Državni udar na tržište - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Državni udar na tržište\nBitka za vlast nad američkom ekonomijom još traje\nMiša Brkić25.07.2021. 12:26\nMogli bi da mu pozavide Maduro i Lukašenko ali i Si Đinping.\nOd kad je izabran za predsednika, dekretima upravlja državom.\nZa pet meseci doneo je više od 25 izvršnih naredbi. To je četiri puta više nego što je za isto vreme potpisao Donald Tramp i pet puta više od Baraka Obame.\nDžo Bajden, novi američki predsednik, učvršćuje vlast – dekretima.\nKoristeći gotovo monarhistička ovlašćenja, Bajden menja smer i sadržaj rada vlade i ubrzava predsedničku uzurpaciju zakonodavne vlasti.\nNjegov najnoviji dekret ima milozvučno ime Izvršna naredba o promovisanju konkurencije u američkoj ekonomiji, za koji Bajden tvrdi da će doneti niže cene, veće plate, više inovacija i brži ekonomski rast.\nU saopštenju od 9. jula, koje prati Izvršnu naredbu, Bela kuća ističe da „ekonomija cveta pod vođstvom predsednika Bajdena… pa on sada preduzima odlučne mere kako bi smanjio trend korporativne konsolidacije, povećao konkurenciju i pružio konkretne koristi američkim potrošačima, radnicima, poljoprivrednicima i malim preduzećima“.\nU dekretu Bajden otkriva „da kako konkurencija opada, tako se usporava rast produktivnosti, opadaju poslovna ulaganja i inovacije, a šire se bogatstvo i rasna nejednakost“.\nPredsednik je izračunao da nedostatak konkurencije košta prosečno američko domaćinstvo 400 dolara mesečno.\nOvim dekretom predsednik traži od nezavisnih regulatornih i kontrolnih institucija da nadgledaju konsolidaciju (spajanja) preduzeća i da ospore prethodna loša spajanja, ali i da sprečavaju da mali broj velikih kompanija kontroliše veći deo tržišta.\nBajden zatim traži od institucija, koje nisu pod njegovom kontrolom, da pročešljaju ranija spajanja banaka kako bi pružili robusniji nadzor nad njihovim uduživanjem, da omoguće jeftiniji brzi internet, jeftinije lekove na recept i slušne aparate, da olakšaju radnicima promenu posla, da klijentima olakšaju promenu banke, da zaustave loše prakse nekih prerađivača mesa…\nU 72 inicijative Bajden nezavisnim agencijama naređuje, poziva, ohrabruje, nalaže, podstiče, usmerava, zahteva…\nPredsednik je osnovao svoje Veće za konkurentnost koje će nadgledati napredak u sprovođenju naredbe i „koordinirati odgovor vlade na rastuću moć velikih korporacija“.\nNa kraju saopštenja, Bajden efektno podvaljuje javnosti i koketira s američkim tradicionalnim vrednostima: „Kapitalizam bez konkurencije nije kapitalizam, to je eksploatacija. Nema više tolerancije nasilnih postupaka monopola. Nema više loših spajanja koja dovode do masovnih otpuštanja, viših cena i manje mogućnosti za radnike i potrošače.“\nKljučna podvala na koju ukazuju kritičari je da Bajdenov dekret nema nikakve veze s kapitalizmom nego mnogo više liči na sistem radikalno suprotan kapitalizmu u kome dominira centralizovana vlada koja „najbolje zna“ šta je dobro za preduzetnike i potrošače i koja prati i po svom nahođenju kažnjava kompanije.\nI ova predsednička naredba izaziva silne polemike, ne samo među političarima i ekonomistima već i između biznisa i politike.\nNovinska agencija Rojters tipuje da će 72 Inicijative izazvati mnoge industrije i kompanije da se bore protiv Bajdenove namere da štiti konkurenciju.\nVolstrit džornal pravi istorijsku paralelu i navodi da su 1970-e godine donele dve recesije, dvocifrenu inflaciju i kraj američke posleratne ekonomske dominacije.\nTada je pokrenuta intenzivna javna rasprava zašto američka ekonomija gubi izuzetnost.\n„U tom dijalogu postignut je konsenzus oko uverenja da propisi zasnovani na principima koje danas gospodin Bajden želi da oživi nanose štetu potrošačima, radnicima i privredi“, zaključuje Volstrit džornal.\nA Njujork tajms u uvodniku sugeriše Bajdenu da obuzda predsedničku olovku i više sarađuje s Kongresom na željenim reformama.\nEkspresno se oglasila i američka Privredna komora, čiji izvršni potpredsednik Nil Bredli primećuje da je Bajdenov dekret „izgrađen na pogrešnom uverenju da je naša ekonomija prekoncentrisana, da stagnira i da ne uspeva da generiše privatne investicije potrebne za podsticanje inovacija. Takve široke tvrdnje nemaju veze sa stvarnošću, jer se naša ekonomija pokazala elastičnom i dalje je predmet zavisti sveta. Našoj ekonomiji trebaju i velika i mala preduzeća da bi napredovala, a ne centralizovana vlada. U mnogim industrijama veličina i obim su važni ne samo da bi se nadmetali, već i da bi opravdali ogromna ulaganja. Veća preduzeća su snažni partneri koji se oslanjaju i olakšavaju rast manjih preduzeća. Komora snažno zagovara tržišnu konkurenciju, a ne vladinu plansku ekonomiju. Ova Izvršna naredba zagovara pristup vlada najbolje zna upravljanja ekonomijom. Energično ćemo se suprotstaviti pozivima da vlada diktira cene, donošenju obimnih i pravno sumnjivih pravila, naporima da se inovativne industrije tretiraju kao javne usluge i politizaciji antitrustovske reforme“.\nAnalitičari libertarijanske orijentacije argumentovano osporavaju ceo koncept Bajdenove ekonomske politike i svaku pojedinačnu meru iz njegovog novog dekreta.\nPotpredsednik Instituta za konkurentnost preduzeća Ijan Marej upozorava da se predsednik ponaša prema nezavisnim agencijama kao da su oruđe Bele kuće.\n„Amerika ima podelu vlasti iz vrlo dobrih razloga, a jedan od njih je i izbegavanje monarhističkog stila vladavine dekretima. Ovom Izvršnom naredbom Amerika se približila tom nesrećnom modelu“, ocenjuje Marej.\nDanijel Lions, profesor Pravnog fakulteta Boston koledža, smatra Bajdenov dekret populističkom inicijativom koja se zasniva na pretpostavci da je velika kompanija po definiciji nešto loše: „Bajden nikad ne objašnjava zašto misli da su neke cene previsoke ili kako bi izračunao odgovarajuću cenu. Niti dokazuje zašto je neka korporativna koncentracija prekomerna i kako to dominantne firme štete potrošačima. Bajdenov Izvršni nalog je antitrust akcija bez matematike. Takav pristup doneće niži ekonomski rast i manje inovacija“.\nAnalitičar Američkog instituta za preduzeća Mark Džejmison kao ključno objašnjenje citira Vašington post koji Bajdenov dekret naziva „bitkom oko toga ko drži vlast u (američkoj) ekonomiji“.\nI Džejmison smatra da Bajden pojačava regulaciju i kontrolu poslovanja kompanija i tvrdi da predsednikove politike neće povećati konkurenciju i inovacije, niti će zaštititi potrošače i radnike.\n„Ako predsednik zaista želi veću konkurenciju, trebalo bi da naglasi manje vladine kontrole nad tržištima i poslovanjem“, poručuje Džejmison.\nMajkl Strejn, stručnjak za ekonomske politike u kolumni za Blumberg, smatra da političari greše verujući da se Amerika suočava s katastrofama koje zahtevaju radikalno preispitivanje ekonomske politike.\nOva greška zasnovana je na lažnom stavu da su protekle decenije bile loše za radnike i domaćinstva.\n„Nacija sigurno ima ozbiljne izazove, ali temelji ekonomije su zdravi. Radikalizam nije potreban“, tvrdi Strejn navodeći primer IT kompanija: „One ulažu novac u istraživanje i razvoj, stvarajući nove i bolje usluge za potrošače. Primera radi, internet kupovina značajno je proširila izbor potrošača i istovremeno znatno smanjila cene. Zatim, velike farmaceutske firme stvorile su vakcine protiv globalne pandemije za manje od godinu dana. A velike telekomunikacione firme omogućile su milionima Amerikanaca da rade od kuće. Radikalno odbacivanje velikih kompanija, jer su navodno loše zato što su velike, nije dobro i moglo bi dovesti do politizovane primene zakona i viših cena za potrošače. Čini se da Bajdenov dekret ide tim pogrešnim putem.“\nEkspert za poresku politiku Kris Edvards svedočio je 14. jula pred kongresnim Komitetom za ekonomiju i primerima iz prakse i ekonomskim argumentima osporavao Bajdenove ključne namere.\nOn podseća da vodeće korporacije ulažu veliki novac u istraživanje, što im daje prednost na tržištu, ali takođe stvara znatne koristi za društvo.\nKao najbolji način za proveru korporativne moći Edvards navodi snažnu konkurenciju dobro finansiranih startapa (Uber, Airbnb, Tesla, Moderna, BioNTech).\nZatim koristii istorijski primer konsolidacije auto industrije koja se na taj način inovirala ali i smanjila cene.\nI studija federalnog Biroa za popis (autor Šarat Ganapati) dokazuje da porast koncentracije u industriji od 1972. do 2012. nije bio povezan s povećanjem cena nego s rastom produktivnosti i proizvodnje.\nEdvards tvrdi da korporativna snaga najvećih kompanija dolazi od ulaganja njihove dobiti u istraživanje i navodi analizu PWC-a iz 2018. po kojoj je sedam američkih od 10 svetskih kompanija najviše trošilo na istraživanja u tehnologijama i farmaceutskim proizvodima.\n„Većina koristi od tehnoloških promena prenose se na potrošače, a ne na proizvođače“, citirao je Edvards profesora Jejl univerziteta i nobelovca Vilijama Nordhausa.\nNa kraju, Edvards primećuje: „Američka se ekonomija poslednjih decenija pomerila ka većim preduzećima. Šta je uzrok tog pomaka? Brojni ekonomisti ukazuju na porast propisa kao jedan od razloga. Propisi sprečavaju ulazak u biznis i rast malih firmi. Kad vlada sprovodi deregulaciju, preduzetnici navale u biznis i izazovu na konkurenciju dominantne kompanije. Deregulacija uvećava konkurenciju i donosi korist potrošačima. Neki kreatori politike sada favorizuju upotrebu antitrustovskih pravila za ograničavanje korporativne moći, ali bih pozvao na oprez. Najbolji pristup ograničavanju moći korporacija u korist potrošača je snažna konkurencija startap preduzeća. Vlada treba da favorizuje regulatorne i poreske politike koje ukidaju barijere ulasku u biznise i podstiču izazove dobro finansiranih preduzetnika.“\nDžo BajdenMiša Brkić\nJedno reagovanje na “Državni udar na tržište”\n26. jula 2021. u 10.55\nTo tako ide kada predsednik postane covek koji u citavom zivotu nije imao niti jedan normalan posao, vec se od faksa samo bavi politikom. Za zemlje u razvoju je taj „drzavni kapitalizam“ jos i dobar jer ubrzava transformaciju kao u Kini, ali za razvijene zemlje je put u propast


Pokret za promjene: DPS ne čuje dobronamerna upozorenja EP\nPolitičkom odlukom da ne dozvoli da predstavnik opozicije bude predsjednik skupštinske Komisije za kontrolu procesa privatizacije, Demokratska partija socijalista još jednom je pokazala da nema namjeru da Crnu Goru uredi po standardima Evropske unije.To je danas ocijenio Pokret za promjene.\n“Dobronamjernje ocjene i upozorenja naših prijatelja iz Evropskog parlamenta da u Crnoj Gori ‘nema dovoljno transparentnosti, da je korupcija raširena, da je slabo upravljanje i da nemamo administrativnih kapaciteta’, kao da nema ko da čuje u DPS-u”, navodi se u saopštenju.\nPzP podsjeća da su poslanici DPS-a “prije samo par mjeseci, kada su sami svojom glavom odlučivali, glasali da predsjednik Komisije bude iz opozicije”.\n“Kada je kartel shvatio šta bi sve u privatizacionim ugovorima mogla da otkrije stručna Parlamentarna Komisija, odlučili su da po svaku cijenu spriječe sprovođenje zakona i nanesu još jedan težak udarac procesu Evropskih integracija Crne Gore”, kaže se u saopštenju.\nCrnogorski građani moraju, kako se navodi, biti svjesni da “bez hitne promjene ovog antievropskog režima, Crna Gora nikad neće biti član EU.\n“Današnje skandalozno odbijanje usvajanja reforomskih evropskih standarda u procesu privatizacije i upravljanja Javnim servisom Radio-televizija Crne Gore (RTCG), jasan su signal da je ovaj režim zbog odbrane privatnog interesa kartela, spreman da nas posvađa sa EU i međunarodnom zajednicom”, smatraju u PzP-u.\nTa stranka ocjenjuje da su “sada jasnije poruke prvog čovjeka DPS-a i negovih marioneta od prije godinu, kada je postavio pitanje nepohodnosti učlanjenja Crne Gore u EU”.\n“Predsjednicki izbori biće odlučujuca borba evropske i antievropske Crne Gore. Ovaj put ne smije biti greške, jer je ulog neprocjenjiv – Evropska budućnost Crne Gore”, poručuju iz PzP-a.


