je u svakom trenutku neophodno težiti stalnom dijalogu i unapređenju saradnje koja se mora zasnivati na definisanju i pronalaženju tema od obostranog interesa.\n“Kako bismo olakšali stvaranje preduslova za bolje međusobno razumevanje, neophodno je iznova podsećati i na brojne pozitivne primere. U prilikama poput ove iznova se vraćam na jedan veoma značajan događaj kada je pre 102 godine u SAD obeležen „Srpski dan“ i kada se srpska zastava prvi put zavijorila na Beloj kući, čime je Srbiji odata počast za doprinos u Velikom ratu. Ovakvi događaji moraju služiti kao simbol i pozitivan orijentir za buduće osnaživanje srpsko-američke saradnje”, naglasio je ministar.\nDačić je istakao da je Republika Srbija, polazeći od realnosti i uz svo uvažavanje međusobnih razlika, jasno pokazala da želi unapređenje odnosa sa SAD-om na temeljima bogate istorije, ali i zajedničkom strateškom opredeljenju ka uspostavljanju stabilnog i bezbednosnog regiona Zapadnog Balkana, koji će biti deo ujedinjenog evropskog kontinenta. Naša saradnja zasnova se i na vrednostima koje delimo poput poštovanja koncepta pravne države, ljudskih prava i sloboda, ali i pluralizma mišljenja.\n“Aktuelne odnose Republike Srbije sa SAD-om karakteriše pozitivna dinamika, a kako bismo održali uzlazni trend bilateralne saradnje, izražavamo stalnu zainteresovanost za nastavak redovnog političkog dijaloga sa američkim zvaničnicima. Podsećam pri tom da je poslednjih godina intenziviran politički dijalog između zvaničnika dve zemlje na visokom nivou, što je doprinelo boljem razumevanju pozicija Srbije po pitanjima od najvećeg nacionalnog značaja. Istovremeno, koristimo priliku i da istaknemo da postoji otvoren poziv naše strane za posetu najviših američkih zvaničnika Republici Srbiji, uključujući i posetu predsednika SAD Donalda Trampa, a posebno imajući u vidu da je Džimi Karter bio poslednji američki predsednik koji je još daleke 1980. godine posetio Beograd”, podsetio je srpski ministar spoljnih poslova.\nDačić je rekao da Republika Srbija sa svoje strane nastoji da se celokupnim svojim delovanjem na međunarodnom planu, potvrdi kao aktivan, odgovoran i pouzdan partner, a posebno kao nosilac regionalne stabilnosti.\n“Naša zemlja daje značajan doprinos daljem jačanju regionalne saradnje, očuvanju mira i izgradnji prosperitetnog i budućnosti okrenutog Zapadnog Balkana. Podsetio bih i na konstruktivno postavljanje Republike Srbije prema pitanjima poput migrantske krize i međunarodnog terorizma, učešćem u mirovnim misijama, kao i posredstvom vojne saradnje sa SAD”, rekao je Dačić.\nKada je u pitanju vojno-odbrambena saradnja, prema njegovim rečima, posebno značajno mesto zauzimaju programi u okviru državnog partnerstva Republike Srbije i Nacionalne garde Ohaja, čime naša zemlja pokazuje spremnost da preuzme svoj deo odgovornosti na međunarodnom planu.\nGovoreći o podršci koju su Sjedinjene Američke Države do sada pružale i dalje pružaju našim naporima u ostvarivanju svih pomenutih ciljeva, Dačić je izrazio zahvalnost i posebno istakao napore ambasadora Ričarda Grenela koji su usmereni na pokretanje dijaloga Beograda i Prištine.\n“Podrška i razumevanje SAD-a zasigurno mogu imati presudnu ulogu u nastojanjima da prevaziđemo probleme i otvorena pitanja sa Prištinom, što bi dalje moglo da vodi izgradnji poverenja između srpskog i albanskog naroda u celini, a što je od neprocenjivog značaja za čitav region Zapadnog Balkana. Nastojaćemo da u tom procesu našim američkim partnerima u što većoj meri razjasnimo i približimo naše pozicije, uz očekivanje da će SAD u što uvažiti i srpske interese”.