Vučić odgovarao na pitanja građana: "Represija režima u Crnoj Gori je nepodnošljiva, budite uz vaš narod tako vam Bog pomogao" ... | WebTribune\nHome U FOKUSU Vučić odgovarao na pitanja građana: “Represija režima u Crnoj Gori je nepodnošljiva, budite uz vaš narod tako vam Bog pomogao” …\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić odgovarao je na pitanja građana koja su stigla na zvanični nalog Budućnost Srbije – Aleksandar Vučić na Fejsbuku.\nJedno od prvih pitanja bilo je u vezi sa “otimanjem srpskih svetinja u Crnoj Gori”, na koje je predsednik poslao poruku svim Srbima.\n“Mi, Srbi, izloženi smo jednoj brutalnoj kampanji i na to niko ne odgovara. Suština toga je da kad god imaju neki unutrašnji problem, Srbija je kriva. Jedan deo ljudi u našem regionu ne želi uspešnu Srbiju, to je činjenica. Sada kad u Prištini najavljuju redovan vojni rok, tužbu za genocid, da će da gone Srbe, svi ćute, a ako bi Srbi to rekli, uvek bi bili krivi. Naša politika mora da bude takva da uvek pruži podršku narodu i da niko ne pomisli da može da ukine naše svetinje. Da svima kažemo da poštujemo druge, ali da ćemo naći načina da zaštitimo naše ljude”, rekao je Vučić.\nOn je rekao da Srbija pomno prati situaciju u Crnoj Gori, sa brigom, ali i s nadom da će se ona stabilizovati i da će se sve završiti mirno, kao i da će svetinje ostati SPC, kojoj su uvek i pripadale.\nVučić je tako odgovorio na pitanja građana iz Crne Gore koje mu je upućeno preko naloga na Fejsbuku, sa potpisom “Srpsko Berane”, a koje je glasilo:\n“Pomozite da čuvamo naše svetinje u Crnoj Gori. Represija od policija i režima je nepodnošljiva, obećali ste da ćete braniti Srbe, a mi gledamo u vas kao spasenje. Pola CG vas voli kao lidera, budite uz vaš narod tako vam Bog pomogao”.\nVučić je rekao da su Srbi izloženi” perfidnoj, pokvarenoj i brutalnoj kampanji koja traje već dve ili tri decenije i šta god da se desi na prostoru bivše Jugoslavije svi okrive Srbe”.\n“Svakome je najlakše da ispod stola uvek za sve okrive Srbiju”, naveo je Vučić.\nDodaje da kada postavi pitanje predstavnicima međunarodne zajednice, kao i diplomatama zašto Srbi u CG nemaju sličan status kao Albanci u Severnoj Makedoniji, iako je Srba u CG značajno više nego Albanaca u Severnoj Makedoniji – nema odgovora.\n“Kažu to ćemo da prećutimo. Suština te perfidne politike je da kad god imaju pojedine zemlje unutrasnji problem, uvek je Srbija kriva, i uvek bi Srbija nekoda da ruši, iako Srbija nikoga nije nigde srušila, a Srbiju su rušili svi mogući”.\nVučić ističe da je suština da deo ljudi u okruženju ne želi uspeh Srbije i da Srbija ponovo postaje trn u oku zato sto je sve uspešnija.\nPredsednik kaže da je u Srbiji pre samo četiri godine imala prosečnu platu 340 evra, dok je Crna Gora ima platu od oko 500 evra, dok je sada u Srbiji i CG prosečna plata izjednačena, na oko 510 evra.\nVučić dodaje da je, sa druge strane u Srbiji dvostruko niži javni dug i da to sve govori o napretku Srbije.\nKaže da kada na KiM najavljuju redovan vojni rok niko ne reaguje, dok kada su naši ministri pokšaali to da najave da se digla buka u svetu, dok sada niko ne reaguje i kada na Kosovu najavljuju veća sredstva za vojsku i tužbe za genocid.\n“Uvek je tišina, a kada bi mi nešto rekli uvek bismo bili krivi svima. Zato naša politika mora da bude pametna, odgovorna i mudra”, poručio je Vučić.\nDodaje da, ipak, niko ne treba da pomisli da može u tišini i na bilo koji način može da ukine srpske svetinje.\nVučić navodi da naša politika treba da bude dobro ošmišljena i ne arogantna, ali da kažemo da poštujemo Crnu Goru i druge u okružneju, ali da ćemo da štitimo interese pravno, političkim i diplomatskim delovanjem, kao i da nikoga ne ugrožavamo.\nVučić dodaje da su to samo ljudi koji žele da sačuvaju svetinje i da se zato nada da će se sve u miru zavrsisti i stabilizovati i da će svetinje ostati SPC.\nVučić je poručio da sa Prištinom nema o čemu da se razgovara, ako budu nastupili sa ucenama, te da su se “grdno prevarili”, ako u Prištini misle da mogu ucenama da pobeđuju Srbiju.\nOdgovarajući na jedno od pitanja građana o čemu će da razgovara sa Prištinom, budući da je Azem Vlasi rekao da su četiri pitanja o kojima sa Beogradom nema razgovora, a to su teritorijalni integritet, granica, unutrašnje uređenje i ustavni poredak, Vučić je poručio da, ako je to tako – onda nema o čemu da se razgovara.\n“Stvarno ne znam o čemu bismo razgovarali. Da pričamo o tome kakva je Vlasijeva frizura, nisam zainteresovan, a ni Kurtijevom frizurom nisam posebno fasciniran”, rekao je Vučić.\nOn je istakao da je, ako je predlog Prištine da se ne razgovara ni o čemu suštinski, već o tome kako što brže da priznamo nezavisnost Kosova i kako da im se izvinjavamo za nešto – ta vrsta razgovora završena.\n“Ali, opet se nadam da će biti razumnijih, racionalnih ljudi koji shvataju da je važno da razgovaramo i da pokušavamo da tražimo kompromis. A, ako to ne žele, ako misle da Srbiju mogu da pobeđuju ucenama – grdno su se prevarili”, zaključio je Vučić.\nOdgovarajući na pitanja građana, Vučić je “odškrinuo” i vrata svog privatnog života pričajući i o svojoj deci.\nOdgovarajući na pitanje ima li vremena da viđa decu od velikog broja obaveza, i kako provodi vreme s njima, Vučić je rekao kako su mu deca različitog uzrasta, pa su im i interesovanja drugačija.\n„Danilo ima već 22 godine, Milica uskoro puni 18, i ona će prvi put imati mogućnost da glasa, a Vukan je nešto više od 2,5 godine. Danilo radi. Koliko sam brinuo ranije, sada sam srećan i ponosan što radi, ne lak posao, ali i što živi kao i svi drugi obični građani i što je postao pošten radnik“, rekao je Vučić.