Grčka dobija novu tranšu pomoći u iznosu od 10,3 mldr evra | Gde Investirati\nGrčka dobija novu tranšu pomoći u iznosu od 10,3 mldr evra\nMinistri finasija evrozone postigli su noćas saglasnost o deblokadi paketa pomoći Grčkoj, odobrivši isplatu nove tranše u gotovini u iznosu od 10,3 milijardi evra, saopštili su noćas izvori u Evropskoj uniji, prenosi agencija AFP.\nFrancuski ministar finansija Michel Sapin izjavio je da je “postignut dogovor” na sastanku u Briselu, ali nije otkrio detalje i bliže pojedinosti o tome da li dogovor uključuje i smanjenje duga Atini na kom insistira Međunarodni monetarni fond (MMF).\nMeđutim, predsednik evrogrupe i ministar finansija Holandije Jeroen Dijsselbloem obavestio je jutros novinare da je na sastanku dogovoreno i fazno olakšavanje duga za Grčku, što je bio i ključni zahtev MMF-a da bi ta institucija ostala u finansiranju spasilačkog paketa za Atinu.\n“Evrogrupa se dogovorila o paketu mera vezanih za olakšavanje duga koji će se sprovoditi fazno”, rekao je Dijsselbloem novinarima.\nPrevious Prosečna aprilska neto plata 49.249 dinara\nNext Beogradska berza: Solidan promet, rast indeksa\nTags EvrozonaGrčkaJeroen DijsselbloemMichel Sapin\nGrčka vlada je saopštila da je prikupila 3 milijarde evra (3,5 milijardi dolara) od prve emisije državnih obveznica u poslednje tri godine, što je više nego dvostruko iznad sume navedene


Ravnanje atarskih puteva: SAKULJANI SE SLOŽNO I U VELIKOM BROJU ODAZVALI AKCIJI\n- Ravnanje atarskih puteva je veoma bitno za nas poljoprivrednike jer imamo puno posla u polju. Ravnamo sve puteve u ataru kojih ima oko 50 hektara, a nas 30 – 35 podelili smo se u šest grupa sa zadatkom da te puteve dovedemo u funkcionalno stanje. Od lokalne samouprave smo dobili gorivo i obezbeđen je zajednički ručak, a zahvalio bih se i svima koji su danas došli sa svojom mehanizacijom i izdvojili vreme, rekao je Stanojev.\n- Uloga lokalne samouprave jeste obezbeđenje sredstava koja su neophodna za realizaciju ovakvih akcija. Mi smo obezbedili 1500 litara dizela, organizovaćemo ručak za sve ove ljude koji su se danas volonterski odazvali, a epilog cele priče biće uređenje i priprema atarskih puteva za prolećne radove. Sutra imam sastanak sa poljoprivrednicima iz Barande gde ćemo zajednički pokušati da se dogovorimo da organizujemo istu ovakvu akciju i u Barandi, tako da je ovo ujedno poruka i za Opovčane i Sefkerince, poručio je predsednik opštine.


Pokret “Beli - Samo jako” se ogradio od Preletačevića, on im poručio: “Nema nazad, preuzimam bitku za Beograd “ - Nedeljnik\nPokret “Beli - Samo jako” se ogradio od Preletačevića, on im poručio: “Nema nazad, preuzimam bitku za Beograd “\nPokret se oglasio u subotu ističući da ostaju na lokalu i da se ograđuju od daljeg delovanja Luke Maksimovića, on s druge strane oseća potrebu da bude “predvodnik generacije”\nPokret "Beli - Samo jako" i Luka Maksimović, interpretator fiktivnog (anti)junaka, Ljubiše Preletačevića Belog, su se razišli. Pokret se ogradio od daljeg delovanja Maksimovića, a on je poručio da ima obavezu prema velikom broju građana koji su mu ukazali poverenje da nastavi političke aktivnost van okvira lokala, od kog je počeo.\n"Naš politički angažman je bio potvrda da organizovani pojedinci mogu da se suprostave i najorganizovanijim političkim i parapolitičkim strukturama, koje nas godinama ubeđuju da je pošten i dostojanstven život u Srbiji nemoguć i da društvena i politička aktivnost nemaju smisla izvan borbe za lični interes".\n"Pokret Beli - Samo jako, ostaje dosledan svojoj početnoj ideji i opozicionom radu u mladenovačkom parlamentu, dok Luka Maksimović nastavlja svoju političku aktivnost samostalno, sa novim ljudima i idejama, moralno i politički odgovoran samom sebi a ne pokretu Beli - Samo jako", zaključuje se u saopštenju.0\nMaksimović se oglasio istog dana ističući da je "kandidovanjem za predsednika Republike izašao van okvira Mladenovca, a izbornim rezultatom uvideo da je podrška ogromna".\n"Posle 350 hiljada glasova nade, nema nazad! Dužan sam da građanima ponudim novu ideju i priču za izlazak iz apatije, beznađa i zla. Svaki vid povlačenja i svođenja na „lokalni nivo” sa moje strane više ne dolazi u obzir — sticajem okolnosti, s obzirom da smo se izborili da se moj glas čuje daleko, privilegovan sam da postanem predvodnik generacije i da konačno zajedno menjamo društvo", naveo je Beli na Fejsbuku.\nOn je poručio da je "bitka na dva fronta je skoro nemoguća i da zbog toga mladenovačka odbornička grupa Beli - Samo Jako preuzima svu odgovornost nad daljim radom na lokalu".\n"Ja ću preuzeti Bitku za Beograd", naglasio je Beli i dodao:\n"Pošto ću i dalje biti u mladenovačoj skupštini, biću upoznat s radom odborničke grupe, a tako ću i ja izveštavati odborničku grupu o svom delovanju. Ostajem dosledan ideji i manifestu sa početka priče - do kraja".


Beta\t 13. avgusta 2016. 20:05\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović ocenio je danas da je izjava tehničkog ministra unutrašnjih poslova Hrvatske Vlaha Orepića skandalozna i da tom izjavom pokušava da se uskrati pravo na jezik i pismo “čak i malom broju Srba koje još nisu proterali iz Hrvatske”.\n“Želja da se pronadje bilo kakvo uporište, bez obzira koliko ono bilo lažno i besmisleno, da se srpskom narodu u Hrvatskoj uskrate zagarantovana ljudska prava – pravo na jezik i pismo, i na život bez straha od represije državnih organa, samo pokazuje da rukovodstvo Hrvatske ne razume šta su evropske vrednosti”, naveo je Stefanović u saopštenju.\nDodao je da Hrvatska očigledno ne razume ni šta je borba za jednakost i vladavinu prava i “kako se na najbolji način pokazuje da ne podržava fašističke režime, koji su sa srpskim narodom govorili isključivo jezikom malja, noža i jame”.\nMinistar unutrašnjih poslova tehničke Vlade Hrvatske Vlaho Orepić izjavio je ranije danas da nakon “brisanja lažnih prebivališta” u Vukovaru više neće biti zakonskog osnova za postavljanje ćiriličnih tabli.\n“Niko ne želi da kaže istinu, ali ja mislim da već u ovom trenutku, izbrišu li se sva lažna prebivališta, srpska manjina u Vukovaru nema tih 30 odsto. Ako je to jedino uporište za korišćenje ćirilice u Vukovaru, nakon ovoga, tog uporišta više neće biti. Srpska manjina manipulisala je s nelegalnim prebivalištima”, izjavio je Orepić za “Večernji list”.


Kineski premijer očekuje postojani rast privrede uprkos krizi\nKineski premijer Ven Đijabao kaže da je uveren da će kineski ekonomski rast postojano da raste, uprkos globalnoj krizi. Na Svetskom ekonomskom forumu u Davosu u Švajcarskoj, Ven se takođe založio za povećanje saradnje sa Sjedinjenim Državama i to samo nekoliko dana pošto je Timoti Gajtner, novi američki sekretar za finansije, optužio Kinu da manipuliše svojom monetom.\nKineski premijer Ven Đijabao rekao je da Kina ima „puno poverenje“ u svoj ekonomski rast, uprkos globalnoj finanijskoj krizi.\n„Mi smo odredili ciljnu stopu rasta za ovu godinu od oko 8 odsto. Smatramo da je to neophodno i moguće ostvariti uz naporan rad“.\nVen je na godišnjem Svetskom ekonomskom forumu u Davosu rekao da je Kina suočena sa teškim ekonomskim izazovima, kao što su porast nezaposlenosti i smanjenje izvoza.\nKineska stopa rasta u poslednjem kvartalu prošle godine je pala na 6,8 odsto, što je upola manje nego dve godine ranije.\nIpak, Ven je rekao da „proleće tek što nije stiglo“, dodavši da su se bankarske pozajmice u decembru i januaru povećale. Založio se za povećanje saradnje Kine i Sjedinjenih Država, da bi se prevazišla globalna finansijska kriza. Timoti Gajtner je međutim prošle nedelje optužio Kinu da manipuliše svojom monetom. On je to objasnio u tekstu koji je pripremio za pretres na kojem mu je potvrđeno imenovanje za sekretara za finansije. Kina je odbacila optužbu i upozorila Vašington da ne uvodi trgovinska ograničenja.\nMnogi američki ekonomisti smatraju da globalna ekonomija ne može da napreduje bez kinesko-američke saradnje, kaže Fred Bergsten, predsednik Petersenovog instituta za međunarodnu ekonomiju:\n„Sjedinjene Države i Kina su najvažnije zemlje u svetskoj ekonomiji. Istina je da ne može doći do oporavka od globalne finansijske krize bez njihove saradnje“.\nPojedini ekonomisti, među kojima je i Albert Kajdel, iz Karnegijeve fondacije za međunarodni mir, kažu da će Kina možda uspeti da se oporavi pre drugih zemalja.\n„Očekujem da će Kina imati dva tromesečja ispunjena teškoćama ove zime, ali će njen oporavak naredne godine biti prilično brz, što će za celu planetu biti vakcina pomoću koje ćemo shvatiti da možemo da se oporavimo“.\nIpak, većina ekonomista je saglasna da Kina ne može da nadoknadi pad potrošnje u Sjedinjenim Državama. Prema tome, neće biti ni u stanju da izvuče globalnu ekonomiju iz recesije.


27.01.2016 u 07:40\nCentralna državna komemorativna ceremonija povodom Međunarodnog dana sećanja na žrtve Holokausta biće održana danas na Starom sajmištu na Novom Beogradu, a najavljeno je prisustvo i predsednika Srbije Tomislava Nikolića. Ceremonija će biti održana kod Spomenika žrtvama genocida u Drugom svetskom ratu, koji se nalazi u okviru kompleksa nekadašnjeg koncentracionog logora na Starom sajmištu na Novom Beogradu. Predsednik Srbije će, uz pune vojne i državne počasti, položiti venac i obratiti se prisutnima. Međunarodni dan sećanja na žrtve holokausta biće obeležen i u Italijanskom institutu za kulturu u Beogradu. Kako je navedeno u saopštenju Italijanskog instituta, posetioci će moći da učestvuju u razgovoru na temu „Putevi spasa: Italijanska okupaciona zona” da bi kroz razgovor „oživeli\n26.01.2016 u 14:30\nVučević: Da se zločini i Holokaust nikada ne ponove\nNOVI SAD – Na Jevrejskom groblju u Novom Sadu danas je obeležen 27. januar, Međunarodni dan sećanja na žrtve Holokausta. Gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević rekao je da se, obeležavajući ovaj datum, sećamo teških dana i velikih zločina, sa ciljem da se nikada više ne ponove. Vučević je istakao da Republika Srbija kroz Ustav i kroz zakone sankcioniše bile kakvo razlikovanje na osnovu nacije i vere i naglasio da srpski narod nikada nije bio antisemistski. „Nama su Jevreji uvek bili prijatelji. Srbi su takođe stradalni narod i zbog toga sa posebnim pijetetom obeležavamo ovakve datume, a ključna poruka je da nikada ne dozvolimo da se tragedije i zločini ponove”, rekao je Vučević na obeležavanju Međunarodnog dana sećanja na žrtve Holokausta. Prema njegovim rečima,kako prenosi\n16.11.2015 u 09:05\nZatvor za baku nacistu\nOd našeg dopisnika Frankfurt, Hajdelberg – Uprkos tome što je u Nemačkoj negiranje holokausta zakonom zabranjeno i procesuira se kao širenje mržnje protiv dela stanovništva, Ursula Haverbek Vecel (87) uspevala je decenijama da izbegne izricanje zatvorske kazne za svoje nacističko agitovanje. Za negiranje holokausta i organizovanje pobune dva puta je novčano kažnjena i jednom uslovno osuđena na zatvorsku kaznu, ali pre tri dana je prvi put osuđena i na zatvorsku kaznu. Ovoj „baki nacisti”, kako su je prozvali nemački mediji, sud u Hamburgu je izrekao nepravosnažnu presudu od 10 meseci zatvora zbog negiranja holokausta, a ona je najavila da će se žaliti na tu presudu.\n10.05.2015 u 23:33\nOdržana Svečana akademija povodom Dana sećanja na žrtve holokausta\nBEOGRAD – Povodom Dana sećanja na žrtve holokausta u Beogradu je večeras održana Svečana akademija u Spasićevom paviljonu, na Starom sajmištu, gde se tokom Drugog Svetskog rata nalazio logor Sajmište. Gradonačelnik Beograda Siniša Mali kazao je da je Staro sajmište svedok značajnog dela istorije Srbije i dodao da je neophodno „negovati kulturu sećanja” na žrtve koje su odatle „odvođene u smrt”...\nDirektor FBI ne zna ko je odgovoran za holokaust\nVaršava čeka da joj se SAD zvanično izvine zbog izjave direktora FBI da je Poljska učestvovala u nacističkim zločinima, tvrdnje koja je razgnevila tamošnju javnost, što je državnike nateralo da Vašingtonu održe lekciju iz istorije. Džejms Komi je okrivio Poljsku za saučesništvo u genocidu nad Jevrejima i time potvrdio da o sudbini zemalja širom sveta odlučuju zvaničnici koji često ne vladaju osnovnim...\nLevi: Dirnut sam Nikolićevim govorom\n„Govor predsednika Nikolića jedan je od najsnažnijih koje sam čuo kada je reč o zajedničkom sećanju. Govor pun saosećanja prema žrtvama, predsednik je čak završio molitvom na hebrejskom jeziku, koju je izgovorio gotovo bez akcenta. Sa Sajmišta nisam otišao sa osećanjem da je predsednik imao nameru da nekoga uvredi ili povredi. Naprotiv.” Ovako ambasador Izraela u Srbiji Josef Levi za „Politiku”...\nJuče je bila prilika da se prisetimo miliona nevinih žrtava genocida, stradalnika ubijenih, ugušenih, zaklanih, zakopanih, spaljenih u logorima smrti u Jasenovcu, Aušvicu, Dahau, Treblinki, Mathauzenu, Banjici... Međunarodni dan sećanja na žrtve holokausta – 27. januar, dan je kada su 1945. godine vojnici Crvene armije oslobodili Aušvic. Na tom strašnom mestu, jednom od najvećih stratišta moderne...\n27.01.2015 u 11:00\nHolokaust najsramnija i najgnusnija pojava u istoriji\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Tomislav Nikolić poručio je danas na komemorativnoj ceremoniji odavanja počasti povodom obeležavanja 27. januara - Međunarodnog dana sećanja na žrtve holokausta, da je holokaust najsramnija i najgnusnija pojava u celokupnoj ljudskoj istoriji i da Srbija nikada neće zaboraviti zločine nad svojim i prijateljskim jevrejskim narodom.\n27.01.2015 u 10:00\nBEOGRAD – Ambasador Izraela u Beogradu Josef Levi izrazio je danas zahvalnost i divljenje prema načinu na koji politička Srbija poštuje uspomenu na žrtve holokausta, ali je primetio da poglavlje jevrejskog holokausta u Srbiji nije poznato mnogim građanima. „Godinu za godinom, vidim najviše političare, predsednika Republike, premijera, ministre kako učestvuju lično u ceremonijama”, rekao je...\n13.05.2014 u 11:22\nStaro sajmište biće uređeno kao spomen-područje genocida nad Srbima, kao i holokausta nad Jevrejima i genocida nad Romima, najavljuje za „Politiku” Ruben Fuks, predsednik Saveza jevrejskih opština Srbije. Potrebno je uraditi i memorijale borcima i civilima iz pokreta otpora, kao i drugim stradalnicima, objašnjava Fuks i otkriva da takva spremnost postoji i da se ova tema već izvesno vreme...