\n“Zahvalni smo i na razumevanju i podršci koje SAD pokazuju u vezi sa inicijativama koje je inicirala Republika Srbija poput „mini Šengena“, a koje treba da pomognu u ostvarivanju ciljeva usmerenih na dobrobit čitavog regiona. Ne smemo zaboraviti ni podršku koju su SAD u dosadašnjem periodu pružale Republici Srbiji u ostvarivanju punopravnog članstva u EU, kao našeg strateškog cilja. Očuvanje pozitivne dinamike u procesu evropskih integracija od ključnog je značaja za legitimizaciju državne politike koju vodimo i punu stabilizaciju Srbije kao centralne zemlje regiona”, naglasio je ministar Dačić.\nOn je podsetio da su SAD danas jedan od najznačajnijih stranih investitora u privredu Republike Srbije, sa do sada uloženih blizu četiri milijarde dolara i više od jedne milijarde donacija kroz programe razvojne pomoći, na čemu smo posebno zahvalni.\nDačić je istakao da je “negovanje dobrih bilateralnih odnosa sa SAD-om jedan od najvažnijih zadataka srpske diplomatije, ne samo zbog sadašnjih izazova već i zbog zajedničkih vrednosti koje delimo, a za koje su se naši preci borili, kroz veći deo istorije koja nas spaja”.\n“Osnivanje Kongresa srpsko-američkog prijateljstva i njegove aktivnosti su dobrodošle i veoma važne za Srbiju, jer pozitivno utiču na postizanje zajedničkog cilja, a to je prevazilaženje negativnog nasleđa iz nedavne istorije i povratka odnosa Srbije i SAD na stare staze savezništva i partnerstva”, naglasio je ministar.\nDačić je naglasio da je Ministarstva spoljnih poslova spremno da pomogne u realizaciji tih aktivnosti i zajedničkoj saradnji sa SAD zasnovanu na zajedničkim vrednostima i interesima naših dveju država i naroda.


Podrška Bušu najniža do sada\nNaslov: Podrška Bušu najniža do sada Ned Maj 06, 2007 8:48 am\nSvega 28 odsto stanovnika SAD podržava politiku predsednika Džordža Buša. To je do sada najniži procenat podrške prvom čoveku SAD koji, prema pisanju lista "Njuzvik", odgovara onom iz 1979. godine, koje je tadašnjeg predsednika Džimija Kartera prikazalo kao najslabijeg američkog predsednika novijeg vremena.\nTakođe, oko 62 odsto Amerikanaca smatra da nedavni potezi Džordža Buša, naročito stavljanje veta na povlačenje vojnih trupa iz Iraka, pokazuju da je "tvrdoglav političar, kao i da nije spreman da prizna svoje greške". Samo oko 30 odsto ispitanika smatra da Buševa politika prema Iraku "pokazuje da je spreman da preduzme političke rizike kako bi učinio ono što misli je ispravno".\nBušova nepopularnost, kako navodi "Njuzvik", a prenosi Rojters, mogla bi ozbiljno da ugrozi šasne Republikanaca da zadrže Belu kuću tokom naredne godine. Prema ovom istraživanju, bilo koji Republikanac zasigurno gubi predizbornu trku s troje demokratskih kandidata Hilari Klinton, Barakom Obamom i Džonom Edvardsom. Bivša prva dama SAD Hilari Klinton osvojila je 24 odsto podrške za pokazivanje političke hrabrosti u sadašnjoj kampanji. Nju slede Obama s 33, Edvards s 30, Džon Mekejn s 28, Rudi Đulijani s 25 i Mit Romni s 11 odsto glasova.\n» Podrška Petkaninim dečacima\n» Ko nas je sve i kako podržao


Šumaheru pobeda manje\nČetvostrukom svetskom prvaku Formule 1 Mihaelu Šumaheru, najverovatnije će biti oduzeta pobeda za kontroverznu pobedu na VN Austrije, kada ga je pred ciljem, po instrukcijama iz boksa, propustio klupski drug Rubens Baričelo.\nOvakav rasplet na stazi A1 ring prouzrokovalo je buru negodovanja, pa je upućen protest Međunarodnoj automobilskoj federaciji koja će 26. juna u Parizu objaviti da li je sankcionisala ovu nesportsku odluku.\nAgencija DPA navodi da izvori bliski FIA tvrde kako će dvadesettročlani savet sigurno registrovati plasman iz pretposlednjeg kruga trke, što znači da će Baričelo i Šumaher zameniti pozicije, odnosno Brazilac će upisati drugi trijumf u karijeri.\nU tom slučaju, Šumaher bi u generalnom plasmanu spao na 56, umesto sadašnjih 60 bodova, ali čini se da ni to neće pomoći najbližim pratiocima da ga spreče na putu ka petoj tituli. Predstavnica za medije vladajućeg šampiona nije želela da komentariše verovatnu odluku FIA.