\nMilica je, dodao je predsednik, veoma uspešna i da završava srednju školu, i da on ne zna gde će dalje da se školuje.\n„Voleo bih da ide na studije ovde. Ne znam šta će da odabere. Znam da je zanimaju međunarodni odnosi, diplomatija, a na drugoj strani unutrašnji dizajn. Šta će da izabere videćemo. Vrlo je uspešna i verujem u nju mnogo“, kazao je on.\nŠto se Vukana tiče, kaže, on je blagorodno dete i uvek nasmejan i veseo.\n„Pošto sam ja uvek namrgođen i namršten, on unese radost u naš život“, rekao je on.\n“Mediji su slobodni,meni baš svi postavljaju pitanja”\nVučić je izjavio da su mediji slobodni i da je dokaz to što njemu svi postavljaju pitanja, ali da to politički protivnici obično zloupotrebljavaju i neće da priznaju da on možda ima bolji program, već izgovor nalaze u medijima.\nNa jedno od pitanja građana pristiglih za njega preko Fejsbuka – “kada će mediji postati slobodni”, Vučić je primetio da obično o tome najviše vole da govore oni koji sebe predstavljaju slobodnima, a valjda se bolje razumeju u one druge, za koje misle da su neslobodni.\n“Ja mislim da su mediji slobodni, meni baš svi postavljaju pitanja, a to ljudi obično politički koriste i zloupotrebljavaju jer ne postoji niko od političkih protivnika koji će da kaže – pa, taj Vučić ili neko drugi, rade i malo više, a malo su bolji ili su sa boljim programom izašli…. Neće, nego će ljudi da kažu da je to zbog medija ili ne znam čega”, rekao je Vučić.\n“Nemam problem sa tim. Volim kada nas, ne samo kritikuju, jer je to uvek super, ali volim kada nas napadaju, zato što to koristimo kao ‘politički aikido’ da pokažemo koliko smo toga uradili, napravili, koliko nisu u pravu… Tako da meni to nije problem”, rekao je Vučić.\nZa predsednika Aleksandra Vučića, koji je danas odgovarao na pitanja građana koja je dobio preko Fejsbuka, stiglo je skoro 4.000 pitanja.\n“Dragi narode, ljudi u Srbiji i van Srbije, hvala vam na postavljenim pitanjima. Skoro 4.000 pitanja je stiglo, trudićemo se da odgovorimo na njih u najkraćem mogućem roku”, naveo je Vučić na nalogu “Buducnost Srbije AV” na Instagramu.


Užice u projektu „Istraživanje, stavovi i namera stanovništva o preseljavanju i uticaj migracija na starenje“ - Užice Oglasna Tabla\n5 априла, 2019 0356\nDanas je u Svečanoj sali Gradske kuće predstavljen projekat „Istraživanje, stavovi i namera stanovništva o preseljavanju i uticaj migracija na starenje“ koji sprovodi beogradski Geografski fakultet u saradnji sa kabinetom ministra bez portfelja za demografiju i populacionu politiku.\nDanica Šantić vanredni profesor na Geografskom fakultetu u Beogradu i rukovodilac istraživanja na projektu je ovim povodom istakla da je Grad Užice prva od četiri lokalne samouprave učesnice projekta gde se projekat predstavlja. Osim Užica, u projektu su i grad Zrenjanin, Leskovac i Zaječar.\n„Cilj projekta je da predložimo mere lokalnim samoupravama koje će biti podržane od strane države kako bi došlo do poboljšanja kvaliteta života, pre svega u ovih četri izabrane jedinice lokalne samouprave, a kasnije i u ostalim gradovima i opštinama u Srbiji“, rekla je Šantićeva.\n„Okosnica projekta je izbor jedinica lokalne samouprave u kojima će se raditi istraživanja. Izabrali smo četiri regionalna centra, gde se nalazi kritična masa stanovništa, odnosno postoji mlado stanovništo koje se nije iselilo. Govorimo da znamo razloge i pozivamo se na ekonomske, ali smatramo da je sve više razlog odlaska bezperspektivnost.\nPlan je da se konsultujemo i da saznamo šta ljudi misle u Užicu, kako percipiraju problem migracije stanovništva, a osnovna ideja projekta je da vidimo kako država i lokalna samouprava mogu da pomognu stanovnicima odnosno mogu da odgovore na neke njihove potrebe, kako bi smanjile namere o preseljavanju ili da ne razmišljaju da se isele ili iz države ili iz opštine.\nSložili smo se da su migracije jedan od gorućih pitanja savremenog života u Srbiji, uopšte demografskog razvitka. Jako je teško doći do podataka o migracijama, prema nekim procenama migraciona statistika prati unutrašnje migracije, ali je mali broj opština u Srbiji koje beleže pozitivan migracioni bilans, Užice ima negativan migracioni bilans, više se stanovnika iseljava nego što se doseli.“- navela je Šantićeva.\nDanica Šantić je istakla i da je „migracioni trend je u porastu u svim opštinama u Srbiji. Na godišnjem nivou, prema proceni, Srbiju napusti između 15 i 40 hiljada stanovnika, ogroman je raspon i zavisi koje izvora podataka se koriste, zato što je migraciju jako teško pratiti. Prijavna i odjavna služba bi trebala da daje podatke o ljudima koje se iseljavaju, registri stanovništva nam nedostaju, zato radimo na unapređenju migracione statistike kako bi taj raspon podataka bio manji.“\n„Rezultat projekta biće Studija gde će biti predstavljeni pravi stavovi ljudi“, rekla je profesorka Šantić i dodala da je „istraživanje zamišljeno da bude terensko, koristiće se ankete, intervjui i biće angažovani studenti Geografskog fakulteta koji će ići na teren od 16. aprila i koji će razgovarati sa stanovnicima i pokušati da saznaju šta su glavni razlozi, zašto građani razmišljaju o odlasku iz svojih opština.“\nProjekat je počeo sredinom marta, prvi rezultati se očekuju do 15. juna, a u međuvremenu će biti održani i okrugli stolovi gde će biti prezentovani zaključci na osnovu terenskog rada i na kraju to će sve biti sastavni deo Studije koju će predstaviti Ministrastvo bez portfelja na sednicama Vlade.