Umetničko zanatska radionica Orfelin - Konkursi regiona\nby KR 19/04/2011 19/04/2011 028\nUmetničko zanatska radionica\nŠkola originalne ručne štampe-\nškola klasičnih grafičkih tehnika\nPolazeći od ideje i potrebe modernog doba\nza očuvanjem originalne ručne štampe u vremenu kompjuterske grafike,\nu aprilu 2008. godine prvi put je u Beogradu počela sa radom škola „Orfelin“, pod brendom Etnografskog muzeja a u okviru programa\numetničko-zanatskih radionica Manakove kuće.\nŠkola „Orfelin“ nastala je sa ciljem da se obrazuje šira publika i uputi u tajne klasičnih grafičkih tehnika.\nU eri svuda prisutne industrijske štampe i kompjuterizacije,\nodnegovali smo prvu, drugu i treću generaciju polaznika, koji su imali dovoljno radoznalosti da se zainteresuju, dovoljno snage da prebrode mukotrpnosti i težinu pojedinih tehnika, večitu obojenost ruku i noktiju, i da dožive stvaralačko ushićenje pri podizanju papira po završenom otiskivanju na ručnoj presi.\ni dodela diploma Etnografskog muzeja – škole „Orfelin“\ntrećoj generaciji grafičara-amatera,\nodržaće se u sredu, 20. aprila 2011. godine u Manakovoj kući, u 18 sati.\nOd ukupno oko 480 odštampanih otisaka biće izloženi najuspešniji, otisnuti u klasičnim grafičkim tehnikama: linorezu, linorezu u boji, linogravuri, linogravuri u boji, bakropisu, suvoj igli, akvatinti, rezervažu i mekoj prevlaci.\nNa samom otvaranju izložbe, sada već treći put, demonstriraćemo proces štampanja u tehnici linoreza, na temu „Uskršnje jaje“.\nGrafičari-amateri, naši dragi polaznici, aktivno će učestvovati u procesu stvaranja grafičkih listova, koje će pokloniti prisutnim novinarima i gostima.\nakademski grafičar, Gordana Petrović, profesor grafike na FPU\nakademski slikar, Nataša Brkić, urednik Galerije SKC Novi Beograd\nManakova kuća, Gavrila Principa 5. Beograd\ntel: 064 190 3887


Dobojski Info - Iz banaka iz BiH povučeno 300 miliona KM\nIz banaka iz BiH povučeno 300 miliona KM\nčetvrtak, 28 novembar 2013 12:44\nKemal Kozarić, Centralna banka BiH,\nGuverner Centralne banke BiH Kemal Kozarić rekao je da je u posljednje dvije godine došlo do povlačenja oko 300 miliona KM iz banaka „kćerki“ u BiH, čije su centrale u EU, a da je u istom periodu došlo do rasta štednje, odnosno domaćih depozita, za 600 miliona KM.\nPrema njegovim riječima, banke u BiH su se više oslanjale na domaće izvore sredstava nego na kredite i depozite iz banaka „majki“ sa sjedištem u EU.\nKozarić je juče bio domaćin guverneru Hrvatske narodne banke Borisu Vujčiću, koji je održao predavanje u Centralnoj banci BiH o iskustvima Hrvatske u pristupanju EU.\nGuverner Centralne banke BiH naglasio je da je većina banaka u BiH već primijenila skup preporuka i smjernica za efikasnije upravljanje svim rizicima u bankarstvu i bankarskim institucijama /BAZEL 2/ posredstvom svojih banaka „majki“.\nZamjenik glavnog pregovarača Hrvatske tokom pregovora o pristupanju EU Boris Vujčić ponudio je svu dostupnu tehničku i stručnu pomoć Centralnoj banci BiH u pripremama za proces pridruživanja koji u skoroj budućnosti čeka i BiH.\nFokus razgovora guvernera dvije centralne banke bio je na nedavno završenom procesu pristupanja Hrvatske Evropskoj uniji, konkretnoj ulozi i zadacima Hrvatske narodne banke u tom procesu, kao i novim obavezama koje je ta institucija preuzela po njegovom završetku, saopšteno je iz Centralne banke BiH.\nTokom razgovora potvrđeno je da je proces pregovaranja i pristupanja EU izuzetno dugotrajan, zahtjevan i kompleksan, a da ulazak u pregovore zahtijeva dobro definisan plan, s jasno naznačenim ciljevima i stručan pregovarački tim.\nKozarić je istakao da su iskustva Hrvatske u pristupnim pregovorima izuzetno vrijedna, ne samo za Centralnu banku BiH, nego i za ostale institucije BiH.\n„Sam podatak o velikom procentu zaposlenika Hrvatske narodne banke koji su bili stalno angažovani u pregovaračkom procesu, te brojne obaveze koje su proizašle iz članstva u EU pokazuju ozbiljnost i obimnost posla koji je pred nama, tako da je obaveza svih nas da već danas počnemo razmišljati o načinima na koje možemo ojačati sopstvene kapacitete, kako bi proces dočekali što spremniji“, naglasio je Kozarić.\nOn je zahvalio guverneru Hrvatske narodne banke na iskazanoj spremnosti za razmjenu vrijednih iskustava i nesebičnu pomoć.\nNegativna kamatna stopa neće natjerati banke na veće kreditiranje?\nDomaće banke spasavaju entitetske budžete\nFranak u odnosu na konvertibilnu marku ojačao 16,8 odsto!\nViše iz ove kategorije « DOBOJ: Srpska se zadužuje 47 miliona evra za autoput Banjaluka-Doboj DOBOJ: Srednje razvijena lokalna zajednica »


Federacija BiH proslavlja Dan državnosti, RS ne priznaje taj praznik - N1\nRegion Autor:Beta25. nov. 202113:344 komentara\nIzvor: Anadolu Agency/Samır Jordamovıc\nU Federaciji Bosne i Hercegovine obeležava se Dan državnosti BiH i u tom entitetu je neradni dan.\nIzvor: Anadolu Agency/Denis Zuberi\nIzvor: Anadolu Agency/amır Jordamovıc\n„Bosna i Hercegovina je u krizi koja ukazuje na njeno jačanje. Kriza je izazvana defanzivom antibosanskih snaga koje su nezadovoljne odredjenim promenama“, rekao je Izetbegović pošto je položio cveće na sarajevskom mezarju Kovači.\nBosna i Hercegovinadan državnostiFederacija BiHRepublika Srpska


Francuska zastava u bazi u mestu Gao u Maliju, 1. avgust 2021.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron) najavio je preoblikovanje i smanjenje antiterorističke misije u regionu Sahela usred pogoršanja političke i bezbednosne krize u tom regionu na zapadu Afrike.\nTakav potez usledio je pošto je Markon suočen s kritikama za nastavljanje kolonijalne politike, ali i podozrivošću francuske javnosti prema tom vojnom angažovanju, pišu svetski mediji.\nKao Amerikanci iz Avganistana\nFrancuska je držala svoje najveće snage u inostranstvu u Čadu, Maliju, Burkini Faso i Nigeru otkako je Makronov prethodnik Fransoa Oland (François Hollande) pre osam godina pokrenuo operaciju da spreči da Mali padne pod kontrolu džihadista.\nPariz je tvrdio da borbom protiv ekstremista povezanih s terorističkim organizacijama Al Kaida i "Islamska država", kao i drugih ekstremističkih grupa, njena Operacija Barhan (Berkhane) pomaže stanovnicima regiona na zapadu Afrike, ali i štiti Evropu od terorizma i porasta broja izbeglica koje beže od nestabilnosti u svojim zemljama, ukazuje Fajnenšl tajms (The Financial Times).\nIpak, iako su francuske snage prvobitno porazile džihadiste u Maliju, ubistva i nasilje nastavili su da se šire Sahelom, od severnog do centralnog Malija i preko granica u Niger i Burkinu Faso, ističe britanski list, dodajući da su ekstremističke grupe iskoristile dugotrajne tenzije među zajednicama i popunile prazninu odsustva vladinih snaga širom regiona.\nMakron je, podvlači Fajnenšl tajms, zaključio poput predsednika SAD Džoa Bajdena (Joe Biden) koji povlači američke trupe iz Avganistana, da se takvom angažovanju ne nazire kraj kada vlade dotičnih zemalja nisu u stanju da upravljaju nad svojim teritorijama ili čak ni da ih zadrže.\nKao što su SAD uspešno oterale talibane s vlasti u Avganistanu 2001. samo da bi posle početnog vojnog uspeha usledila pobuna, tako ni, ocenjuje list, Francuska nije mogla da nadogradi svoju početnu pobedu u Maliju 2013. godine da bi nametnula dugoročni mir ili ojačala vlade u regiji Sahela.\nIako su francuske snage redovno objavljivale da su izvodile uspešne operacije eliminacije džihadista a neki analitičari kažu da njihovo prisustvo pomaže u ograničavanju napretka ekstremista, prisustvo Francuske u regionu takođe podstiče antikolonijalno raspoloženje koje se lako zloupotrebljava.\nDok Francuska planira smanjenje svojih trupa u Sahelu, raste pretnja džihadista kako se ekstremističke grupe bore da preuzmu kontrolu nad teritorijama na ogromnom prostoru južno od Sahare, ističe Asošiejtid pres (Associated Press).\nNajava o smanjenju broja francuskih vojnika usledila je posle godina kritika da je francuska vojna operacija prosto novo ponavljanje kolonijalne vladavine, ali do promene dolazi i usred pogoršanja političke i bezbednosne krize u regionu, ukazuje AP, podsećajući da se u Maliju u maju dogodio drugi puč u devet meseci.\nIako su se zvaničnici vlade Malija vratili u neke gradove koje su ranije zauzeli džihadisti prvi put od 2012, postoje izveštaji i o ekstremistima koji seku ruke kako bi kaznili ljude osumnjičene za krađu, što je povratak na šerijatski zakon uveden u severnom Maliju pre francuske vojne intervencije.\nTakođe je došlo do skoka u ekstremističkim napadima u Burkini Faso i Nigeru, što je izazvalo zabrinutost da će smanjenje francuskih snaga stvoriti bezbednosnu prazninu u Sahelu koju će brzo popuniti džihadisti.\nIstovremeno, neki vojnici se pitaju ima li smisla boriti se. "Šta mi uopšte radimo ovde", pitao je jedan vojnik u izjavi za AP. Drugi, međutim, kažu da džihadisti predstavljaju dugoročnu pretnju. "Suočeni smo s nečim što će godinama trajati. Sledećih 10 godina imaćete teroriste u ovoj oblasti", rekao je Jan Malar (Yann Malard), komandant vazdušne baze i predstavnik Operacije Barhan u Nigeru.\nFrancuska strategija bila je da oslabi džihadiste i obuči lokalne snage da obezbeđuju svoje zemlje. Od dolaska je obučeno oko 18 hiljada vojnika, uglavnom u Maliju, ali je napredak spor, ukazuje AP, navodeći da analitičari i aktivisti kažu da je većina država u Sahelu i dalje isuviše siromašna i bez dovoljno osoblja da bi pružila bezbednost i usluge koje su zajednicama preko potrebne.\nMakron je u petak, 9. jula, rekao da će Francuska uskoro početi da preoblikuje svoje vojno prisustvo u Sahelu, gde je bila na prvoj liniji borbe protiv islamističkih ekstremista.\nPoslednjih meseci Francuska je imala neke uspehe protiv ekstremista u Sahelu, ali je s izuzetno krhkom situacijom bez vidljivog kraja misije i političkih previranja, posebno u Maliju, Pariz sve više frustriran, ukazuje Rojters (Reuters).\nFrancuska će prvo premestiti svoje trupe dalje na jug da bi suzbila pretnje ekstremista u obalskim državama, a zatim će kasnije početi da smanjuje njihovo prisustvo na približno polovinu sadašnjeg nivoa od oko 5.100 vojnika, rekao je Makron, mada nije izneo vremenski okvir.\n"Ostaćemo posvećeni. Ali ostati posvećen znači i prilagoditi se", rekao je Makron na konferenciji za novinare posle virtuelnog samita s liderima Nigera, Malija, Čada, Burkine Faso i Mauritanije koji čine region G5 Sahela.\nOn je dodao da će se francuska vojska usredsrediti na više lidere ekstremističkih grupa povezanih s "Islamskom državom" i Al Kaidom, dok će nacionalnim vojskama država Sahela pomoći da jačaju svoju borbenu moć.\nMakron je rekao da će Francuska početi da zatvara svoje vojne baze na severu Malija, pošto je pretnja od džihadista počela da se spušta ka jugu gde je sve više zemalja izloženo napadima, ukazuje Frans pres (Agence France-Presse).\nAnalitičari već dugo upozoravaju da bi džihadisti iz pet zemalja Sahela mogli da se usredsrede na druge države, uključujući Obalu Slonovače ili Benin.\nMakron je rekao da će Francuska ostati dugoročni partner za zemlje G5, ali da "ni na koji način neće preuzeti odgovornosti i suverenitet država u regionu, da ispuni njihovu misiju vraćanja bezbednosti i usluga vlada stanovništvu".\nFrancuska se takođe nada da će ubediti evropske saveznike da pojačaju učešće u antiterorističkoj borbi u Sahelu u okviru međunarodnih snaga Takuba za jačanje lokalnih vojski. Zasad su Češka, Estonija, Italija i Švedska odgovorile na Makronov poziv. Ali, čak i ako veći saveznici poput Nemačke pošalju stotine vojnika, pobeda u borbi protiv pobunjenika raštrkanih po polupustinjskoj oblasti površine zapadne Evrope neće biti laka, ocenjuje AFP.\nNova politička previranja naročito u Maliju i Čadu, gde su na vlasti vojne hunte, postavljaju dodatna pitanja da li lokalne vlade mogu da se izbore s pretnjom islamističkih militanata.\nDok je Makron rekao da je privremeni lider Čada Mahamat Idris Debi Itno (Mahamat Idriss Deby Itno) ove nedelje pružio uveravanja u demokratsku tranziciju posle ubistva Debijevog oca u aprilu, u slučaju Malija ima više "nepoverenja", ukazuje AFP. Francuska je suspendovala vojnu saradnju s Malijem u junu posle drugog puča u devet meseci, pošto je vojni moćnik Asimi Goita (Assimi Goita) zatvorio, a potom i zbacio s vlasti privremene civilne lidere zemlje.\nDok ekstremisti povezani s Al Kaidom i "Islamskom državom" jačaju u Sahelu koji je postao prva linija fronta u ratu protiv islamističkog ekstremizma, ali i glavni tranzitni put za droge, oružje i džihadiste, raspoloženje se menja i u Francuskoj i u tom regionu, ocenjuje BBC.\nNajava Pariza o smanjenje trupa u Sahelu usledila je posle suspenzije zajedničkih vojnih operacija s vojskom Malija nakon drugog puča u toj zemlji, ali, ističe britanski javni servis, nije samo to u pitanju.\nU Francuskoj je Makron već u kampanji za izbore 2022. godine i francusko javno mnjenje je sve više podozrivo po pitanje misije u Sahelu. S druge strane, smrt lidera Čada Idrisa Debija promenila je situaciju u Sahelu, dok u Maliju postoji snažno protivljenje francuskom prisustvu.\nMali je bio taj koji je 2013. pozvao Francusku u pomoć, ali se Francuska sada našla na udaru kritika zbog osude državnog udara u Maliju, dok je podržala to što je vojska Čada postavila sina Idrisa Debija za novog lidera, što su opozicione stranke u toj zemlji nazvale "institucionalnim pučem".\nDotle, dodaje BBC, Makron kaže da ne može prihvatiti što je Mali odlučio da krene u dijalog s istim džihadističkim grupama protiv kojih se bore francuske snage u toj zemlji.