PREDSTAVLJENI PRVI SUNCOBRANIi KLUPE OD RECIKLAŽNOG MATERIJALA\n11 meseci 2 nedelja pre\t#1491 od Zarko\nZarko je napravio novu temu: PREDSTAVLJENI PRVI SUNCOBRANIi KLUPE OD RECIKLAŽNOG MATERIJALA\nApatinska pivara, u saradnji sa Fakultetom primenjenih umetnosti, a u okviru edukativnog projekta „Reciklirajte i vi– Artiklaža 2017“ predstavila je prve suncobrane i klupe napravljene od reciklažnog materijala. Idejni tvorac postavke je profesor Marko Lađušić koji već godinama unazad, zajedno sa svojim studentima,kroz stvaralaštvo u okviru ovog projekta spaja umetnost i reciklažu.\n„Ovo je naš četvrti zajednički projekatkojim želimo da ukažemo na važnost recikliranja ambalaže i očuvanja životne sredine. Ovoga puta smo želeli da napravimo predmete koji imaju i umetničku i upotrebnu vrednost i pokažemo šta je sve moguće napraviti od reciklažnog materijala“, izjavio je Marko Lađušić, profesor Fakulteta primenjenih umetnosti i autor postavke.\nNakon postavke u Beogradu, namera je da se suncobrani i klupe napravljene od reciklažnog materijalapostave kod skulptura od PET ambalaže u Apatinu, kako bi i građani Apatina mogli da ih uživaju u njima.\n„U Apatinskoj pivari posebnu pažnju posvećujemoodrživosti i zaštiti životne sredine, racionalnijem korišćenju resursa i smanjenju količine otpada. Kompanija Molson Coors i mi kao njena članica,ostvarujemo značajne uštede kroz programe za uštedu vode i energije. Cilj nam je da kroz upravljanje otpadom, reciklažu i ponovnu upotrebu do 2020. godine postanemo kompanija koja neće praviti otpad“ izjavila je Slobodanka Cucić, mendžerka korporativnih poslova Apatinske pivare.\nKroz kampanju „Reciklirajte i vi“ koja se realizuje od 2008. godine, Apatinska pivara nastoji da podigne svest javnosti i edukuje građane ukazujući na korist koju svi imamo od reciklaže, ali i da pokaže upotrebnu vrednost ambalaže. Do sada su realizovane akcije poput „Reciklažnog triatlona, “Koša za reciklažu”, akcije prikupljanja limenki na Beer Fest-u i Guči, kao i edukativne radionice na kojima su se građani upoznali sa prednostima reciklaže. Osim toga, realizovane su i izložba umetničkih dela od recikliranih PET boca „Deset za 260“ i izložbu radova od recikliranih limenki studenata Fakulteta primenjenih umetnostiu okviru manifestacije “Aprilski susreti”.


Ружић у интервјуу за Данас: Скупови СПС-ЈС нису ризични, придржавамо се свих мера | Socijalistička partija Srbije\nRužić u intervjuu za Danas: Skupovi SPS-JS nisu rizični, pridržavamo se svih mera Vesti\n11 juna, 2020 u 10:00\nBojkot je legitimno pravo onih koji smatraju da će time ispuniti svoj politički cilj, na drugoj strani smatram da je bojkot obesmišljen upravo od strane onih koji su ga prvi promovisali.\nTo je za Danas kazao ministar državne uprave i lokalne samouprave i funkcioner Socijalističke partije Srbije Branko Ružić, odgovaravši na pitanja građana na našoj Fejsbuk stranici.\nOn je ocenio da je bojkot „neodgovoran prema onima koji su u tim političkim opcijama prepoznavali neku refleksiju svojih životnih ciljeva“ a čije je pravo da budu predstavljeni u parlamentu ukinuto.\n„Mislim da bojkot neće uticati čak ni na izlaznost, mi tradicionalno imamo jedan broj ljudi koji nije željan da izlazi na izbore, koji nije tako mali, a u ovom slučaju više od 150.000 ljudi neće biti cifra koja na izbore neće izaći izazvana pozivom na bojkot“, naveo je Ružić, dodavši da će se oni koji zagovaraju bojkot „pretvoriti u društvo mrtvih pesnika“.\nNa pitanje da li smatra da je rizično održavati mitinge u ovom trenutku, kao što SPS radi, Ružić je odgovorio da ne smatra da je to rizično i da se na tim skupovima pridržavaju svih mera.\n„U ovim specifičnim okolnostima iznalazimo načine da dođemo do građana i građanki, jer smo to u proteklih 30 godina radili u svakoj kampanji, to je naš vid kampanje. Mi svakako radimo i onlajn kampanju, ali je važno da dođete do ljudi, da im stisnete ruku, da ih pitate koji problem imaju, mislim da to i naš predsednik Ivica Dačić, pa i naš koalicioni parner Dragan Marković Palma, rade na jedan ležeran, ali odgovoran način“, kazao je Ružić, dodavši da o tome ne treba dizati veliku prašinu.\nSećanja na bivšeg predsednika Slobodana Miloševića, kako je rekao, deli na zvanična i privatna.