Vlada Švedske osigurala je 4,5 miliona eura u okviru programa koji bi trebao smanjiti uticaj opasnih hemikalija, organskih zagađujućih materija koje se dugo razgrađuju u prirodi, na zdravlje ljudi.\nKako je pojašnjeno tokom današnjeg predstavljanja projekta u Sarajevu, postojane organske zagađujuće materije (POPs) su organski spojevi otporni na degradaciju u okolišu putem hemijskih, bioloških i fotolitičkih procesa.\nIzloženost POPs materijama može dovesti do ozbiljnih zdravstvenih problema, uključujući neke vrste raka, pojavu porođajnih defekata, disfunkcionalni imunološki i reproduktivni sistem, veću osjetljivost na bolesti te oštećenje centralnog i perifernog nervnog sistema.\nKako bi se doprinijelo adekvatnom rješavanju ove vrste opasnog otpada pokrenut je petogodišnji projekt “Okolinsko prihvatljivo upravljanje postojanim organskim zagađujućim materijalima (POPs) u industrijskom i sektoru upravljanja otpadom”.\nŠef Odjela za saradnju u Ambasadi Švedske u BiH Torgny Svenungsson kazao je da će BiH izgraditi potrebne kapacitete kako bi upravljala ovom vrstom otpada, ocjenjujući da se projekt bavi veoma važnim pitanjem okoliša.\nIzrazio je nadu da će u ovom petogodišnjem periodu biti osigurani bolji kapaciteti, ali i da će bh. institucije ispuniti svoje međunarodne obaveze budući da se to pitanje tiče direktno Štokholmske konvencije o postojanim organskim zagađujućim materijalima koju je BiH ratificirala 2010. godine.\nNo, dodao je, to je od izuzetne je važnosti zbog aspiracija BiH ka punopravnom članstvu u Evropskoj uniji, ali itekako će doprinijeti boljem životu građana u BiH.\nProjekt će realizirati i Razvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP) u saradnji s Ministarstvom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, Ministarstvom za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske i Federalnim ministarstvom okoliša i turizma.\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović naglasio je da projekt prilika da se uradi nešto praktično kako bi se zbrinuo opasni otpad u Tuzli te iz banjalučkog Incela te ukoliko se naprave pametni potezi, BiH ima šansu da bude zemlja bez deponija opasnog otpada.\nTokom predstavljanja programa istaknuto je da je u pitanju otpad koji nastaje u hemijskim industrijama, a ranije se zbrinjavao u postrojenjima koja su sada zabranjena Štokholmskom konvencijom.\nRečeno je i da na prostoru BiH niti u zemljama bivše Jugoslavije ne postoji postrojenje koje može uništavati ovu vrstu otpada zbog čega se on mora izvoziti u zemlje gdje postoje spalionice za ovu vrstu otpada.\nFokus projekta je prevencija uvoza, upotrebe i ispuštanja POPs-a kroz aktivnosti koje u fokusu imaju održivo upravljanje pesticidima, prelazak na okolinski prihvatljive tehnologije u industriji plastike, rad s carinicima, sanacija napuštenih industrijskih lokacija te adekvatno upravljanje opasnim otpadom.\nKupovina poslije korona virusa – Razgrabljena roba\nFrizer mađioničar: Proćelavi mladoženja došao na frizuru, pogledajte kako...


Zašto ne verujemo naučnicima? - ELEMENTARIJUM\nIstraživanje koje je sprovela Erin Njumen sa Australijskog nacionalnog univerziteta pokazuje koliko naizgled nebitni detalji utiču na to da li ćemo verovati nauci\nSve veći uticaj pseudonauke i lažnih vesti izazov su za nauku i predstavljanje relevantnih rezultata javnosti, što ponovo pokreće staro pitanje – šta navodi ljude da u nju veruju ili ne veruju.\nPsihološkinja Erin Njumen sa Australijskog nacionalnog univerziteta sprovela je istraživanje čiji su rezultati objavljeni u martu u časopisu Science Communication i pokazuju da kvalitet zvuka utiče na to da li će slušaoci verovati naučniku čiji snimak slušaju.\nErin Njumen se bavi pamćenjem, metakognicijom i lažnim sećanjima, a u svojim istraživanjima se prvenstveno fokusira na kognitivne procese koji utiču na ljudska verovanja. Kako je napisala u svojoj biografiji na sajtu Univerziteta, najviše je zanima zašto ljudi veruju da je nešto istina čak i kada nije navodeći da svakodnevno donosimo odluke šta je realnost, a šta ne, od pitanja da li smo zaključali vrata do dileme da li verovati naslovu iz novina.\nJedan od zaključaka najnovijeg istraživanja potvrđuje da se pri procenjivanju verodostojnosti informacije ljudi uglavnom oslanjaju na osećaj. Tako su u eksperimentima koje je sprovela Njumen ispitanici slušali snimke naučnika u kojima predstavljaju svoj rad, tako da je isti snimak pušten jednoj grupi u punom kvalitetu, a drugoj grupi sa znatno lošijim zvukom, pa su zatim ispitanici iz obe grupe odgovarali na nekoliko pitanja.\nU prvom eksperimentu ispitanicima su puštani snimci sa naučnih konferencija, a grupa kojoj je prikazan snimak sa lošijim kvalitetom zvuka ocenjivala je govornika kao manje inteligentnog, a njegovo istraživanje manje interesantnim i relevantnim nego što su to činili ispitanici iz grupe koja je naučnika i njegov rad ocenjivala na osnovu snimka kvalitetnijeg zvuka.\nU drugom eksperimentu ispitanici su slušali kako istaknuti naučnici razgovaraju o svom radu u poznatoj američkoj radijskoj emisiji Science Friday, a snimci su sadržali i detaljnije podatke o samim naučnicima poput njihovog imena, kvalifikacija, imena ustanove u kojoj rade. Međutim, ove informacije im nisu povećale kredibilitet pa su ih ispitanici i dalje slabije ocenjivali ukoliko je zvuk bio lošeg kvaliteta.\nEnzim koji uništava plastiku