Malinari nastavljaju proteste – Nadlanu.com\nObjavljeno 12. sep 2011. / 11:12:06\nBEOGRAD, 12. septembra 2011. (Beta) – Malinari neće odustati od protesta u osam gradova u zapadnoj Srbiji sve dok ne dobiju garancije da će biti povećana otkupna cena i date subvencije za izvoz tog voća, rekao je u ponedeljak sekretar Unije proizvodjača malina i drugog jagodičastog voća Aleksandar Mitrović.\n„Pozvali smo ministra poljoprivrede Dušana Petrovića u Užice na pregovore i imaćemo strpljenja dok on ne dodje“, rekao je Mitrović agenciji Beta.\nProtest malinara je počeo 11. septembra, a policija im je zabranila da traktorima dodju u Beograd. Oni protestuju u Bajinoj Bašti, Prijepolju, Priboju, Novoj Varoši, Ivanjici, Požegi, Kosjericuh i Aleksndrovcu, a zahtev ima je da otkupna cena malina, koja je sada 85 do 95 dinara, bude povećana na 110 dinara, a da subvencije za izvoz budu 26 dinara po kilogramu.\nAko zahtevi malinara uskoro ne budu ispunjeni razmatra se, kako je dodao, i blokada pruge Beograd-Bar i dolazak na „gej paradu“ koja je najavljana za 2. oktobar u Beogradu.\nSpomen ploča Milovanu Đilasu\nJelena Jovičić pre 44 minuta 0\nLJUBAVNA DRAMA SE NASTAVLJA: Nakon što je Kija…\nNIKO KAO BANE: Pevač objavio sliku iz detinjstva i…\nSKANDAL U ZADRUZI: Sanja nasrnula na trudnu Miljanu…\nTATA JE ZANIMLJIVIJI ZA ŠMINKANJE: Nemanja Stevanović…


Vesti online / Vesti / Svet / Zaharova: Odgovor Moskve na američke sankcije\nMoskva aktivno radi na pripremanju odgovora na nove sankcije koje je Amerika uvela protiv Rusije zbog trovanja Sergeja Skripalja i njegove ćerke Julije u Solsberiju, izjavila je portparolka Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova.\nPrema njenim rečima, izgovor koji je Vašington saopštio povodom novih sankcija je izmišljen.\n- Nažalost, još jednom smo prinuđeni da govorimo o odluci Vašingtona da proširi sankcije protiv Rusije. Razlog je izmišljen s obzirom da su iskoristili priču o trovanju Skripaljevih. Optužbe su neosnovane i izgledaju krajnje cinično - rekla je Zaharova.\n* SAD uvodi dosad najjače sankcije protiv Rusije\n* "Razlozi za nove sankcije SAD su izmišljeni"\n* London podržava nove antiruske sankcije\n- Politika Vašingtona sa ciljem da se poništi nuklearni sporazum sa Iranom i uvedu sankcije toj zemlji je krajnje destruktivna - dodala je Zaharova.


U Srbiji 126.000 lizing ugovora za 11 godina › Made-in-Germany.rs\nU proteklih 11 godina, od kada u Srbiji postoji lizing, zaključeno je ukupno 126.000 ugovora po tom osnovu, saopštila je Asocijacija lizing kompanija Srbije (ALCS).\nNa lizing su se uglavnom kupovala nova motorna vozila, od kojih je svako četvrto kupljeno na ovaj način. Tako su se nabavljale i mašine i oprema, posebno u poljoprivredi, a na ovaj način kupovale su se i nekretnine, prenosi agencija „Beta“.\n– Lizing je posebno pogodovao privrednim društvima, prvenstveno malim i srednjim preduzećima, jer je u pitanju način finansiranja koji se po pravilu brzo odobrava uz vrlo jednostavne procedure, a prilikom nabavke nisu potrebna dodatna sredstva obezbeđenja, što većem broju kompanija omogućava investicije i nabavku vozila, mašina ili mehanizacije – objasnila je generalna sekretarka ALCS-a Teodora Milenković.\nOna je istakla da je u poslednjih nekoliko godina lizing postao značajno sredstvo finansiranja kupovine traktora, kombajna i ostale poljoprivredne mehanizacije, kao i silosa, sušara, rashladnih komora i sistema za prijem i isporuku mleka.\n– Poslednjih godina lizing tržište se stabilizovalo na 270 miliona eura godišnje i iskazuje tendenciju blagog rasta koji se očekuje i ubuduće. Taj rast je moguće još više podsticati, pre svega daljim izmenama propisa. Lizing je neophodno uključiti u subvencionisane programe Vlade u cilju unapređenja privredne aktivnosti, i time ga izjednačiti s bankarskim kreditima, odnosno obezbediti ravnopravan tretman svih vidova finansiranja. Uvođenjem lizinga u subvencionisano finansiranje dovelo bi do povoljnijeg finansiranja, a to bi bilo korisno i za državu, i za lizing kuće, ali i za krajnje korisnike – naglasila je Milenković.\nU saopštenju ALCS se navodi da je 2013. godine izmenom Zakona o porezu na dodatnu vrednost (PDV) lizing kompanijama otvorena mogućnost finansiranja nepokretnosti putem finansijskog lizinga, pre svega onih namenjenih privredi, kao što su proizvodne hale, poslovni prostor i skladišta, pa se zajedno sa pokretanjem tržišta nekretnina, očekuje i značajan razvoj tog segmenta.\nOd MiG na 25/01/2015 / Finansije, Trgovina / Ostavite komentar


WHO: Zabrana putovanje neće spriječiti širenje omicrona\nDesetine ljudi u redu da uhvati let Air Francea za Pariz na međunarodnom aerodromu Tambo u Johanesburgu, Južna Afrika, 26. novembra 2021.\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO) upozorila je da zabrane putovanja neće spriječiti širenje novog soja korona virusa omicron.\nPreporuka se odnosila na ljude koji imaju najmanje 60 godina i one sa pratećim bolestima, uključujući rak, bolesti srca i dijabetes.\nMeđutim, WHO je kasnije revidirala tu preporuku navodeći da se osobama koji nisu u potpunosti vakcinisane ili nemaju dokaz o ranijoj infekciji i koji su u većem riziku savetuje da odlože putovanja u područja sa velikim prenošenjem virusa, prenio je AP.\nOva agencija pozvala je sve putnike da budu na oprezu, da se vakcinišu i slijede propise javnog zdravlja, bez obzira da li su vakcinisani ili ne, odnosno da nose zaštitne maske, poštuju fizičku distancu i izbjegavaju prepune i loše ventilirane prostore.\nWHO navodi da je do 28. novembra 56 zemalja uvelo ograničenja putovanja da bi se odložilo unošenje novog soja virusa.\n„Sve mjere treba da budu srazmjerne riziku, ograničene u vremenu i treba da se primjenjuju poštujući dostojanstvo putnika, ljudska prava i osnovne slobode”, navodi WHO.\nOmicron u Zapadnoj Evropi prisutan danima prije nego što je otkriven u Južnoj Africi


Novi poštanski centar u Leskovcu, kao i “kvarovi” za dostavu pošiljki – NOVA NAŠA REČ\n23 Oktobra, 2020 Nova Naša Reč Leskovac 0\nU Leskovcu je počeo sa radom novi poštanski centar, čime će se poslovnim i privatnim korisnicima omogućiti najsavremenija usluga, a zaposlenima bolji uslovi rada. Istovremeno, predstavljena su i nova, specijalna dostavna vozila „kvadrovi“, namenjena za isporuku pošiljki na nepristupačnim terenima u rejonima Surdulice, Prokuplja i Vlasa. Poštanski centar se nalazi na prostoru od gotovo 2400 kvadrata, u sklopu objekta kod železničke stanice i poseduje savremeni pretovarno-sortirni centar, šalter salu pošte i kancelarije stručnih službi. U objekat je Pošta Srbije uloženila preko pola miliona evra i on će omogućiti veći i brži obim realizacije poštanskih usluga na teritoriji Jablaničkog okruga, uključujući i Post-ekspres i logističke usluge. Pored poboljšanja uslova rada uposlenika, biće poboljšan i kvalitet života u centru Leskovca, s obzirom da su u novi poštanski objekat izmešteni preradni kapaciteti.\nOvaj poštanski objekat je otvorio Goran Stanojković, direktor regionalne radne jedinice Vranje, Leskovac, Prokuplje i Pirot, koji je rekao da će stara pošta u centru Leskovca nastaviti sa radom i da je u toku rekonstrukcija fasade zgrade.\n„U želji da svim građanima naše usluge budu podjednako dostupne, u našu transportnu flotu smo uveli specijalna vozila za najnepristupačnije terene. Prvih deset vozila su stigla ove sedmice i ključeve za tri „kvada“ smo uručili uposlenicima sa teritorije radnih jedinica u Vranju, Leskovcu, Prokuplju i Pirotu, odnosno za reone Surdulice, Kuršumlijske banje i Vlasa.“\nJovan Vladičić, poštar radne jedinice Vranje i Surdulica, kaže da će mu ovo vozilo znatno pomoći u radu.\n„Ja sam poštar najšire dostave, a susrećem se sa problemima kao šti su sneg, kiša, pa i divlje životinje… Pokrivam područje rudnika Mačkatica, na nekih 1500 metara nadmorske visine, a tu su i okolna planinska mesta oko Surdulice. Tu je otprilike 1500-1700 stanovnika, a u najudaljenijem delu, koji je oko 34-37 kilometara od Pošte u Surdulici, ima oko 300 stanovnika. Opet, ako bude veliki sneg, navikli smo mi idemo i pešice. Inače, obim posla nam se dosta povećao od kako su ljudi počeli da naručuju razne stvari preko interneta.“\nRegionalna radna jedinica Vranje, Leskovac, Prokuplje i Pirot koja posluje u okviru „Pošte Srbije“ ima zaposlenih oko 710 radnika, dok u područnoj jedinici Leskovac ima 228 uposlenika.\nSećanje na drugove : DA SE NE ZABORAVI – KOŠARE