\n„Nisam ja tu bio nešto visoko kotiran, po prvi put sam više puta sedeo sa njim tek nakon 5. oktobra i, nažalost, mada mi je to bila čast, tada bio jedan od prvih funkcionera SPS koji je pozvan kada je počela ta takozvana kosovska optužnica i prisustvovao suđenju u Hagu“, istakao je.\nOn smatra da je na istoričarima da određuju koja je bila uloga Miloševića, a da on samo može da konstatuje da je, uz sve vrline i mane, „on bio državnik, da je za vreme njegovog političkog uspona vraćeno dostojanstvo tadašnjoj Saveznoj Republici Jugoslaviji, da je uveden višepartijski sistem, medijske slobode“. Milošević je, kako je rekao, obeležio jedan istorijski period, čega se SPS ne stidi, ali su sproveli „niz evolutivnih reformi nakon 2000. godine“.\n„Oni koji vole da kritikuju i da kažu da smo partija prošlosti obično to kažu zato što oni tu prošlost nemaju, mi se našom prošlošću ponosimo“, kazao je Ružić.\nNa pitanje kako komentariše što u poslednje vreme ispada sve više lokalnih funkcionera SPS koji napadaju Srpsku naprednu stranku i da li će se ovaj sukob preliti i na republički nivo odgovorio je da to nije primetio, ali da su, i ako je bilo tih primera, to pojedinačni slučajevi.\nJedan čitalac je našeg sagovornika pitao zbog čega je napadao Vučića u medijima „da bi momentalno prestao kada je ustoličen tu gde je sada“, na šta je Ružić uzvratio da stvari koje je govorio tada misli i sada, ali da su se „promenili naslovi“.


Sud u Banjaluci potvrdio presudu: Ukio banka izgubila spor sa fabrikom "Birač"\nStečajni upravnik "Birča" Lazo Đurđević rekao je na konferenciji za novinare u Zvorniku da je očekivao potvrđivanje presude bijeljinskog suda od 24. aprila 2017. godine.\n"Onog dana kada sam Ukio banci iz Kaunusa osporavao potraživanja, a to je bilo 26. septembra 2013. godine, kod pripremanja za izjašnjavanje na prijavu potraživanja litvanske Ukio banke koristio sam stručnost i znanje Pravnog tima Fabrike glinice `Birač` u stečaju, obzirom da se tu radi o pravu, a ja sam ekonomista", rekao je Đurđević.\nOn je naglasio da će od daljih postupaka - da li će moći i da li će ulagati vanredne pravne lijekove Ukio banka, odnosno advokati ove banke, zavisiti i privođenje kraju stečajnog postupka u Fabrici glinice "Birač".\nNa pitanje šta je sa zahtjevom fočanske firme "Pavgord" u smislu otkupa i priznavanja činjenice da je ta firma nasljednik potraživanja Ukio banke, Đurđević je rekao da ovom presudom nema osnova za bilo kakav zahtjev "Pavgorda" po tom pitanju.\n"I da je `Pavgord` ušao u tabelu kao povjerilac isto bi bilo kao i sa Ukio bankom, znači nema osnovanosti, nema nikakvog priznanja i to je povjerilac kao Ukio banka koji nema nikakva potraživanja", rekao je Đurđević i dodao da prilikom okončanja stečajnog postupka prema Ukio banci nema nikakvih obaveza, pa ni prema onima koji su navodno pokupovali ta potraživanja.\n"Ove presude znače mnogo, znače sve, ne samo za cijelu regiju Birač, nego i za Republiku Srpsku u širem smislu riječi", rekao je Popović i dodao da je teoretski moguće da tužilačka strana u skladu sa Zakonom u ostavljenom roku podnese reviziju Vrhovnom sudu Republike Srpske.


Nadal: Federer najbolji ikad, ali Đoković… – Radio Sport\nNadal: Federer najbolji ikad, ali Đoković…\nRodžer Federer najbolji teniser ikada, ali najteže je bilo protiv Novaka Đokovića\nSvetski broj jedan Rafael Nadal priznao je da mu je tehnički najteže bilo da igra protiv Novaka Đokovića, a da je Rodžer Federer najbolji teniser ikada. Španac, koji protiv Đokovića ima negativan skor 24-26, izjavio je da na vrhuncu Srbina imao osećaj kao da ne može da ga pobedi.\n„Federer je najbolji teniser u istoriji… Da li i najbolji protiv koga sam igrao? Ne znam, možda, njegove titule dokazuju, ali na tehničkom nivou, kada je Đoković beležio najbolje rezultate, imao sam osećaj kao da igram protiv nepobedivog“, rekao je Nadal, a prenosi Eurosport.\nNadal je godinu završio kao prvi na ATP listi, osvojio je Rolan Garos i US Open i sa 16 gren slem titula nalazi se na samo tri od rekordera Federera, dok je Đoković završio kao 12. zbog povrede i pauze od jula.\nNadal se prijavio za učešće na egzibicionom turniru u Abu Dabiju, gde će biti i Đoković, a u novoj sezoni pred Australijan open igraće samo u Brizbejnu.