Guardians of the Galaxy igrica sledeće godine - oradio.rs\nGlasine da Telltale Games sprema igru koja će biti zasnovana na sjajnom sci-fi filmu Guardians of the Galaxy su zvanično potvrđene.\nKako je preneo sajt play.co.rs, ovaj gejming studio je najavio da će igra Guardians of the Galaxy biti izdata u pet epizoda, kao i da će igrači menjati nekoliko likova dok putuju po univerzumu i rešavaju probleme.\nNa YouTube-u se pojavio i tizer za novu igricu, a u pitanju je poznati Telltale format sa puno dijaloga, donošenja odluka i quicktime sekvenci. Fanovi se nadaju da će igra biti obogaćena i dobrim delom odličnog soundtracka iz filma.\nGuardians of the Galaxy – The Telltale series, počeće sa prodajom 2017. godine na PC-u, konzolama i mobilnim uređajima.\nDa Telltale sprema saradnju sa Marvel zna se još od prošle godine, međutim od tada je nastao potpuni tajac i mnogi su ili mislili da će igra biti zasnovana na Avengersima ili da je projekat jednostavno stavljen na led.\nMeđutim, sada je izvesno da na naše gejmerske ekrane stiže Guardians of the Galaxy, što se sjajno poklapa sa izlaskom nastavka ovog filma, koje je zakazan za maj 2017. kao jedan od najvećih filmova koji će se naći na velikim platnima sledeće godine.\nCall of Duty serijal je napoznatiji po naslovima sa tematikom Drugog svetskog rata i to je ono što svi igrači…


Bez 15 miliona evra nema Lige šampiona\nPre deset dana FK Crvena zvezda je dobila novog predsednika - Toplicu Spasojevića, koji je izneo program „Povratak u Evropu“ i obećao da će srpskog šampiona u narednih pet godina...\nFoto-finiš slomio „hajduke“\nPosle pauze zbog reprezentativnih obaveza „crveno-beli“ su korak bliže liderskoj poziciji Meridijan Superlige...\nPo receptu iz Smedereva\nPosle dve nedelje pauze zbog reprezentativnih obaveza „crveno-beli“ pogon upalio je motore. Fudbaleri Crvene zvezde okreću se obavezama u Meridijan Superligi pošto će se danas (13) u Kuli sastati sa Hajdukom u utakmici...\nSrbija svima kost u grlu\nPosle žreba u Durbanu za kvalifikacije za Svetsko prvenstvo, koje će se održati u Južnoj Africi 2010. godine, prve reakcije...\nImao sam tremu i sa 36 godina\n„Terminator“ se definitivno vratio u srpski rukomet. Nenad Peruničić je u nedelju, posle 14 godina, ponovo obukao crveno-beli dres i sa 36 godina pokazao da će biti od velike pomoći mladom sastavu sa „Marakane“...\nAna se seli u London?\nSrpska teniserka Ana Ivanović, prema pisanju engleskog tabloida San, ozbiljno planira da promeni mesto prebivališta...\nZatvorićemo italijansku kuhinju\nČuveni srpski inat još jednom je pokazao svoje pravo lice. Vaterpolisti Partizana na startu Evrolige deklasirali su Barselonetu rezultatom 11:3 pošto je srpskom šampionu dodatni motiv bio da pokaže da je bolji od španske ekipe...\nSrpska titula neostvareni san\nLJubitelji rukometa sa nestrpljenjem žele da vide majstorije velikog asa. Nenad Peruničić se posle 14 godina vratio u srpski rukomet, pošto je posle finansijskog kraha španskog Alhesirasa potpisao ugovor sa Crvenom zvezdom...\nJuriš na titulu šampiona!\nNova sezona, stare ambicije... Vaterpolisti Partizana u nastupajućoj Evroligi pokušaće da stignu do sedme evropske titule...\nVaterpolisti Partizana sutra protiv Barselonete počinju novi pohod ka osvajanju sedme evropske titule. „Crno-beli“ sa Banjice...\nPredsednik FSS Zvezdan Terzić ne krije da je za ostanak Havijera Klementea na klupi „orlova“, ali i da bi pristao da promeni mišljenje u slučaju da ga članovi Izvršnog odbora argumentovano ubede. Za početak...\nU Evropi pre Srbije\nToplica Spasojević izabran je sinoć za predsednika Crvene zvezde na Izbornoj Skupštini koja mu je poverila petogodišnji mandat...\nSpreman za olimpijsku medalju\nSrpski sport dobio je još jednog kandidata za osvajanje olimpijske medalje. Plivač Milorad Čavić na Svetskom kupu u Berlinu...


Protest građevinara – Semendria\n12. april 2013. DRUŠTVO – Oko 200 građevinara završilo je protest ispred Vlade najavljujući da će za mesec dana organizovati generalni štrajk širom Srbije ukoliko vlada ne preduzme mere.\nPredstavnici građevinara su ponovo predali zahteve Vladi Srbije i zatražili hitnu sednicu vlade na kojoj će početi da se raspravlja o problemima u građevinarstvu koje u jako teškom položaju.\nU periodu od 12.00 do 13.00 sati oko 25.000 građevinara je održalo štrajk širom zemlje, a istovremeno su održane protestne šetnje u Beogradu, od Trga Nikole Pašića do zgrade Vlade Srbije, kao i u Valjevu, Smederevu i Kruševcu.\nOn je naglasio da u Srbiji postoji “armija siromašnih i obespravljenih nasuprot malobrojne skupine bogatih”, i da će “sledeći put, ako budu morali da dođu u Beograd, doći ispred vlade u većem broju”.\n“Bićemo masovniji i borbeniji”, poručio je Vuković.\nOn je rekao da će građevinari, ako vlada ne ispuni njihove zahteve, “štrajkovati koliko je potrebno i koristiti različite metode protesta, jer više ne mogu da čekaju, a zbog toga što su opljačakani, bedni i građani drugog reda”.\nPrema njegovim rečima, “bolna tranzicija srpske privrede previše dugo traje i sve je više nezaposlenih, zbog čega se, između ostalog, dešavaju porodične tragedije”.\n“Ministar Ilić smatra da smo apsolutno u pravu, da su naši zahtevi apsolutno opravdani vezano za poziciju građevinarstva. Ne smatra da je jedini odgovoran i da treba da tražimo samo njegovu odgovornost. Vodili smo razgovore u smislu realizacije naših osnovnih zahteva, a to je pre svega hitna sednica vlade na kojoj će se utvrditi kratkoročne mere za oporavak građevinarstva i punu uposlenost domaćih preduzeća pre svega na srpskom tržištu i doneti određeni niz mera koji će omogućiti lakše poslovanje“, kaže Vuković.\n“Zahtevi građevinara Srbije su potpuno opravdani i tačno je da je ta grana privrede u krizi već godinama”, istakao je Ilić.\nOn je rekao da država mnogo duguje građevinarima i putarima, napominjući da samo Ministarstvo građevine trenutno ne duguje nijedan dinar.\nGrađevinari traže da se hitno izradi strategija razvoja građevinarstva i dugoročni plan podsticaja građevinske proizvodnje.\nUkoliko u roku od 30 dana od štrajka upozorenja država ne počne da realizuje zahteve i mere za pomoć građevinarstvu, sindikat je najavio da će organizovati generalni štrajk.\nVuković je ranije na konferenciji za novinare upozorio da je građevinarstvo u 2012. imalo pad od 25,7 odsto i da je proizvodnja cementa pala za 15 odsto, kao i da se taj trend nastavlja i u ovoj godini.