Završena sjednica Operativne grupe - POTPUNA BLOKADA BIRE, policiji ide naredba odmah !\nHome Izaberi grad Bihać Završena sjednica Operativne grupe – POTPUNA BLOKADA BIRE, policiji ide naredba odmah...\nZavršena sjednica Operativne grupe – POTPUNA BLOKADA BIRE, policiji ide naredba odmah !\nDanas je u Bihaću održan sastanak Operativne grupe za koordiniranje aktivnosti i nadzora nad migrantskom krizom na području USK u proširenom sastavu, uz prisustvo gradonačelnika Bihaća i vijećnika Općinskog vijeća Velika Kladuša, koji su odlučili da daju svoj doprinos u rješavanju problema uzrokovanih migrantskom situacijom na području ovog Kantona.\nČlanovi Operativne grupe analizirali su trenutnu sigurnosnu situaciju te konstatovali da, unatoč najavama s državnog nivoa, nisu određene lokacije migrantskih centara van USK kako bi ovaj dio BiH bio rasterećen.\nOperativna grupa čvrsto ostaje pri stavu da ne trebaju biti produženi ugovori za iznajmljivanje poslovnih prostora ad hoc formiranih centara Bira i Miral u Bihaću i Velikoj Kladuši te će nakon tog datuma, ukoliko ne bude ispoštovana odluka Skupštine USK da se ovi kampovi izmjeste iz naseljenih područja, biti pooštrene mjere policijskog nadzora kretanja migranata.\nKako Ministarstvo sigurnosti BiH nije pronašlo rješenje da migrante sa lokacije na Vučjaku, izmjesti u raspložive smještajne kapacitete, van USK , poštovaće se odluka Gradskog vijeća Bihaća da Vučjak ostaje lokacija za migrante zatečene na ulicama ili u napuštenim i ruševnim objektima.\nPrevious articleMladi igrač Hajduka je žestoko kažnjen!\nNext articleStigla potvrda, Agan Bunić sazvao vanrednu sjednicu Skupštine na kojoj će se raspravljati o njegovoj smjeni


POČELI RADOVI NA DIONICI AUTO-PUTA NA KORIDORU “5-C” – Televizija srpske dijaspore\nPOČELI RADOVI NA DIONICI AUTO-PUTA NA KORIDORU “5-C”\nU naselju Rudanka kod Doboja danas je ozvaničen početak radova na drugoj dionici auto-puta na Koridoru “Pet ce” na teritoriji Republike Srpske.\nOzvaničenju radova na petlji Kostajnica prisustvuju predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković, ministar saobraćaja i veza Srpske Nedeljko Ćorić, predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija, ministar komunikacija i transporta u Savjetu ministara Vojin Mitrović.\nPrisutni su i predstavnici Delegacije EU u BiH i Evropske banke za obnovu i razvoj, kao i direktor “Autoputeva” Dušan Topić i gradonačelnik Doboja Boris Jerinić.\nDruga dionica auto-puta na koridoru Pet ce na pravcu od Kostajnice do Putnikovog brda /granica Federacijom BiH/, poznata kao “dobojska obilaznica”, dužine je šest kilometara, a rok za završetak radova je tri godine.\nIzvođač radova je firma “Integral inženjering” Laktaši, a radove nadzire “IRD inženjering” iz Rima.\nZATVOR ILI 500 EVRA\nESKOBAR: “SRBIJA PRIPADA EVROPI”\nKREĆE IZGRADNJA NOVOG AUTO-PUTA\nNjemačka: Serija sudara na auto-putu kod Berlina\nSrbija – auto-put: Vozio “Audi” 225,8 kilometara na čas!


Bilčik: EU očekuje od kandidata za članstvo da uvedu sankcije Belorusiji – SLOBODNA VOJVODINA\nIzvestilac Evropskog parlamenta (EP) za Srbiju Vladimir Bilčik izjavio je danas da EU očekuje da zemlje kandidati za članstvo u Uniji, u koje spada i Srbija, usklade spoljnu politiku sa Briselom kada je reč o Belorusiji.\n„Očekivali bismo da zemlje kandidati za članstvo u EU i potencijalni kandidati prilagode svoje stavove i odražavaju ovaj najnoviji razvoj događaja u svojim političkim odlukama“, naveo je Bilčik u izjavi za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nPrethodno je opoziciona Stranka slobode i pravde pitala Bilčika zbog čega podržava vlast u Srbiji koja održava bliske odnose sa Belorusijom, ako je oštro osudio hapšenje beloruskog opozicionog aktiviste Romana Protaševiča i predsednika te države Aleksandra Lukašenka nazvao diktatorom.\nBilčik je rekao i da je otmica evropskog aviona pod Lukašenkovim lažnim izgovorima „daleko preko neprihvatljivog“ i da predstavlja „akt državnog terorizma“.\nDodao je da je EU brzo zauzela jedinstveni politički stav protiv te, kako je naveo, beloruske akcije bez presedana, koja će se odraziti na nove, oštrije mere EU i sankcije režimu u Minsku.\nBeloruske vlasti su u nedelju naložile posadi aviona kompanije Rajaner da sleti u Minsk, zbog navodne pretnje bombom, i na aerodromu uhapsile Protaševiča i njegovu devojku koji su leteli iz grčke Atine za litvanski Vilnjus.\nDan kasnije, šefovi država i vlada EU zatražili su usvajanje „neophodnih mera“, koje između ostalog obuhvataju i zabranu beloruskoj aviokompaniji da leti kroz vazdušni prostor Unije.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je juče za RSE da je „još bespredmetno komentarisati da li će se Beograd priključiti sankcijama Brisela“.\nBrnabić je rekla da će Srbija doneti eventualnu odluku o sankcijama Belorusiji kada takav zahtev zvanično stigne.\nŠef crnogorske diplomatije Đorđe Radulović rekao je danas za RSE da će Crna Gora slediti spoljnu politiku Evropske unije kada su u pitanju nove sankcije prema Belorusiji.\nPosle razgovora u Podgorici sa predsedavajućom OEBS-u i ministarkom spoljnih poslova Švedske An Linde, Radulović je kazao da uskoro očekuje poziv Crnoj Gori da se priključi sankcijama EU i dodao da će to učiniti.\n„Situacija u Belorusiji nije nešto što brine samo EU, već i OEBS i mnoge naše partnere. Mi ćemo kao i do sada slediti politiku sankcija EU, iako su neke dosadašnje odluke za nas bile teške, pre svega za našu ekonomiju. Ali kada stigne poziv da se Crna Gora priključi restriktivnim merama, mi ćemo se priključiti„, naveo je Radulović.\nRelated Topics:BelorusijaEUnaglašenoVladimir Bilčik


Otkazano stotine letova na aerodromima Frankfurt i Minhen - Ekonomske Vesti\nOtkazano stotine letova na aerodromima Frankfurt i Minhen\n10. apr. 2018 10. apr. 2018 Dragoljub Bečić 0 Comments\nPred treći krug sindikalnih pregovora o platama, jutros u pet sati počeo je štrajk upozorenja aerodromskog osoblja i vatrogasnih službi na aerodromima u Frankfurtu i Berlinu. Ugrožen je saobraćaj i na aerodromima Bremen i Keln.\nPutnici stotina letova kompanije Lufthansa moraju računati najmanje s ozbiljnim kašnjenjima, ali i otkazivanjima letova, pa im je na raspolaganju mogućnost da karte besplatno zamene za alternativne letove ili putovanje železnicom.\nSindikat javnih službi Verdi pozvao je zaposlene na nemačkim aerodromima da danas od 5 do 18 sati obustave rad. Taj sindikat traži povećanje plata od 5%, odnosno 200 evra prosečno mesečno, za svojih 2,3 miliona članova i najavljuje akcije u drugim javnim službama: gradskom saobraćaju, službama za uklanjanje smeća, dečjim vrtićima…\n← Ruski oligarsi u jednom danu osiromašili za 12 milijardi dolara\nMark Zakerberg pred Kongresom, Fejsbuk u ofanzivi →


CClan beogradskog tima za pregovore o statusu Kosova Goran Bogdanovich kazao je da se radi o forsiranju radikalnih opcija kosovskih Albanaca na funkcijama privremenih institucija. "Eventualni izbor Ccekua, komandanta bivsse Oslobodilaccke vojske Kosova (OVK), navodi nas na zakljuccak da Albanci odustaju od kompromisa u pregovorima", rekao je Bogdanovich agenciji Beta i dodao da politiccke smene u Prisstini mogu da budu i provokacija kosovskih Srba.\nBogdanovich je istakao da kosovski Srbi sa Ccekuom veoma tessko mogu da razgovaraju, podsetivssi da se radi o osobi za kojom je Beogarad raspisao medjunarodnu poternicu zbog optuzzbi da je ccinio zlodela prema Srbima na Kosovu 1999. i 2000. godine.\nLider Srpskog pokreta otpora Momccilo Trajkovich ocenio je da su ostavka Kosumija i smena Dacija pokazatelji prestrojavanja unutar albanskog bloka i da tvrde struje u Demokratskom savezu Kosova i Alijansi za buduchnost Kosova nastoje da izvrsse pritisak na unutrassnjem i spoljnom planu.\nTrajkovich smatra da smrchu bivsseg predsednika Kosova Ibrahima Rugove trvrde struje, koje su do sada bile u senci, izbijaju na povrssinu ssto che kako je rekao, otezzati situaciju na Kosovu.


Srbija u polufinalu tenkovskog biatlona | Laktaši - Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nMOSKVA, 06. avgusta – Srpski tenkisti nadmetaće se u polufinalu Tenkovskog biatlona, koji se održava u sklopu Međunarodnih vojnih igara na poligonu Alabino pored Moskve, rame uz rame sa tenkovskim silama poput Rusije, Kine, Belorusije, Indije i Azerbejdžana. U poslednjoj, trećoj kvalifikacionoj trci, koja nam je danas otvorila put u polufinale, učestvovala je posada u sastavu: komandir tenka potporučnik Dušan Stevančev, nišandžija desetar Branislav Grumić i vozač desetar Nebojša Maksimović.\nNakon plasmana, rukovodilac ekipe Vojske Srbije potpukovnik Saša Stojiljković je izjavio da su sigurna vožnja i vrlo dobro gađanje doveli srpske tenskiste do očekivanog rezultata.\n– Znamo da nas svi naši tenkisti, ali i svi pripadnici Vojske Srbije pomno prate i očekuju od nas da ih dostojno predstavimo. U ime ekipe obećavam da će svi dati sve od sebe kako bi opravdali poverenje koje nam je ukazano i da će se potruditi da na dostojanstven način u polufinalu predstavimo Vojsku Srbije i našu zemlju, naglasio je potpukovnik Stojiljković.\nU polufinale se plasiralo najboljih 12, od ukupno 22 zemlje koje su imale svoje posade u tenkovskom biatlonu, računajući ostvareno ukupno vreme iz sve tri kvalifikacione individualne trke. Ukupno najbolji rezultat uoči polufinalne trke ima ekipa Ruske Federacije, ispred ekipa Kine i Belorusije.\nPolufinalna trka, u kojoj će nastupiti tenkisti Vojske Srbije, zajedno sa Belorusijom, Kazahstanom i Indijom, je po rasporedu u četvrtak, 9. avgusta. Za razliku od kvalifikacija, u polufinalu u jednoj trci nastupaju jedna za drugom – u štafeti, sve tri tenkovske posade svake zemlje.\nU finale, koje je na programu u subotu, 11. avgusta, plasiraće se četiri ekipe koje ostvare najbolje vreme u polufinalnim trkama. Vreme ostvareno u kvalifikacijama neće se računati.\nDanašnji takmičarski dan pratili su i izaslanik odbrane Republike Srbije u Ruskoj Federaciji pukovnik Budimir Gajić i njegov zamenik potpukovnik Jovica Bosančić, koji su srpskim tenkistima preneli čestitike ministra odbrane Aleksandra Vulina i poželeli sreću u daljem takmičenju.\nUspesi srpskih vojnih sportista zabeleženi su i drugim disciplinama. Na takmičenjima u stonom tenisu i nadvlačenju konopca, naši predstavnici su ostvarili drugo, a u dizanju tegova četvrto mesto.\nU nadvlačenju konopca centimetri su odlučili pobednika. Sistem nadmetanja je bio svako sa svakim, na dve pobede. Sportisti Srbije su pobeđivali sa po 2:0 Kinu, Rusiju i Pakistan. U odlulujućem meču za prvo mesto, centimetri su odlučili pobednika. Konačan skor je Belorusija prva, Srbija druga i Rusija treća.\nU disciplini Inžinjerijska formula, srpski “inžinjerci” su zauzeli treće mesto, iza Rusije na prvom i Kine i Belorusije koje dele drugo mesto.\nŠtand Republike Srbije, postavljen u Domu prijateljstva, u neposrednoj blizini takmičarskog poligona, takođe izaziva veliko interesovanje posetilaca Međunarodnih vojnih igara i Tenkovskog biatlona. Građani Rusije kao i drugi gosti iz sveta, koji u velikom broju i sa pažnjom prate Tenkovski biatlon, sa zanimanjem razgledaju postavku i suvenire.\nIzložbeni prostor je koncipiran tako da odražava kulturno-istorijske znamenitosti naše zemlje. Posebnu pažnju gosti štanda posvećuju predstavljenoj literaturi, a posebno naslovima na ruskom jeziku koji obrađuju zajedničke teme, bliskost i vrednosti koje dele naša dva naroda. U Domu prijateljstva, na izlozbi je sa svojim postavkama prisutna većina zemalja učesnica igara.\nPrethodni tekstNEMA IH VIŠE Srušene ČUVENE NAPLATNE KUĆICE u Glamočanima\nSledeći tekstDvojac iz Igokee do titule šampiona


“Balkanski” savladao “OFK Slatinu” - Far\n“Balkanski” savladao “OFK Slatinu”\nU 28. kolu Zone Istok fudbaleri “Balkanskog” savladali su minulog vikenda u Sportskom centru Park u Dimitrovgradu ekipu “OFK Slatina” rezultatom 5:2. Trostruki strelac za domaći tim bio je Danilo Vasov, a po jednom mrežu gostiju pogađali su Marko Davidović i Željko Vasić.\n“Balkanski” se nalazi na 3. mestu na prvenstvenoj lestvici sa 57 osvojenih bodova, dok je ekipa iz Bora na 5. mestu na tabeli sa 42 osvojena boda. Lider je ekipa “Hajduk Veljka” sa 70 bodova na svom kontu.\nU narednom kolu dimitrovgradski fudbaleri gostuju ekipi “Jedinstva” u Pirotu idućeg vikenda, a pre toga u sredu, 26. maja ih očekuje duel finala Kupa Srbije na teritoriji Pirotskog okruga protiv ekipe “Tanaska Rajića” u Dimitrovgradu.\n„Balkanski“ slavio protiv „Jedinstva“ u Pirotu sa 2:1 „Balkanski“ slavio u Pirotu protiv „Tanaska Rajića“ sa 2:0 Treća uzastopna pobeda “Balkanskog”, savladan i “Majdanpek” Četvrti prvenstveni trijumf fudbalera “Balkanskog”\ncaribrodDimitrovgradFK BalkanskiFudbalKup SrbijeOFK SlatinapobedaprvenstvoTanasko RajićZona Istok\nPčinjska okružna liga: “Mladost” bolja od “Vihora” rezultatom 3:1