Signal da se završava dominacija Zapada - Više neće biti što je bilo\nHome/U FOKUSU/Signal da se završava dominacija Zapada – Više neće biti što je bilo\nPrvi zajednički stav SB UN o krizi u Ukrajini znak je da se razdanjuje, gluva noć je završena.\nPresudna u okretanju ka organizaciji za očuvanje mira, kao kanalu za dogovaranje i sporazumevanje, bila je činjenica da je takozvani „ostatak sveta“ odbacio volju i diktat Zapada da se i on prikloni konfrontaciji sa Rusijom – tako neće ići.\nOvo za Sputnjik, povodom prvog zajedničkog saopštenja Saveta bezbednosti UN o situaciji u Ukrajini od početka specijalne vojne operacije Rusije, kaže nekadašnji ambasador u toj organizaciji Vladislav Jovanović.\nOn sa optimizmom gleda na činjenicu da će se od sada mogući izlaz iz zamršenog ukrajinskog čvora tražiti preko generalnog sekretara UN.\nSavet bezbednosti izrazio je duboku zabrinutost za održavanje mira i bezbednosti u Ukrajini, ali i dao podršku naporima generalnog sekretara UN Antonija Gutereša po pitanju rešavanja ukrajinske krize.\nBez UN nema rešenja krize\n„Koliko god se do sad nastojalo da se stvari rešavaju van UN, naročito sa zapadne strane, sada se ipak nekako uviđa da se tim putem ne može. Ovo znači saradnja svih, saradnja obe strane, a ne samo diktat političke volje jedne. Ovo je jedini put za prevazilaženje sadašnje situacije“, ističe Jovanović.\nOn dodaje da je zajednički stav najvažnijeg tela UN izraz želje, ali da može da bude i uverenje o mogućnosti da jedna nekompromitovana strana, generalni sekretar organizacije Antonio Gutereš, može da igra aktivniju ulogu u prevazilaženju krize u Ukrajini.\n„Zbog toga je važno da se put rešavanja preko angažovanja UN energično podrži sa više strana da bi mu se dao, ne samo pun legitimitet, nego i pun potencijal. Bez potencijala Ujedinjene nacije ne mogu mnogo da urade.\nPodršku treba dati sa svih strana, jer bi to moglo da garantuje ravnopravni tretman obe strane. Sukob u Ukrajini je sukob širih razmera između Zapada i Rusije, zato je ovo pozitivno, ali samo po sebi nije dovoljno ni potpuno sigurno da će to biti najvažniji put za izlazak iz sadašnje krize“, kaže Jovanović.\nZapad nema podršku tihe većine\nOn ipak očekuje da će ovo biti kraj dosadašnjih zaoštrenih stavova koji su više vodili ka jačanju podele u svetu i zaoštravanja na svim nivoima, nego traženju izlaza iz krize.\nUpitan da li su ovom stavu doprineli i dokazi Rusije o zločinima u Buči i Marijupolju, odgovara pozitivno, ali kaže da je on rezultat raznih sagledavanja, da je ipak presudno bilo to što „ostatak sveta“ nije želeo da se prikloni zapadnoj verziji gledanja na dešavanja u Ukrajini, a na tome se od početka insistiralo.\n„Podrška Zapadu od takozvane tihe većine članstva UN je izostala. Tako se videlo da je Zapad prilično usamljen u odnosu na sadašnju konfrontaciju sa Ruskom Federacijom i da mu to ne obećava neku veliku budućnost, ako ne dobije širu podršku od takozvane tihe svetske većine.\nOna je definitivno izostala, jer svi shvataju da je to previše opasna igra za šire interese sveta, ne žele da daju podršku takvim nastojanjima“, kaže naš sagovornik i dodaje da je verovatno i sam Zapad shvatio da sada možda treba dati šansu Ujedinjenim nacijama.\nJovanović dodaje da moramo da sačekamo i vidimo da li generalni sekretar Gutereš vodi računa o obrazu obe strane, da ne forsira samo jednu, što je do sada bio slučaj u aktivnostima zapadnih sila. Nada se i aktivnijem pristupu cele svetske organizacije.\nPredah pred zaoštravanje krize?\n„Ovo samo po sebi može da bude ohrabrujući znak, ali to nije dovoljno za sigurno pozitivno zaključivanje, jer su Ujedinjene nacije za ovih 30 godina bile uglavnom držane po strani od rešavanja lokalnih kriza i ratova.\nTo su radile velike sile, grupe velikih sila ili razne kontakt grupe, a UN su bile samo strana koja je posle njihovog sporazuma došla da sređuje stanje nasleđeno ratom.\nSada se izgleda nalazi jedan put, ali treba da sačekamo, ovo može da bude i samo jedna predah za dalje zaoštravanje“, kaže Jovanović.\nOn dodaje da se nada da bi ovaj potez SB vezan za ukrajinsku krizu mogao svet da podseti na to koliko je važno, ne samo uvažavanje dve strane u sukobu, već i uvažavanje legitimiteta svake zemlje.\n„Bezbednosni interesi svake zemlje treba da budu potpuno uvažavani od drugih, a ne da budu minimizirani i ignorisani. Ignorancija bazičnog principa „za mir u svetu“ je bila veoma naglašena. Mislim da je ona i dovela do sadašnje opasne krize“, zaključuje Jovanović.