\nOn je rekao da je zaposlenost pala na kritičnih 72.000 formalno zaposlenih radnika u građevinarstvu, kao i da se povećavao broj zaposlenih u “sivoj zoni” na više od 40 odsto, odnosno da je oko 30.000 radnika angažovano na “na crno”.\nGrađevinari, prema njegovim rečima, imaju zaradu za 10.000 dinara nižu od prosečne u Srbiji, po čemu je građevinarstvo na 15. mestu od 19 rangiranih delatnosti.\nOn je kazao da je država trenutno dužna građevinarima između 600 miliona i milijardu evra i da su građevinske firme morale da se zadužuju pod veoma visokim kamatama, zbog čega je sada veliki broj njih pred stečajem.\nSindikat, takođe, traži iste uslove na tenderima za domaća i strana preduzeća. Pored toga, srpski građevinci traže da se, u slučajevima kada strane kompanije dobiju poslove koje finansiraju inostrani kreditori najmanje, 49 odsto ugovorenih radova poveri domaćim firmama, traže pomoć prilikom nastupa u inostranstvu, naplatu PDV-a tek po naplaćenim realizacijama, a ne kao sada unapred, kao i redovnu isplatu zarada i drugo.\n« Lidl kupio zemljište za supermarket\nSigurna kuća – značajan segment socijalne zaštite »


AMERIČKA PRIVREDNA KOMORA U CG: Neophodno povećati kontrolu u domenu poštovanja zakonske regulative, imajući u vidu izraženost sive ekonomije. Fer poslovno okruženje je jedino prihvatljivo za investitore\nFer i transparentno poslovno okruženje jedino je prihvatljivo rješenje za strane investitore, zbog čega je neophodno povećati kontrolu u domenu poštovanja zakonske regulative, imajući u vidu izraženost sive ekonomije, ocijenila je predsjednik Američke privredne komore u Crnoj Gori (AmCham) Katarina Bulatović.\nKako je navela, siva ekonomija je i dalje izražena i pored činjenice što je evidentan napredak u sprovođenju mjera na njenom suzbijanju.\n"Razmjere sivog tržišta su značajne, a budžet Crne Gore trpi zbog nenaplaćenih obaveza. Rješavanje ovog problema trebalo bi da bude jedan od ključnih prioriteta crnogorske Vlade u ovoj godini. Transparentno poslovno okruženje, u kome se ne toleriše nelojalna konkurencija jedino je prihvatljivo rješenje za strane investitore", rekla je Bulatović.\nTakođe, bitan izazov koji bi trebalo riješiti je, kako je navela, fleksibilnost radnog zakonodavstva. AmCham je usaglasila svoje stavove sa ostalim poslovnim udruženjima i očekuje da će novi zakon o radu biti znatno stimulativniji, kako za poslodavce tako i za zaposlene.\nGovoreći o sektorima koji su pokretači ekonomskog rasta, Bulatović navodi da u AmCham-u smatraju da su najinteresantniji sektori za ulaganje u Crnoj Gori turizam, energetski sektor, nekretnine i poljoprivreda.\n"Vjerujemo da su ove privredne grane bogate mogućnostima za razvoj i ulaganja, kao i da mogu doprinijeti ekonomskom rastu. Takođe, potrebno je obezbijediti dodatne stimulanse za razvoj preduzetništva i malih i srednjih preduzeća, koji bi trebalo da budu nosioci ekonomskog razvoja", ocijenila je Bulatović.\nOdgovarajući na pitanje da li je poslovno okruženje atraktivno za strane investitore, ona podsjeća da privatni sektor u Crnoj Gori aktivno radi na unaprijeđenju poslovnog ambijenta, a napredak je evidentiran i u Doing Business izvještaju Svjetske banke (SB) za prošlu godinu.\n"Stabilnost i sigurnost investicije su od ključnog značaja kako bi Crna Gora bila konkurentna u regionalnoj trci za privlačenje stranog kapitala", dodala je Bulatović.\nPrema njenim riječima, nedovoljno stručan kadar na tržištu rada i nedovoljna transparentnost u donošenju regulative su značajni faktori koji, prema mišljenju članica AmCham, utiču na ukupnu percepciju Crne Gore kod stranih investitora.\n"Potrebno je raditi na usaglašavanju propisa na nacionalnom i lokalnom nivou, jer često u praksi imamo slučaj da opštine različito tumače iste zakone. Važan faktor koji utiče na strane investicije su i troškovi komunalnog opremanja zemljišta, i očekujemo da će u narednom periodu to pitanje biti riješeno u smislu ukidanja komunalnih naknada", precizirala je Bulatović.\nJoš jedno pitanje je, kako je navela, i važnost praćenja globalnih trendova u razvoju IT industrije, u smislu cloud servisa i prenošenja podataka van granica države, takozvane cross border data transfer.\n"Ovdje veličina crnogorskog tržišta upravo ide u prilog tezi da možemo biti fleksibilni i brzo usvajati i pratiti globalne trendove u ovoj industriji. Ažurirani zakoni bi značajno doprinijeli olakšavanju poslovanja u industriji čija je važnost na globalnom nivou neupitna", navela je Bulatović.\nPrema njenim tvrdnjama, ekonomska situacija u Crnoj Gori je znatno poboljšana u prošloj godini, ako se uporedi sa usporenim rastom od 1,8 odsto u 2014. godini, o čemu govori i prognozirana realna stopa rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 4,3 odsto.\n"Prema podacima koje je objavilo Ministarstvo finansija vidimo da je ekonomski rast uslijedio zbog intenziviranja aktivnosti u građevinskom sektoru, industrijskoj proizvodnji i turizmu. Crnogorska ekonomija je vrlo zavisna od uticaja stranih direktnih investicija tako da je rast neto priliva stranih investicija u perodu od januara do septembra prošle godine sigurno doprinio ukupnom poboljšanju ekonomske situacije. Naravno, veliki izazov predstoji Vladi Crne Gore u pripremi sanacionog plana za konsolidaciju javnog duga koji će preći Mastrihtski kriterijum, kao i smanjenju poreskog duga", objasnila je Bulatović.\nZnačajan fokus komore je stavljen na aktivnosti edukacije članova, kroz organizaciju četiri radionice i predavanja na temu razvoja porodičnog biznisa, content i digitalnog marketinga, kao i usavršavanja poslovnih vještina.\n"Posebno smo zadovoljni aktivnostima na polju društvene odgovornosti. Tradicionalno, uspješno je završena peta godina Programa stažiranja za studente na završnoj godini studija. U toku prošle godine ukupno 18 studenata je obavilo tromjesečnu praksu u deset kompanija članica AmCham Montenegro. Takođe će u aprilu krenuti novi ciklus ovog Programa, a prvi put će biti obezbijeđene pozicije za osobe sa invaliditetom", najavila je Bulatović.