January 28, 2021, 12:08:39 pm\nAuthor Topic: Saga interkontinentalne balističke rakete Bulava (Read 37028 times)\nbulava.jpg (129.74 KB, 800x1567 - viewed 127 times.)\n001.jpg (105.26 KB, 700x450 - viewed 65 times.)\n« Reply #67 on: December 12, 2020, 08:43:30 pm »\nRuska nuklearna podmornica probno ispalila četiri balističke rakete\nRuska nuklearna podmornica je, kako je saopšteno, uspešno probno ispalila četiri interkontinentalne balističke rakete što je, piše agencija AP, bila demonstracija spremnosti ruskih nuklearnih snaga usred napetosti sa SAD.\nMinistarstvo odbrane je saopštilo da je podmornica "Vladimir Monomah" iz Tihookeanske flote brzo i uzastopno lansirala četiri rakete "Bulava" s podvodnog položaja u Ohotskom moru. Lažne bojeve glave tih raketa su pogodile ciljeve na strelištu u regionu Arhangelska, na severozapadu Rusije, udaljenom više od 5.500 kilometara, navodi se u saopštenju ministarstva.\n"Vladimir Monomah" jedna je od novih nuklearnih podmornica klase "Borei" koje nose po 16 projektila "Bulava" i koje su jezgro pomorske komponente nuklearnih snaga Rusije za naredne decenije. Druga podmornica istog tipa izvela je slično lansiranje četiri rakete "Bulava" 2018. godine što je, piše AP, bila skupa demonstracija efikasnosti nuklearnog odvraćanja Rusije uz oponašanje uslova velikog nuklearnog sukoba.\nU današnjem izveštaju predsedniku Vladimiru Putinu, ministar odbrane Sergej Šojgu rekao je da je lansiranje bilo završetak velike vežbe ruskih strateških nuklearnih snaga koja je počela u sredu. U okviru tih manevara, druga ruska nuklearna podmornica takođe je izvela lansiranje jedne interkontinentalne balističke rakete iz Barencovog mora, kopneni ICBM lansiran je iz objekta Pleseck na severozapadu Rusije i strateški bombarderi Tu-160 i Tu-95 su ispaljivali krstareće rakete na poligonima na Arktiku. Rusija je poslednjih godina proširila svoje vojne vežbe usred tenzija sa Zapadom, pošto su zbog ruske aneksije ukrajinskog poluostrva Krima 2014. godine odnosi najlošiji od Hladnog rata.\nSerija lansiranja projektila dolazi manje od dva meseca pre no što početkom februara istekne američko-ruski sporazum o kontroli naoružanja Novi START. Moskva i Vašington razgovarali su o mogućnosti njegovog produženja, ali do sada nisu uspeli da prevaziđu razlike. Novi START potpisali su 2010. predsednici Barak Obama i Dmitrij Medvedev. On ograničava obe države na najviše 1.550 raspoređenih nuklearnih bojevih glava i 700 raspoređenih raketa i bombardera, a predviđa opsežne inspekcije na licu mesta kako bi se potvrdilo poštovanje sporazuma.\nPošto su se i Moskva i Vašington prošle godine povukli iz Ugovora o nuklearnim snagama srednjeg dometa iz 1987. godine, Novi START je jedini preostali ugovor dve zemlje o kontroli nuklearnog naoružanja koji još važi. Zastupnici kontrole naoružanja upozorili su da će njegovim isticanjem nestati sve kontrole američkih i ruskih nuklearnih snaga, što predstavlja opasnost za stabilnost sveta.\n« Reply #68 on: December 13, 2020, 09:44:41 am »\nQuote from: MOTORISTA on December 12, 2020, 08:43:30 pm\n« Reply #69 on: December 16, 2020, 09:44:22 am »\nAmerički mediji: Testiranje ruskih raketa „Bulava“ – „pokazna vežba“ kraja civilizacije\n„Dobro je što je to bilo samo testiranje“, ocenjuje autor članka.\n« Reply #70 on: December 29, 2020, 07:03:16 am »\nGlavno oružje ruskih podmornica: Svi nedostaci „Bulave“ - uklonjeni\n„Uspešno lansiranje „Bulave“ uklonilo je sa sva pitanja o borbenoj spremnosti ove balističke rakete. I danas, ona je, praktično glavno oružje naših nuklearnih podmornica nove generacije“, rekao je Borisov u intervjuu televiziji "Rusija 24".


Fabrici: Potrebno popraviti javne investicije, pojačati borbu protiv korupcije | N1 Srbija\nFabrici: Potrebno popraviti javne investicije, pojačati borbu protiv korupcije\n07.06.2019. |11.55 >12.01 |\nIzveštaj Evropske komisije o napretku Srbije predstavljen je i u Privrednoj komori Srbije (PKS), a šef Delegacije EU Sem Fabrici rekao je da je potrebno popraviti javne investicije, nastaviti restruktuiranje javnih preduzeća, pojačati borbu protiv korupcije, unaprediti pravosuđe i poboljšati stanje u konkurenciji.\nFabrici je u PKS rekao da Srbija u većini oblasti napreduje, a da je najveći napredak u makroekonomiji i fiskalnim rezultatima, što je posledica dugotrajnih reformi.\nŠib: Poboljšati ulogu Skupštine u debatama davanjem većeg prostora opoziciji\nOn je rekao da bi Srbija, prema nekim ocenama, ako bi sprovela sve reforme, mogla da ostvari rast od sedam odsto, ali da je to teško dostići.\n"Srpska ekonomija se već integriše u tržište EU", rekao je Fabrici i dodao da se ipak, kada se govori o integracijama, ne smeju odvajati političke od ekonomskih reformi, jer cela zemlja mora da se pripremi za ulazak u EU.\nOn je istakao važnost vladavine prava za privredu i rekao da je efikasno pravosuđe važno za svaki biznis.\nPredsednik PKS Marko Čadež rekao je da uz čitanje izveštaja Evropske komisije, uvek pogleda i kako se privreda kretala i da je u periodu između dva izveštaja u Srbiju investiralo više od 40 kompanija iz EU i da su to bile direktne strane investicije.\nČadež je rekao da se govori o više od 400 miliona evra i 19.000 radnih mesta.\n"To znači da su evropske kompanije prepoznale Srbiju kao mesto gde mogu dobro da posluju", ocenio je Čadež.\nOn je kazao da je ukupan izvoz u EU od 2012. do 2018. udvostručen i da sada iznosi oko 10,9 milijardi evra, a da je izvoz usluga iz Srbije u EU porastao za 94 odsto.\nČadež je dodao da su direktne strane investicije utrostručene u odnosu na 2012. godninu, pre nego što je Srbija dobila status kandidata za članstvo u EU. On je dodao i da misli da su kriterijumi za ulazak u EU danas stroži nego pre 10 godina, ali da je to dobro, jer će zemlje koje sada ulaze biti ravnopravne članice, a ne još jedan od problema EU.\nSem Fabrici marko čadež Privredna komora Srbije izveštaj EK\nGde ja to onda živim ?


Zrenjaninski put kroz Krnjaču postaje bulevar sa šest traka - www.lobi-info.rs\nZrenjaninski put kroz Krnjaču postaje bulevar sa šest traka\nBojan K. 21. septembra 2016., 21:57 3.2k Views 6 Komentara\nPrema planu koji je usvojila Skupština Beograda Zrenjaninski put bi trebalo da dobije još dve trake i postane bulevar sa šest traka.\nU „Planu detaljne regulacije Krnjače“ najbitnija stavka, pored izgradnje kanalizacije, jeste rekostrukcija Zrenjaninskog puta koji prolazi kroz ovo naselje, u dužini od 3.850 metara, kako bi se omogućilo sigurnije putovanje po ovoj deonici.\nUkoliko se ovaj projekat realizuje najprometnija saobraćajnica bi u budućnosti trebala da ima po tri trake u oba smera, između kojih bi se nalazilo razdelno ostrvo široko četiri metra, a predviđene su i pešačka i biciklistička staza.\nPored samog Zrenjaninskog puta biće uređene i sekundarne saobraćajnice, a sve kako piše u nacrtu, “uz težnju da se u najvećoj mogućoj meri zadrže postojeći objekti koji su većinom podignuti mimo urbanističkih planova”.\nNadali smo se da će se nakon izgradnje Pupinovog mosta pristupiti proširenju Zrenjaninskog puta kroz Borču, od raskrsnice „Putnik“ do nove petlje, a potom i dalje do Padinske Skele. Ali to se nije desilo.\nPomenuta deonica puta je usko grlo Zrenjaninskog puta, stoga je potrebno što pre izvršiti proširenje istog kako zbog protočnosti saobraćaja tako i zbog povećanja bezbednosti jer su udesi na ovom delu svakodnevnica.\nPlanovi su jasni i postoje već godinama, nama planiranje dobro ide ali realizacija slabo, stoga pitamo nadležene u gradu i opštini, kad će to proširenje da se realizuje?\nPrethodna objava Propao i drugi pokušaj prodaje zemljišta banje u Ovči\nSledeća objava „Mrtvi pijani“ se zakucali u parkiran kombi u Borči (FOTO)\n22. septembra 2016. at 08:42 Copy Link of a Comment\nzašto više neko ne seti se da postavi pitanje vezano za Ovčanski put, te da se postavi pitanje što na tom putu nema koji ležeći policajac jer tim putem se vozi brzo a postalo je oko Ovčanca veliko naselje sa puno dece(a i još se širi). Primera radi Borča je prepuna ležećih na pojedinim ulicama a mi na Ovčanskom putu svakodnevno strahujemo za našu decu od nemormalno brzih vozača(na jednom delu pravac je 700-800 metara), tu hvataju i do 150km/h.\n22. septembra 2016. at 10:20 Copy Link of a Comment\n3850 metara je cudan broj posto to dolazi samo do Like. Onda se suzava sa tih novih sest na cetri trake i onda posle 1000 metara na dve kod skretanja za Borcu. Trebali bi bar do Borce da stave sest traka, a posle nje cetri…\nNiko me ne pita alisays:\n23. septembra 2016. at 11:43 Copy Link of a Comment\nOvaj plan regulacije se najverovatnije odnosi samo na Krnjaču i zato je pomenuta samo ta deonica. Logično je da se takva saobraćajnica produži bar do petlje za novi most. U Krnjači je važno proširiti bočne ulice, naročito ka školi, domu zdravlja, vrtiću. Ukoliko postoji volja treba srušiti samo po nekoliko objekata (uz obeštećenje vlasnicima) koji zalaze u liniju puta i eventualno od okolnih placeva/dvorišta uzeti i platiti najviše po metar, metar i po. Trenutni problem sa pančevačkim putem ukazuje da ponekad bočne ulice preuzimaju glavni saobraćaj pa treba razmišljati i o tim ulicama.\n22. septembra 2016. at 16:45 Copy Link of a Comment\nKanalizacija…sramota je da do sada to i dalje nema…kanal kao mocvara…leti smrad…uzas.\nPre tih 6 traka treba srediti postojece ulice koje su pune rupa i gde kola jedva prolaze…jer se zgrade dizu preko noci…pa sve ostave raskopano i nikome nista.\nBilo bi lepo…i neki park za decu…\nNigde nema nista…sem u novom naselju iza metroa koje je jako lepo.\n10. oktobra 2016. at 23:30 Copy Link of a Comment\nNeverovatno da u najvecem gradu na Balkanu deo grada nema kanalizaciju???? Sramota\n5. maja 2019. at 17:40 Copy Link of a Comment\nDa je ovo objavljeno 1. aprila, poverovao bih… A što se kanalizacije tiče, Krnjača je odavno ima…nažalost površinsku.


Na krajnjem istoku Francuske, na reci Rajni, a u regionu Alzas, ušuškao se Strazbur – jedan od najlepše okićenih gradova za božićne i novogodišnje praznike. Zbog načina na koji dočarava novogodišnju atmosferu s razlogom se naziva prestonicom Božića.\nKao veoma razvijen industrijski i trgovački cenatr Francuske, Strazbur je postao grad u kome danas živi oko 300.000 stanovnika, a uzbudljiva i bogata istorija ovog mesta počinje još u keltsko doba. Na mestu na kome se i danas nalazi, grad je 12. godine pre nove ere osnovao Drusus, brat rimskog cara Tiberija. Do pada Rimskog Carstva, grad je mnogo puta bio opsedan i rušen da bi ga na kraju uništio hunski vođa Atila. Strazbur je mnogo stradao i tokom Francuske revolucije, ali njegov razvoj je nastavljen tokom Napoleonovog carstva. Nakon francusko-pruskog rata Nemačko carstvo izvršilo je aneksiju Strazbura, što je dovelo do daljih trzavica između Francuske i Nemačke. Posle Prvog svetskog rata vraćen je Francuskoj, da bi ga Nemci opet zauzeli tokom Drugog svetskog rata.\nTragična sudbina i dalje je pratila ovaj grad na Rajni, pa je nakon Drugog svetskog rata ponovo vraćen Francuskoj, a tokom četrdesetih godina prošlog veka postao je centar pomirenja dve države.\n– prođite kroz ulice u podnožju Cathedrale Notre-Dame, koja je bila najviša zgrada na svetu od 1647. do 1874. godine, ulicama Place du Marche auk Poisson ili Place Broglie i uživajte u bogatoj tradicionalnoj ponudi\n– U centru Grande-ile, nekoliko koraka udaljenog od božićne gužve i vreve, nalazi se kvart Saint-Etienne koji vas poziva da doživite božic´ni duh u toploj i intimnoj atmosferi, da uživate u jednostavnim trenucima tokom popodnevne posete.\n← NAUČIMO DECU PRAVIM VREDNOSTIMA: USPEŠNO ZAVRŠENA AKCIJA “SVI SMO MI DEDA MRAZ”\nINFUSION 2020: MODNI BREND “SHASH” PREDSTAVIO KOLEKCIJU INSPIRISANU JAPANSKOM FILOZOFIJOM →


Da li se može putovati u Evropu sa primljenom ruskom vakcinom? - 24vesti\nDa li se može putovati u Evropu sa primljenom ruskom vakcinom?\nImunolog i član Kriznog štaba dr Srđa Janković izjavio je danas da očekuje da neće biti problema za one koji planiraju putovanja u Evropu, a koji su primili rusku vakcinu „Sputnik V“ ili kinesku „Sinofarm“.\nPrem njegovim rečima, ruska vakcina je na putu da bude registrovana, dok za kinesku još nije predata dokumentacija.\n„Za vakcinu „Sputnjik V“ dokumentacija je predata Evropskoj agenciji za lekove. Za Sinofarm svi očekuju da će biti. Ja naravno ne mogu da govorim unapred kakvo će biti rešenje Evropske agencije za lekove“ kaže on.\n„Podatak da je Grčka uvela kovid pasoš nije tačan. Oni su otvorena zajednica i moraju da računaju na ostali deo sveta i ako uvode ograničenje, dovode u pitanje ekonomija“, kazao je epidemiolog Tiorodorović.