Drljača: Potrebno jednoobrazno ostvarivanje zaštite porodice s djecom | Radio Srebrenik\nDrljača: Potrebno jednoobrazno ostvarivanje zaštite porodice s djecom\nDopremijer Federacije BiH i federalni ministar rada i socijalne politike Vesko Drljača izjavio je da je Vlada Federacije BiH utvrdila Nacrt zakona o podršci porodicama s djecom u Federaciji BiH s namjerom da dječiji dodatak bude u ingerenciji Federacije BiH.\n– Za te namjene planirano je da se iz federalnog budžeta izdvoji 34 miliona KM, dok bi se iz kantonalnog budžeta, prema procjeni oko 5,7 miliona KM, izdvajalo za regulisanje prava koja se odnosi na naknadu porodilja koje nisu u radnom odnosu. Ostala prava, među kojima je i pravo porodilja koje su u radnom odnosu, bila bi regulisana kantonalnim propisima – rekao je Drljača.\nPrema važećim propisima Federacija utvrđuje prava, kantoni uslove pod kojima se ta prava ostvaruju.\n– Pri tome je primjetno da su kantonalni zakoni različito uređeni te se ne može u potpunosti ostvariti zaštita porodice sa djecom. Zato smo predložili zakon, kojim se uspostavlja pravičan odnos i na jednobrazan način utvrđuju prava na području Federacije. Preuzimanjem dječijeg doplatka rasterećujemo kantone i omogućavamo da i oni sa lošijom finansijskom situacijom ostvaruju ova prava – kaže Drljača.\nDonošenjem ovog zakonskog rješenja Vlada Federacije želi osigurati približno jednake uslove za zdrav i pravilan razvoj djece u Federaciji, kao i pomoć u realizaciji reproduktuvne funkcije porodice neovisno o mjestu prebivališta.\n– Na taj način pružit ćemo podršku u podizanju, odgoju i zbrinjavanju djece, kao i u njihovom osposobljavanju za samostalan život i rad – zaključio je Drljača na današnjoj pres-konferenciji u Vladi FBiH.\nPrethodni članakU ponedjeljak nova isključenja el.energije\nNaredni članakDanas je Svjetski dan čokolade


Predsednički izbori u Siriji održaće se 26. maja, izjavio je predsednik Narodne skupštine te zemlje Hamuda Sabag, preneo je TASS sirijsku novinsku agenciju SANA.\n"Dokumenti za nominovanje kandidata mogu se podneti Vrhovnom ustavnom sudu od 19. aprila tokom narednih 10 dana - do 28. aprila", izjavio je Sabag.\nRojters navodi da se na >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << izborima očekuje pobeda sadašnjeg Bašara al Asada.\nIzborna pravila od kandidata zahtevaju da su najmanje poslednjih 10 godina živeli u Siriji, što praktično onemogućava ključne opozicione ličnosti, trenutno u izbeglištvu, da se kandiduju.\nSirijci koji žive u inostranstvu moći će da glasaju 20. maja.\nPrethodni predsednički izbori u Siriji održani su 2014. godine.\nNezavisne Novine: Predsjednički izbori u Siriji 26. maja\nPredsednički izboru u Siriji održaće se 26. maja, izjavio je predsednik Narodne skupštine te zemlje Hamuda Sabag, preneo je TAS S..."Dokumenti za nominovanje kandidata mogu se podneti Vrhovnom ustavnom sudu od 19. aprila tokom narednih 10 dana - do 28. aprila", izjavio je Sabag...Rojters navodi da...\nDA LI ĆE ASAD POBEDITI? Sirija sledećeg meseca bira novog predsednika\nPrethodni izbori održani su 2014. godine...Predsednički izboru u Siriji održaće se 26. maja, izjavio je predsednik Narodne skupštine te zemlje Hamuda Sabag, preneo je TAS S sirijsku novinsku agenciju SANA...- Dokumenti za nominovanje kandidata mogu se podneti Vrhovnom ustavnom sudu od 19. aprila...