Novi Sad prestonica kulture\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Novi Sad prestonica kulture\nčetvrtak, 30 april 2015 17:14\nNovi Sad je definitivno na dobrom putu da postane jedna od značajnijih turističkih destinacija na karti Evrope. U prilog tome govore i činjenice da u poslednje vreme Novi Sad dobija značajna priznanja na nacionalnom, regionalnom i evropskom nivou.\nPored toga što je Novi Sad već prepoznatljiv kao grad festivala i što je Exit festival proglašen Najboljim evropskim festivalom, Novi Sad je jedan od najznačajnihjih gradova u kome se realizuju omladinski projekti u Srbiji, koji se u širem regionu ističe kao pozitivan primer omladisnkog aktivizma i implemetacije omladinske politke.\nDefinitivna potvrda za to stigla je iz Brisela, kada je Evropski forum mladih objavio da je Novi Sad ušao u top pet gradova od ukupno 20 koji su se kandidovali za Evropsku prestonicu mladih 2018. godine. Kandidaturu za ovu titulu je podneo Grad Novi Sad, uz saradnju sa Ministarstvom omladine i sporta, Pokrajinskim sekretarijatom za sport i omladinu, Krovnom organizacijom mladih Srbije, Nacionalnom asocijacijom praktičara/ki omladinskog rada i uz podršku omladinskih organizacija u Novom Sadu i Turističke Organizacije Grada Novog Sada, a na inicijativu Exit fondacije. Takođe,značajan za razvoj omladinskog turizma je i Sajam omladinskog turizma - Youth Fair, koji će se ove godine održati po četvrti put, neposredno pred Exit festival, u organizaciji Turističke organizacije Grada Novog Sada, Prirodno-matematičkog fakulteta (Departman za geografiju, turizam i hotelijerstvo) i Exit –a.\nDa je Novi Sad i “prestonica mode” govori nam nedavno održan internacionalni festival mode i dizajna Serbia Fashion Week, koji je za samo dve godine svog postojanja uspeo da postane najveći i najozbiljniji projekat iz oblasti mode i tekstilne industrije u našoj zemlji.\nO tome govore i brojke: u toku šest dana modne smotre, ukupan broj posetilaca premašio je očekivanja organizatora jer je više od 22.000 ljudi pogledalo revije domaćih i inostranih dizajnera u Kongresnom centru Novosadskog sajma. Održano je 40 modnih revija, a svoje kolekcije izložilo je više od 50 dizajnera.\nSerbia Fashion Week ima za svoj primarni cilj da doprinese razvoju kulture i privrede u našoj zemlji, potencirajući povezivanje domaće modne industrije sa vodećim tržištima u Evropi i svetu, a da Novi Sad i Srbiju postavi na mapu svetskih kulturnih, turističkih i privrednih centara. Značajno je pomenuti i da je tokom trajanja manifestacije veliki broj hotela bio rezervisan, a da su taksi udruženja, ugostitelji, trgovci nedelju mode osetili kao posebnu, zbog velikog broja inostranih i domaćih gostiju. Internacionalni festival mode i dizajna SFW je kako kulturno, tako i turistički i privredno, na odličan način promovisao Novi Sad.\nNa kraju, ali ne i najmanje bitno, Novi Sad je i veoma ozbiljan kandidat za Evropsku prestonicu kulture 2021. godine, te se ponosom može zaključiti da u narednom periodu možemo očekivati da će sva ova priznanja i planovi za razvoj svih segmenata turističke privrede uroditi plodom i značajno unaprediti turizam kao privrednu granu Novog Sada, a samim tim i povećati broj turista u našem gradu.\nStatisitka je već na našoj strani, jer prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u prva tri meseca 2015. godine i broj noćenja i broj turista u porastu. Posebno se ističe mesec mart po broju turista, kada je porast broja turista u odnosu na 2014. godinu iznosio 9,4%.