Medijski skandal u Americi: Čim je Tramp izustio „prevara“ – prenos je prekinut - 06.11.2020, Sputnik Srbija\nU jeku napetosti nakon predsedničkih izbora u SAD nekoliko televizija prekinulo je emitovanje direktnog prenosa obraćanja američkog predsednika Donalda Trampa u... 06.11.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, donald tramp, džo bajden, amerika, predsednički izbori u sad\nU jeku napetosti nakon predsedničkih izbora u SAD nekoliko televizija prekinulo je emitovanje direktnog prenosa obraćanja američkog predsednika Donalda Trampa u četvrtak uveče nakon što je on izjavio da je u toku prevara na predsedničkim izborima u toj zemlji.\nVoditelj noćnih vesti na televiziji En-Bi-Si Lester Holt uključio se u program nakon što je posle samo pet minuta prekinut prenos Trampove konferencije.\n„Morali smo da intervenišemo jer je predsednik izgovorio mnogo pogrešnih stvari, uključujući i to da je bilo prevare na glasanju. Njegov izborni tim nije izneo nikakve dokaze koji to potrekpljuju“, rekao je Holt gledaocima.\nEm-Es-En-Bi-Si je prva prekinula prenos konferencije iz Bele kuće i to nakon samo dva minuta, prenosi „Foks njuz“.\n„U redu, ovde smo ponovo u neobičnoj poziciji da ne samo da prekidamo predsednika Sjedinjenih Država već i ispravljamo predsednika Sjedinjenih Država“, kazao je voditelj Brajan Vilijams nakon prekida prenosa.


DEJVID MAKALISTER: Ukoliko EU ne primi Zapadni Balkan, onda će ga uzeti Rusija! | Vesti Dana\nIzvestilac EP za Srbiju Dejvid Makalister naveo da države Zapadnog Balkana treba što pre da se spreme za članstvo u EU jer bi mogle potpasti pod uticaj drugih.\nDejvid Makalister (Foto: Wikimedia)\nOn je zatražio da se zemlje regiona već sada uključe u proces odlučivanja u Uniji.\nMakalister je, u intervjuu nemačkom listu „Velt“, istakao da svih šest zemalja Zapadnog Balkana može pristupiti EU, ukoliko ispune u potpunosti zahtevne pravne, ekonomske i političke uslove.\n„EU je u interesu da ima dobre odnose sa zemljama Zapadnog Balkana. Ili ćemo da izvozimo stabilnost na Zapadni Balkan, ili će nestabilnost regiona ugroziti ostatak našeg kontinenta“, rekao je on.\nIzvestilac Evropskog parlamenta je ukazao da se radi o evropskim državama, koji su okružene članicama EU. „Te zemlje imaju dugoročnu evropsku perspektivu. Nova strategija Evropske komisije treba da ohrabri te zemlje da nastave dosledno da idu u pravcu EU i sprovode potrebne reforme“, objasnio je on.\nNaveo je da su pojedine zemlje regiona još daleko udaljene od mogućeg pristupa EU i dodao da to nije razlog da se Unija povuče sa Balkana, jer ako to učini onda će drugi doći i zauzeti njeno mesto, a delimično su već prisutni.\n„Balkan je dospeo u središte geostrateških interesa. Posmatramo već godinama rastuće aktivnosti Turske, Rusije, Kine i zalivskih zemalja. Interesi su veoma različiti, ali na kraju se uvek radi o proširenju sfere uticaja“, naglasio je nemački političar.\nUkazao je da je Rusija već izgradila svoje medijsko prisustvo u pojedinim zemljama regiona, i pokušava da kroz kampanju dezinformacije ciljano preuzme uticaj, što daje povod za zabrinutost.\nNa pitanje da li postoji rizik od aneksije određenih teritorija na Balkanu, Makalister je odgovorio da se ne radi o aneksijama, već da se moraju obazrivo pratiti rastuće aktivnosti. Na konstataciju da Moskva traži saveznike na Balkanu i da isporučuje borbene avione Srbiji, Makalister je podsetio da Beograd ima tradicionalne tesne veze sa Moskvom.\n„Istovremeno Srbija učestvuje i na NATO vežbama, učestvuje i u civilnim i vojnim operacijama EU. Tako sam video srpske sanitetske oficire u Maliju, gde su u misiji zajedno sa nemačkim vojnicima“, rekao je on.\nNa pitanje da li su dopustive isporuke oružje iz Rusije kandidatu za članstvo EU, Makalister je objasnio da zemlja koja namerava da pristupi Uniji mora postepeno da se približi zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici. „To važi i za Srbiju. Na kraju odlučuju, jednoglasno, članice EU da li kandidat ispunjava preduslove u određenim političkim oblastima“, naglasio je on.\nMakalister je, u vezi strategije Evropske komisije, rekao da se može raspravljati da li je bilo korisno govoriti o datumu pristupa, ali istovremeno ukazuje da je 2025. indikativni datum, koji se odnosi na najbolji mogući scenario. „To je politički signal ohrabrenja. Pristupanje EU zavisi pre svega od toga da li jedna zemlja ispunjava zahtevne političke, pravne i ekonomske preduslove. Odlučujuća je supstanca, ne postoji nikakav automatizam“, istakao je on.\nIsto tako je ukazao da je još dug put do članstva u EU. „Međutim već sada bi trebalo da se uzmu u obzir interesi zemalja Zapadnog Balkana u procesu odlučivanja EU. To važi, na primer, i u vezi izgradnje zajedničkog tržišta, saobraćajne infrastrukture i energetske mreže. Radi se o tome da se region veže za EU. Kada ljudi budu osetili da se napreduje korak po korak, povećava se spremnost za reforme“, uveren je Makalister.


Kako odabrati fondaciju kojoj ćete donirati novac?\nBlog Lepe vesti Kako odabrati fondaciju kojoj ćete...\nby Rosemary D'Monte, 27. јун 2014.\nŠest saveta koji će vam pomoći da odlučite kako da usmerite svoju dobrotvornu donaciju.\nŠirom sveta postoji mnogo humanitarnih organizacija koje pružaju važnu pomoć i podršku onima kojima je to preko potrebno. Svaka od tih organizacija trudi se da prikupi neophodna sredstva kako bi mogla da spovede svoju misiju, i ispuni svoje ciljeve. Donatorima je, međutim, izbor prave organizacije svojevrstan izazov koji iziskuje određeno vreme.\nEvo 6 osnovnih saveta koji mogu da pomognu potencijalnim donatorima kako odabrati fondaciju kojoj ćete donirati novac.\nOdredite svoje prioritete\nZa donatora je poželjno da prvo odredi koju misiju ili cilj u širem smislu želi da podrži, kao i da zna razloge zašto to čini. Na primer, to mogu da budu misije ili ciljevi koji se bave edukacijom, problemom siromaštva, brigom o zdravlju, tehnologijom, zaštitom životne sredine, ljudskim pravima, bezbednošću, umetnošću, sportom, ili drugim stvarima za koje je donator posebno zainteresovan i koje smatra značajnim. Većina donatora će podržati cilj koji im lično mnogo znači. Odabir nekoliko ciljeva je prihvatljiv samo ukoliko su oni međusobno usklađeni. Tako nije logično da se u isto vreme podržava razvoj tehnologije za proizvodnju fosilnih goriva i razvoj zelene tehnologije, s obzirom na to da su ove opcije suštinski kontradiktorne.\nUkoliko, na primer, donator prednost daje edukaciji, sledeći zadatak jeste da odredi koja mu je tema ili kategorija edukacije važna. Da li će to biti obrazovanje dece, tehničko obrazovanje ili visoko obrazovanje? Takođe, to može da bude i priprema za upis u srednju školu ili fakultet, ili edukacija odraslih, edukacija iz oblasti sporta i ishrane. Postoji mnogo oblasti u okviru edukacije i donator može da odabere onu koja mu najviše znači.\nIstovremeno, donatori bi trebalo da odrede stepen rasprostranjenosti onog što žele da podrže. To može da bude lokalnog, nacionalnog ili međunarodnog karaktera u okviru određene države. Na primer, ukoliko donator izabere edukaciju u širem smislu, ciljna oblast bi mogla da bude „unaprediti edukaciju devojčica u Gani“. Ukoliko donator nema prioritete, predlog je da potraži koja su to mesta kojima je u nekom trenutku najviše potrebna pomoć uz minimalna sredstva, pa to može da bude od pomoći prilikom izbora regiona ili geografskog područja za pružanje podrške.\nOdredite tip i veličinu organizacije za pružanje podrške\nU fokusu bi trebalo da budu tip i veličina organizacije koju želite da podržite. Prednost može da se da maloj lokalnoj grassroots organizaciji, koja deluje u obližnjoj lokalnoj zajednici. Takođe, možete se odlučiti za međunarodnu organizaciju većeg profila, koja je globalno prisutna. U svakom slučaju, izbor zavisi od tipa organizacije za koju kao donator mislite da će imati veći uticaj u okviru misije delovanja.\nDonator bi trebalo da se uveri da je njegova vizija u skladu sa misijom humanitarne organizacije\nPrethodni koraci će u značajnoj meri suziti listu organizacija za pružanje podrške. Sada je važno uveriti se da su misija, ciljevi i programi pojedinih organizacija u skladu sa vizijom i ciljevima donatora. Trudite se da izbegnete konfliktne ili kontradiktorne ciljeve. Ovo se posebno odnosi na velike globalne humanitarne organizacije. Na primer, ukoliko velika organizacije koja se bavi pružanjem zdravstvenih usluga ima politiku zapošljavanja koja diskriminiše žene, onda to mogu biti kontradiktorni ili konfliktni ciljevi-ukoliko donator želi da unapredi zdravstvene usluge namenjene ženama. Tako bi diskriminišuća politika organizacije bila kontradiktorna njenoj misiji u odnosu na populaciju kojoj pruža pomoć, tj. u odnosu na žene.\nRaspitajte se o liderima humanitarne organizacije\nUpoznavanje sa upravnim odborom i biografijama pojedinih rukovodilaca ili generalnog direktora omogućava donatoru da formira mišljenje o kvalitetu menadžmenta organizacije. Uloga menadžmenta je da vodi organizaciju ka ostvarenju njene misije, a jak i organizovan liderski tim stvara efikasno okruženje u okviru organizacije.\nRaspitajte se o finansijskom stanju fondacije i onome što je ostvarila u proteklom periodu\nInformacije o stvarnom učinku humanitarne organizacije mogu se pronaći na razne načine. U većini zemalja postoje zakoni i propisi za delovanje organizacija i pružanje usluga civilnom društvu. Humanitarne organizacije su dužne da državnim organima podnesu godišnji finansijski izveštaj, kao i izveštaj o svom delovanju, kao što su Ministarstvo prosvete ili Poreska uprava, u zavisnosti od prirode usluga koje pružaju. Na primer, organizacije koje se bave edukacijom dece u SAD moraju da podnesu izveštaje američkom Ministarstvu prosvete ili Saveznoj poreskoj upravi.\nMnoge organizacije shvataju značaj transparentnosti i odgovornosti. Na taj način javnosti je u većoj meri omogućeno da formira pozitivno mišljenje o njima, što takođe utiče na proširenje njihove donatorske baze na duže staze. Zato su izveštaji koje podnose državnim organima dostupni javnosti preko njihovih sajtova ili preko drugih foruma.\nU Americi, na primer, Forma 990 je naziv za poreski obrazac koji sadrži finansijske rezultate i celokupan izveštaj za prethodne dve godine. Svaka organizacija koja je oslobođena poreza kod Savezne poreske uprave mora redovno da ga popunjava (jednom godišnje). Javnost može slobodno da pristupi takvim izveštajima kako bi ocenila rezultate humanitarne organizacije.\nPostoje i organizacije koje podnose izveštaje, prikupljaju informacije od humanitarnih organizacija i procenjuju njihove rezultate, kao što su Guidestar i Charity Navigator. Donator može da dođe do korisnih informacija iz ovih finansijskih izveštaja kako bi formirao mišljenje o finansijskoj održivosti i rezultatima određene humanitarne organizacije.\nProvera verodostojnosti novinskih izveštaja o organizaciji ili njenom menadžmentu je još jedan od načina kako da se utvrdi učinak humanitarne organizacije.\nNa kraju, oslonite se na intuiciju i poslušate svoje srce\nUkoliko su svi zahtevi o misiji, ciljevima, programu, menadžmentu i finansijskom delovanju humanitarne ogranizacije u skladu sa vizijom donatora, više ništa ga ne sprečava da podrži takvu organizaciju. Međutim, ako posle svih provera i dalje postoji sumnja u legitimnost ili rezultate poslovanja organizacije, onda bi donator trebalo da posluša intuiciju i ne podrži određenu organizaciju, odnosno da eventualno izabere neku drugu koja odgovara njegovoj viziji i idealima.\nVaš poklon u okviru naše prošlogodišnje kampanje „Sezona darivanja“ ulepšao je budućnost mnoge dece u Srbiji!\nNovak Đoković fondacija učesnik okruglog stola Svetske banke „Ulaganje u rani razvoj dece“