BRNABIĆ U NJUJORKU: Nadam se boljem razumevanju sa SAD! - Informer\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je, nakon posete Njujorškoj berzi, izrazila očekivanje da će njena poseta SAD pomoću boljem razumevanju i saradnji dveju zemalja\n- Nadam se da će kao rezultat ove posete biti bolje razumevanje između SAD i Srbije i mnogo bolja saradnja, kako poslovna tako i privatna - kazala je Brnabić.\nOna je dodala da joj je bilo zadovoljstvo da upozna Stejsi Kaningham, prvu predsednicu Njujorške berze od njenog osnivanja.\n- Dobro je videti da se svet menja, da se menja ubrzano - rekla je Brnabićeva.\nPremijerka je naglasila da joj je bilo zanimljivo da sa Kaningamovom razgovara o današnjim kretanjima tržišta i o tome da li bilo kakvi potresi, u smislu političkih nesporazuma, nerazumevanja između SAD i EU i Kine imaju bilo kakav uticaj na tržište.\nTakođe je naglasila da je prvu predsednicu Njujorške berze upitala "šta ona misli kako će tržište reagovati, kako to Srbija može da se prikloni i ima veću korist od svih ovih svetskih kretanja".\nU razgovoru sa Kaninghamovom, izrazila je nadu da će srpske kompanije biti prisutne Njujorškoj berzi, i da će tamo prodavati i kupovati akcije.\nPovodom sastanka sa Klubom srpskih preduzetnika sa kojima je razgovarala pre odlaska u Vašington, Brnabićeva je naglasila da je od važnosti za nju da se uvek kada putuje u inostranstvo prvenstveno sretne sa mladom srpskom dijasporom.\nNaglasivši da Srbija ima sve veći broj organizacija kao što su Siti klab (City club) u Londonu ili Serbian interpreneurs (Serbian enterpreneurs) u SAD, ona je istakla da planira da organizuje veliku konferenciju srpske dijaspore u Srbiji krajem novembra, kojom će, kako je kazala, pokušati da pronađe način da se "odliv mozgova iz Srbije pretvori u cirkulaciju mozgova".\nPremijerka danas nastavlja posetu SAD odlaskom u Vašington, gde će prisustvovati svečanosti u američkom Kongresu koja se održava povodom obeležavanja 100 godina podizanja srpske zastave ispred Bele kuće, a zajedno sa njom će ovoj svečanosti prisustvovati prvi potrpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nBrnabić će se sastati sa brojnim članovima američke administracije, među kojima sa članovima američkog Kongresa i Senata i sa direktorom Svetske banke Džim Jong-kimom kao i američkim ministrom finansija Stivom Manučinom.\nKako je naveo RTS, premijerka planira da od Džima traži podršku reformama koje je Srbija sprovela do sada i za one koje planira u budućnosti kao i podršku strategiji privrednog rasta ubrzanja BDP-a, a ekonomski prioriteti će biti obrazovanje i digitalizacija.\nU razgovoru sa ministrom finansija SAD suština će biti ekonomski i finansijski odnosi SAD i Srbije, mogućnost za njihovo produvbljavanje i osnaživanje u budućem periodu, a pre svega sveobuhvatna saradnja između Srbije i administracije Donalda Trampa.\nAna Brnabić premijerka Njujork SAD\nVeoma bitna poseta i nadamo se poboljsanju odnosa.


Osmi bazar Malih proizvođača hrane - Rebelgrade\nOsmi bazar Malih proizvođača hrane\nPočetna » Grad Beograd » Dan u Beogradu » Osmi bazar Malih proizvođača hrane\nPostoji mali proizvođača hrane u Srbiji koji na teže načine pokušavaju da pronađu “svoje mesto pod Suncem” na domaćem tržištu, naročito pored mnoštva hipermarketa, čija hrana je mahom puna konzervanasa i aditiva.\nMladi proizvođači Srbije u saradnji sa restoranom Azbuka 10. aprila organuzuju Bazar malih proizvođača hrane, u periodu od 12 do 17 časova.\nU saradnji sa restoranom Azbuka (Kralja Milana 2, Beograd) Bazar malih proizvođača hrane uspešno se održava od juna 2021. godine, gde proizvođači imaju prilike da izlože svoje proizvode i predstave svoju priču o zanatskoj proizvodnji.\nU moru nezdrave hrane, sada imate šansu da kupite kvalitetne domaće proizvode, upoznate se sa svojim omiljenim proizvođačima i timom koji stoji iza grupe Mali proizvođači hrane u Srbiji.\nMožda je ovo pravi način da steknete nova poznanstva, sklopite lepu saradnju sa proizvođačima koji će za vaše domaćistvo praviti provereno zdravu hranu.\nNe propustite Bazar malih proizvođača 10. aprila u restoranu “Azbuka”.