Ajzenhamer: Pojačan uticaj Ankare na Zapadni Balkan\nBeta 23. juna 2018. 09:50\nPosle nekoliko iscrpljujućih godina bavljenja sirijskim konfliktom, kompleksnom situacijom u Iraku i sopstvenom nacionalnom bezbednošću, pažnja Turske ponovo je usmerena na Balkan.\nOsim što ovaj region zvanična Ankara tradicionalno smatra svojom sferom uticaja, angažovanje Turske usmereno je na slabljenja pozicije EU i umanjenje uticaja Brisela i Vašingtona na prostoru Balkana.\nTursko državno rukovodstvo uči na svojim greškama i nastoji da napravi otklon od predjašnje politike uplitanja u unutrašnje poslove balkanskih država, rekao je za agenciju Beta Vladimir Ajzenhamer sa Fakulteta bezbednosti Univerziteta u Beogradu komentarišući stavove specijalnog savetnika predsednika Turske Ibrahima Kalina o politici prema Balkanu, objavljene u u autorskom tekstu za Dejli Sabah.\n„Takva politika je u velikoj meri doprinela padu turskog uticaja na Zapadnom Balkanu u nekoliko proteklih godina, naročito neuspehu tzv. trilaterale koja je trebalo da politički približi Sarajevo, Beograd i Ankaru. Ovaj format saradnje izgubio je svoj zamajac upravo usled turskog ‘preporučivanja’ za ulogu posrednika u pokušaju izmirivanja zavadjenih islamskih zajednica u Srbiji 2011. i Erdoganovih neodmerenih izjava o ‘turskom’ Kosovu izgovorenih u Prizrenu dve godine kasnije“, naveo je on.\nAjzenhamer kaže da je „važan otklon“ od ovakve politike načinio lično Erdogan kada je prošle godine, u pratnji predsednika Aleksandra Vučića, posetio Novi Pazar.\n„Tada je, obraćajući se okupljenim gradjanima Pazara, mahom Bošnjacima, jasno apostrofirao važnost Beograda za stabilnost i prosperitet Sandžaka. Drugim rečima, Ankara sad pokušava da sebe predstavi prvenstveno kao ekonomskog partnera čiji će regionalni projekti i ulaganja ojačati perspektive za mirnu koegzistenciju balkanskih naroda, pre svih Srba, Bošnjaka i Albanaca“, naveo je on.\nAjzenhmer je ocenio da Kalinov tekst u sebi sadrži i odredjene kontradiktornosti.\n„Uprkos stavu da rešavanja balkanskih problema treba prepustiti balkanskim narodima, autor insistira na tome da turski napori da Kosovo postane medjunarodno priznata država, pomažu mirovne napore u regionu. U pitanju su dva oprečna stava, koja jedan drugi potiru“, rekao je on.\nAjzenhamer smatra da je „već opšte mesto“ da je Balkan jedan od regiona koje zvanična Ankara posmatra kao svoju sferu uticaja, ali primećuje da su „od početka Arapskog proleća, turbulentna dešavanja u njenom najneposrednijem okruženju, navela turske političke elite da se fokusiraju prevashodno na bliskoistočna previranja“.\n„Posle nekoliko iscrpljujućih godina bavljenja sirijskim konfliktom, kompleksnom situacijom u Iraku i sopstvenom nacionalnom bezbednošću (pre svega, neutralisanjem terorističkih pretnji sa ‘kurdskim’ ili ISIL-ovim predznakom), pažnja ove države ponovo je usmerena na Balkan“, dodao je on.\n„Intenziviranje saradnje Beograd-Ankara, najava izgradnje autoputa Beograd-Sarajevo, odabir sarajevske Zetre za Erdoganov grandiozni ‘evropski’ predizborni miting, neskrivena podrška turskog predsednika Izetbegovićevoj SDA pred predstojeće izbore u BiH – sve to ukazuju da Kalinov tekst ne čine prazne reči. Reč je o svojevrsnoj proklamaciji turskog povratka na Balkan“, kaže Ajzenhamer.\nNa pitanje kao se uklapaju interesi EU, SAD i Rusije sa interesima Turske na Balkanu, odgovorio je da je Balkan „geopolitičko čvorište, raskrsnica na kojoj se tradicionalno ukrštaju interesi zapadnih sila, Rusije i Turske“.\n„Tako je bilo u doba Dizraelija i Bizmarka, tako je i danas u vreme Putina, Trampa i Erdogana. Interesi velikih i regionalnih sila bili su i ostali glavna determinanta koja odredjuje sva druga politička dešavanja na ovim prostorima“, dodao je on.\n„Ti interesi se nekada medjusobno poklapaju, nekada su medjusobno sukobljeni. Tokom 90-ih godina, primera radi, rat u BiH je bio zajednički imenitelj koji je približio stavove Turske i stavove zapadnih država. Slično je bilo u tokom prve decenije ovog veka, kada su SAD smatrale da Turskoj treba dopustiti veći uticaj na Balkanu, jer ona, kao nosilac ‘mekog’ hanefijskog islama, može poslužiti kao instrument za suzbijanje radikalnih islamističkih pokreta u BiH, Albaniji i na Kosovu“, naveo je on.\n„Danas je situacija bitno izmenjena. U svom odmeravanju snaga sa Briselom Ankara nastoji da područje Zapadnog Balkana što više uvuče u svoju sferu uticaja. Erdoganov cilj je oslabiti zaleđe EU, i sa njenih oboda pojačati pritisak na Brisel. Upravo je to ono što se dogodilo na nedavnom Erdoganovom mitingu u sarajevskoj Zetri. Erdoganov poziv ‘evropskim’ Turcima da uzimaju dvojna državljanstva, i da uzmu aktivno učešće u političkom životu Nemačke, Francuske, Austrije i drugih zapadnoevropskih država, lansiran je na ovom mitingu kao projektil koji cilja EU“, rekao je Ajzenhmer.\nTurski predsednik, prema njegovim rečima, sada pokušava da kazni Brisel zbog izrazito antiturske politike vođene u proteklih nekoliko godina, i Zapadni Balkan je instrument takve „osvetničke“ politike, pa Ankara i Moskva na ovim prostorima sada imaju istovetan geopolitički cilj – slabljenje EU i umanjenje uticaja Brisela i Vašingtona na prostoru Balkana.\nAjzenhamer smatra da u izjavi Kalina da ljudi u Turskoj „ne osećaju kao udaljena mesta“ Sarajevo, Mostar, Prištinu, Skoplje I Novi Pazar nema ničeg spornog, „pre svega zato što je dijaspora sa naših prostora u Turskoj veoma brojna, i što ti ljudi nostalgično neguju uspomenu na gradove i sela iz kojih su potekli. Ti ljudi takođe glasaju na turskim izborima, te ovu izjavu treba posmatrati i u kontekstu izborne kampanje i udvaranja biračkom telu“.\nKomentarišući Kalinovu ocenu da je „Balkan ušao u islamski svet“ on je rekao da se taj tekst „najslikovitije može opisati parafrazirajući srpski prevod čuvenog Remarkovog naslova – na Istoku ništa novo“.\n„Naime, autorski tekst koji je Erdoganov specijalni savetnik objavio u listu Dejli Sabah u svojoj suštini nije ništa drugo do parafraza spoljnopolitičkog ‘učenja’ njegovog prethodnika – nekadašnjeg Erdoganovog savetnika, potom ministra spoljnih poslova i premijera ‘kratkog veka’ – Ahmeta Davutoglua“, rekao je on.