TotalCar.rs » Šta je adaptivni tempomat i čemu služi?\nAdaptivni tempomat, asistencija pri vožnji, autonomna vožnja, brzina, Inovacije, tehnologija\nKako vozila evoluiraju, tako se upoznajemo s novim tehnološkim inovacijama, od kojih su se mnoge pre pedesetak godina činile kao naučna fantastika.\nNeki ljudi bi mogli da pomisle da se ovde radi o sistemu autonomne vožnje, ali to realno nije tako. Ipak, ova tehnologija čini važan „gradivni materijal“ u kreiranju samovozećih vozila budućnosti.\nRazličiti proizvođači su adaptivnom tempomatu nadenuli različita imena, ali ćemo se mi držati kod nas ustaljene sintagme.\nReč je o naprednom sistemu vozačke asistencije, osmišljenom u cilju podizanja bezbednosti putnika na viši nivo, i to na taj način što automobil opremljen ovom tehnologijom može samostalno, automataski da održava bezbednu distancu i prilagođava brzinu u odnosu na druga vozila.\nSistem praktično funkcioniše kao bazični tempomat, dozvoljavajući vozaču da postavi željenu brzinu koje vozilo treba da održava.\nOno što ovaj napredni sistem asistencije poseduje a klasičan tempomat ne, je sposobnost da prilagođava brzinu krstarenja u odnosu na situaciju u saobraćaju, kontrolišući kočenje i ubrzavanje.\nOvo je omogućeno uz pomoć informacija koje obezbeđuju senzori, kamere, ultrasonični senzori, radari ili LIDAR sistemi koji skeniraju saobraćaj i šalju podatke u putni računar.\nKoristeći dugmiće na volanu, vozači mogu da postave željenu distancu u odnosu na vozilo ispred, tako da će automobil usporavati i ubrzavati automatski po potrebi, u zavisnosti od ponašanja vozila koje se nalazi ispred.\nProizvođači obično koriste ovu tehnologiju unutar četiri različite kategorije: punog raspona brzine, stani/kreni situacije, potpuno automatizovane kontrole brzine i parcijalne kontrole krstarenja.\nPotonja se deaktivira kada se automobil nađe ispod izvesne brzine. Pun raspon brzine omogućava da se automobil u potpunosti zaustavi, a može se ponovo aktivirati kratkim pritiskom na papučicu gasa.\nStani/kreni verzija omogućava vozaču da zaustavi vozilo u potpunosti, da bi se ono zatim polako pokrenulo nakon otpuštanja papučice kočnice. Ova funkcija adaptivni tempomat čini odličnom ispomoći u gradskim saobraćajnim gužvama, a često je poznata kao „Traffic Jam Assist“.\nVozila s potpuno automatizovano kontrolom brzine su kompleksnija, i obično poseduju i druge ultramoderne sisteme asistencije. Ona mogu reagovati na saobraćajne znake, signalizaciju, pešake i druge prepreke na putu.\nAdaptivni tempomat se može naći u okviru šireg bezbednosnog paketa, eksponencijalno unapređujući bezbednost kada se koristi s drugim sistemima asistencije, kao što su održavanje vozila u voznoj traci, prepoznavanje saobraćajnih znakova, detekcija mrtvog ugla, sistem za zaštitu pešaka i tako dalje.\nMada sve nabrojano pruža izvesnu dozu autonomije automobilu, i dalje je neophodna budnost vozača i njegova fokusiranost na put. Mnogi sistemi asistencije imaju integrisane sisteme monitoringa koji prate budnost vozača.\nBez dileme, ova tehnologija ima za cilj da poboljša bezbednost u saobraćaju, ali i faktor komfora ne treba da bude potcenjen.\nOni koji se često nalaze „zaglavljeni“ na saobraćajem zagušenim putevima u špicevima, sigurno će znati da cene sve prednosti koje donosi adaptivni tempomat, jer definitivno smanjuje stres i redukuje umor, čineći vas fokusiranijim na put.\nNaravno, u svakom momentu morate biti budni i skoncentrisani na dešavanja u saobraćaju, a upotreba sistema o kojem je reč treba doživeti kao dodatni „zaštitni sloj“. Adaptivni tempomat i slični sistemi, nikako ne čine vozilo u potpunosti autonomnim.\nPredstavljen Genesis G80 (2017)\n„Procurele” fotke: Novi Geely SX11 SUV


Zašto se najslabija društvena mreža Google+ gasi - Trendy portal\nPočetna Tech Internet Zašto se najslabija društvena mreža Google+ gasi\nZašto se najslabija društvena mreža Google+ gasi\nDa li ste zaboravili da Google+ i dalje postoji? Ukoliko niste vrlo brzo ćete je zaboraviti. Kako je objavio Wall Street Journal, Google je pre nekoliko dana otkrio veliki problem u bezbednosti na ovoj društvenoj mreži tokom marta meseca, ali se odlučio da ne daje informacije za javnost. Sada je kompanija najavila nove mere privatnosti za svoje proizvode i zatvara ovu nedovoljno korišćenu društvenu mrežu.\nDa li je neko ukrao vaše podatke?\nPrema blogu koji je objavio SEO Team, inženjeri Google kompanije su prvo otkrili bezbednosni problem dok su radili reviziju svojih platformi pod nazivom „Project Strobe.“ Softverski problem je omogućio trećim stranama da pristupe privatnim informacijama korisnika, uključujući starost, pol, zanimanje i email adresu. Google tvrdi da je možda bilo pogođeno do 500.000 naloga i da je doko 438 aplikacija trećih strana moglo pristupiti tim podacima. Bag je omogućio licima da potencijalno pristup podacima od 2015. do marta 2018. godine, kada su inženjeri rešili ovaj problem.\nWall Street Journal je pregledao interne dokumente u Google kompanije i ustanovio da je pravno osoblje kompanije upozorilo na javno objavljivanje informacija, strahujući od povećanog nadzora od vladinih regulatora i loše reputacije kompanije. Google advokati su takođe utvrdili da kompanija nije bila zakonski obavezna da otkrije informacije o bagu. U izjavi, portparol Google kompanije je objasnio ovu odluku Wall Street Journalu i izjavio je da je kompanija procenila „da li možemo precizno identifikovati korisnike da bi ih informisali, da li je bilo bilo nekakvih dokaza o zloupotrebi i da li je bilo nekih upada programera ili korisnika“, rekao je. „Na nijedno od ovih pitanja ne možemo dati potvrdan odgovor.“ “\nKako Google tvrdi na svom blogu nema dokaza da su informacije ukradene, a nema dokaza daje bilo koji spoljni programer znao o ovom bagu. Ali, takođe priznaje da zbog toga što kompanija briše podatke o pristupu trećim licima nakon dve nedelje, Google revizori ne mogu sa sigurnošću reći na koje su korisnike uticali problemi ili koje podatke mogu ukrasti programeri.\nKao odgovor, Google će unaprediti način na koji korisnici ostavljaju svoje lozinke za dijeljenje Gmail-a, SMS-a, telefona i drugih podataka pomoću trećih lica. Korisnička verzija Google+ će se ugasiti u avgustu 2019. godine, iako Google planira da zadrži i nadogradi verziju platforme za poslovnu upotrebu.\nPrethodni članakZvezda Manchester Cityja ‘uhvaćena’ sa italijanskom manekenkom u noćnom klubu u Los Angelesu\nSledeći članakGerard Butler o životu na podmornici zbog novog filma „Hunter Killer“


Eurolitijum obustavio istraživanja u Valjevu, kaže problem je neznanje | Nova Ekonomija\nEurolitijum obustavio istraživanja u Valjevu, kaže problem je neznanje\nPosle protesta koji su organizovali građani kompanija Eurolitijum saopštila je da je obustavila svoja geološka istraživanja u okolini Valjeva, preneo je portal Valjevska posla.\nIz te kompanije su naveli da su istraživanja na prostoru Valjevo sever započeli 26. aprila na osnovu "važećeg Rešenja o odobrenju za istraživanje" kao i da su istražne radnje izvodili "u smislu dinamike i tehnički, prema Projektu koji je odobren od strane Ministarstva rudarstva i energetike".\n"S obzirom na to da su za nas najvredniji i da najviše poštujemo zdravlje i integritet naših zaposlenih, podizvođača i pripadnika lokalne zajednice, a da su prethodnih dana organizovane manje grupa građana dolazile u kontakt sa zaposlenima na terenu, kako bismo izbegli svaku, makar i najmanju nelagodnu situaciju, odlučili smo da 28. aprila istražne radnje obustavimo", piše u saopštenju.\nOcenili su da je neznanje "najveći neprijatelj i najveća prepreka, u razumevanju načina i metodologije u celom procesu istražnih radnji".\n"Na ovaj način degradirana je čitava jedna struka, rudarstva i geologije, koja je doprinela razvoju civilizacije i koja se kao i sve oblasti društva značajno unapređuje iz dana u dan", naveli su iz kompanije.\nDodali su da u timu te kompanije rade iskusni, vrsni profesionalci, kao i u timovima njenih podizvođača.\nKompanija je u svom samopštenju objasnila kako se geološka istraživanja rade na bezbedan način i kako se primenjuju metode koje omogućavaju da ne dođe do izlivanja vode iz bušotina.\nIpak, nadležni sud u Valjevu krajem prošle godine, toj kompaniji privremeno je zabranio geološka istraživanja, upravo zbog pritužbi građana koji su tvrdili da im je zagadila izvore vode u dvorištima.


Prijem u SO za barsku olimpijku u streljaštvu\nAutor:\t 15.07.2021, 15:56 Ostali sportovi\nPredsjednica Skupštine Opštine Bar mr Milena Božović upriličila je prijem za Jelenu Pantović, prvu Baranku i Crnogorku koja se na Olimpijskim igrama u Tokiju takmiči u streljaštvu, a prijemu je prisustvovala i sekretarka Sekretarijata za kulturu, sport i mlade opštine Bar mr Irina Dabović, saopšteno je iz SO Bar.\nPrema istim navodima, ovom prilikom se razgovaralo o Jeleninim počecima i dosadašnjim impresivnim rezultatima, a Pantović je istakla da je poziv da predstavlja Crnu Goru na Olimpijskim igrama posebna čast i san svakog sportiste.\n-Predsjednica SO Božović je naglasila da lokalna samouprava mora biti podrška mladim talentovanim sportistima koji su ujedno najbolji reprezenti našeg grada i države i pozvala sve sugrađane da 25. jula zajedno navijamo za Jelenu.\nSekretarijat za kulturu, sport i mlade opštine Bar, izdvojio je 1.000 eura kao podršku za pripreme i učešće naše olimpijke na najvećem svjetskom takmičenju.\nSekretarka Dabović je istakla da činjenica da opština Bar na godišnjem nivou budžetom opredjeljuje značajna sredstva, ukupno 417.000 eura za finansiranje sportskih klubova čiji je opština osnivač ili suvlasnik, kao i 78.000 eura za sufinansiranje sportskih organizacija i dodjelu godišnjih priznanja iz oblasti sporta, sama po sebi dovoljno govori o posvećenosti opštine razvoju sporta u Baru-dodaje se u saopštenju.\n-Božović i Dabović su ovom prilikom takođe simbolično uručile vaučer Jeleni Pantović koja se srdačno zahvalila opštini Bar na podršci i obećala da će nastaviti marljivo i predano da trenira, kako bi ostvarila rezultate na koje ćemo svi biti ponosni-zaključuje se u saopštenju.\nIrina Dabović Jelena Pantović Milena Božović SO Bar


18.01.2022 - 13:33 by Administrator\nPremijer Unsko-sanskog kantona Mustafa Ružnić i Sulejman Kulenović, ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva održali su, danas u Bihaću radni sastanak sa predstavnicima poljoprivrednih proizvođača u ovom kantonu.\nNa sastanku, kao i prethodnih godina, analizirana su ambijent za rad poljoprivrednika, sumirali aktivnosti resornog ministarstva u projektima podrške poljoprivrednim proizvođačima u prošloj godini te planovima za tekuću godinu.\nMinistar Kulenović i premijer Ružnić istakli su da je, sukladno programskim aktivnostima ovog saziva Vlade USK, i u 2022 godini planirano da se povećaju iznosi za podršku razvoja poljoprivrede sa ciljem povećanja konkurentnosti poljoprivrede Unsko-sanskog kantona.\n- U prošloj godini realizovano je 4,9 miliona KM kroz poticaje poljoprivrednoj proizvodnji, kroz predloženi Budžet za 2022. planirali smo sedam miliona, kazao je ministar Kulenović.\nPored ovog, u ovogodišnjem Budžetu planirano je i 750 000 KM ukupno za isplate naknada za pretrpljenu štetu u prošloj godini, te bi proizvođači mogli računati na iznos od 15% od iznosa poticaja koji su dobili.


Dudaš je doživeo peh u trci na 110 metara sa preponama kada je pao i povredio se. Ipak, uspeo je da završi trku, ali su ga sudije, prema pravilima, diskvalifikovale. Ostao je bez bodova i sa osmog mesta pao je na 26. poziciju.\nNaš desetobojac je pokušao da nadjača povredu, bio je sedmi u bacanju diska u svojoj grupi, 14. ukupno. Najduži hitac imao je u poslednoj seriji, kada je zabeležio rezultat od 43,23 metra. Posle sedam disciplina je imao 4.967 bodova, ali je tada odlučio da se povuče zbog velikih olova u nozi.\nOstaje veliki žal, jer je Dudaš beležio najbolje sezonske rezultate i imao je šansu da se bori za medalju u Londonu.\n- Ono što se desilo u subotu samo je posledica nekih stvari u sistemu koje bi trebalo da promenimo. Nažalost, bio sam u jako dobroj formi i zbog toga mi je ovo odustajanje još teže palo. Ovakve stvari se dešavaju, trka na 110 metara sa preponama i skok s motkom su za nas desetobojce “ruski rulet”, tu se uvek desi da neko otpadne. Meni se to nikad nije desilo, sve do sada, kada je možda bilo i najvažnije. Trebalo je da se nađem u onom najbitnijem finalu, možda čak i borbi za medalju, ali šta da se radi, ostaviću to za sledeći put - rekao je razočarani Dudaš.