Švajcarska poostrila sankcije Rusiji\nTanjug 4. marta 2022. 15:35\nCIRIH – Švajcarska vlada danas je proširila sankcije Rusiji u skladu sa daljim merama koje je uvela Evropska unija, pooštravajući izvoz i finansijske usluge toj zemlji zbog njenog napada na Ukrajinu.\nNa meti su, između ostalog, proizvodi koji bi mogli da doprinesu vojnom i tehnološkom unapređenju Rusije ili razvoju odbrambenog i bezbednosnog sektora, za upotrebu u vazduhoplovstvu i svemirskoj industriji, kao i određena dobra i usluge u naftnom sektoru.\nŠvajcarska vlada se, takođe, opredelila da brzo prihvati Ukrajince koji su pobegli iz zemlje usred rata, aktivirajući status posebne zaštite koji im omogućava da dobiju pravo boravka u Švajcarskoj bez potrebe da prolaze kroz redovnu proceduru azila.\nŠvajcarska je saopštila da je njena primena novih sankcija ostala kompatibilna sa njenom neutralnošću, dodajući da je obezbedila izuzeća kako bi osigurala da sankcije ne ometaju humanitarne aktivnosti.\nEU radi na daljim koracima koji bi mogli uključiti ciljanu kripto imovinu, rekli su juče zvaničnici.\nŠvajcarska je danas saopštila da je njeno snabdevanje energijom bezbedno za ovu zimu, ali da radi na izradi novog plana za švajcarsku gasnu industriju.


Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja saopštilo je da je Krizni štab na današnjoj sednici doneo odluku da jesenji raspust za učenike osnovnih i srednjih škola počne u ponedeljak, 8. novembra i da traje do petka, 12. novembra.\n02 novembar 2021\tVojvodina\nNa graničnom prelazu Vatin (Srbija-Rumunija) 1. novembra su carinici zaplenili 41 kutiju različitih suplemenata (Pantogam, Elkar, Semaks, Noopept) od vozača koji ih je doneo bolesnoj deci u Srbiji.\n01 novembar 2021\tBečej\nDom zdravlja Bečej: Radno vreme vakcinalnog punkta\nU Domu zdravlja Bečej od 1. novembra ponovo su promenjeni termini imunizacije protiv koronavirusa i sezonskog gripa.\n29 oktobar 2021\tSpecijali BM\nO sistemu ličnih pratilaca dece sa smetnjama u razvoju i invaliditetom na teritoriji opštine Bečej roditelji, pratioci, deca i pružalac usluge imaju donekle različita mišljenja, ali se većina slaže s tim da je dobro da lični pratioci uopšte postoje, jer bez njih brojna deca ne bi mogla da pohađaju obrazovne ustanove.\n28 oktobar 2021\tVojvodina\nTri bečejske škole su na pokrajinskom konkursu za finansiranje i sufinansiranje radova u objektima osnovnih i srednjih škola dobile ukupno više od 7 miliona dinara.\n28 oktobar 2021\tBečej\nNa teritoriji opštine Bečej je 27. oktobra prisustvo koronavirusa potvrđeno kod 32 građana – od tog broja 7 dece – i petoro građana je upućeno u bolnicu.\n27 oktobar 2021\tBečej\nŠtab za vanredne situacije opštine Bečej 25. oktobra doneo je zaključak kojim daje saglasnost na održavanje sportskih događaja (takmičenja) na otvorenom i zatvorenom prostoru na teritoriji opštine Bečej.\n26 oktobar 2021\tSpecijali BM\nOdbornici Skupštine opštine Bečej 18. oktobra doneli su rešenja o prodaji nepokretnosti i građevinskog zemljišta iz javne svojine opštine Bečej za ukupno 18,2 miliona dinara.\n22 oktobar 2021\tSpecijali BM\nInterresorna komisija opštine Bečej za dve i po godine primila je ukupno – zajedno s neobrađenim predmetima iz prethodnog perioda – 200 zahteva za procenu dece.