\n„Vidjenje Balkana kao dela islamskog sveta, i insistiranje na osmanskom nasledju kao kohezivnom faktoru koji treba iskoristiti kao kamen temeljac za izgradnju održivog mira i prosperiteta na prostoru Balkana, takođe je već često rabljena spoljnopolitička mantra Ankare. Ova, jednostrano idealizovana slika osmanske vladavine na prostoru Balkanskog poluostrva, već duže vreme je popularna među islamistički i nacionalitički orijentisanim turskim intelektualcima, a svoje najpotpunije akademsko i doktrinarno ubličenje doživela je u Davutogluovom kapitalnom geopolitičkom delu ‘Strategijska dubina'“, rekao je Ajzenhamer.\n„Danas, devet godina nakon što je Davutoglu, u svom govoru na otvaranju skupa ‘Osmansko nasledje i muslimanske zajednice Balkana’ u Sarajevu, predstavio ovdašnjoj javnosti svoju viziju o vraćanju osmanskog sjaja Balkanu, Kalin u Dejli Sabahu iznova prezentuje, istina pomalo ušminkanu i doteranu, istovetnu ideju o potrebi da se ‘Pax osmanica’ obnovi na ovim prostorima“, dodao je on.\nKomengtarišući izjavu turskog ministra inostrnih poslova Mevluta Čavušoglua da je Erdiogan „jedina nada za Ummah“ (Uma, termin koji označava zajendicu svih muslimana sveta), Ajzenhamer je rekao da takve izjave nisu novost i da „od dolaska AKP na vlast, Republika Turska nastoji da se nametne kao lider muslimanskog sveta. Ta ambicija je kasnije dopunjena kultom ličnosti izgrađenim oko Erdogana, koga jedan deo muslimana širom sveta zaista doživljava kao najvećeg živog muslimanskog lidera“.\n„Primera radi, njegova popularnost široma arapskog sveta bila je, u periodu pred sam početak Arapskog proleća, na zavidnom nivou. Naročito u Egiptu… Sada je situacija znatno drugačija, Turska se od strane mnogih arapskih država doživljava kao konkurent u bori za liderstvo nad Umom. Na sličan način Tursku posmatraju i Iranci, iako ih trenutne spoljnopolitičke okolnosti guraju u delimičan savez sa Ankarom. Istina je da su za Tursku najviše i najemotivnije vezani balkanski muslimani, koji u njoj vide kolevku svog identiteta, a u Erdoganu oca koji danonoćno bdi nad njihovom sudbinom“, rekao je on.


NOVI ZAKON - Zbogom pečatu, dobar dan obaveznoj email adresi\nNOVI ZAKON – Zbogom pečatu, dobar dan obaveznoj email adresi\nVeć nekoliko godina traje proces ukidanja obaveznog korišćenja pečata. I pored svih napora na brojnim mestima mogli smo da čujemo “A gde je pečat?” tamo gde mu po zakonskim propisima ipak nije mesto.\nJoš 2012. godine kada je Zakon o privrednim društvima stupio na snagu, u članu 4. stav 2. pisalo je:\nI pored činjenice da je stupanjem na snagu Zakona o privrednim društvima 2012. godine pečat prestao da bude obavezna stavka, pojedine institucije i dalje su koristile ili zahtevale pečat pozivajući se na podzakonske akte, a pre svega na član 60. Pravilnika o poštanskim uslugama koji propisuje upotrebu pečata. Na taj način, brojna privredna društva i preduzetnici našli su se u specifičnoj apsurdnoj situaciji gde su se umesto zakona, poštovali podzakonski akti.\nUkidanje obavezne primene pečata u poslovanju\nU martu 2018. godine Vlada Srbije je usvojila Akcioni plan za ukidanje obavezne primene pečata u poslovanju koji je predviđao izmene 176 propisa i 51 obrasaca u kojima pečat na ovaj ili onaj način i dalje živi. Osnovni cilj predložene reforme jeste eliminisanje nepotrebnih administrativnih troškova, ali i olakšanje poslovanja privrede.\n“Organima državne uprave, organizacijama sa javnim ovlašćenjima i javnim preduzećima, čiji je osnivač Republika Srbija, naloženo je da u roku od 30 dana izmene sopstvene interne akte i obrasce koji propisuju obaveznu primenu pečata u poslovanju.”\nPrvi rezultat ovog akcionog plana dogodio se krajem maja ove godine kada je Vlada Republike Srbije poslala Skupštini nacrt izmena i dopuna Zakona o privrednim društvima koje je Narodna skupština i usvojila 08. juna 2018. godine.\nOvim zakonom propisano je da se privrednom društvu ne može uvesti obaveza upotrebe pečata u poslovnim pismima i drugoj poslovnoj dokumentaciji. Preciznije, u članu 160. propisano je da:\nZakon izmenama i dopunama zakona o privrednim društvima počeće da se primenjuje 1. oktobra 2018. godine. Tekst zakona možete pročitati ovde.\nDa li će početkom primene ovog zakona pečat i zvanično otići u istoriju, ostaje nam da vidimo u narednim mesecima.\nObavezna email adresa registrovana u APR-u\nJedna od novina koju je ovaj zakon doneo jeste i član 158. koji navodi sledeće:\nPostojeća privredna društva, preduzetnici, predstavništva i ogranci stranih privrednih društava koji nemaju registrovanu adresu za prijem elektronske pošte dužni su da registruju tu adresu u roku od godinu dana od početka primene ovog zakona.\nDakle, privredno društvo u obavezi je da poseduje validnu email adresu, navedenu i dostupnu u registru Agencije za privredne registre. Adresa za prijem elektronske pošte mora biti registrovana najkasnije do 1. oktobra 2019. godine.\nKako registrovati email adresu u APR-u\nUkoliko ne želite da čekate početak primene ovog Zakona, svoju poslovnu email adresu možete registrovati u Agenciji za privredne registre i pre 1. oktobra 2018. godine i to dostavljanjem sledećih obrazaca:\nRegistraciona prijava promene podataka obavezni podaci\nDodatak 31 – Elektronska pošta/Internet adresa/Kontakt podaci\nLink ka preuzimanju obrazaca nalazi se ovde.\nPopunjene obrasce je neophodno dostaviti lično ili putem pošte na adresu sedišta APR, u Beogradu, ulica Brankova br. 5. Rok za obradu zahteva je 5 dana od dana prijema zahteva u APR-u.\nO značaju poslovne email komunikacije već je bilo reči na našem blogu, kao i tome zbog čega je poželjno da email koji koristite u svom poslovanju bude na vašem domenu i kako poslovna email adresa na nekom od besplatnih servisa poput Gmaila, Yahoo i ostalih može uticati na vašu reputaciju u očima krajnjih posetilaca.\nPrednosti posedovanja poslovne email adrese su mnogostruke, ali možemo izdvojiti najbitnije:\nPouzdanost i kredibilitet\nBolja organizacija tima\nKako do poslovne email adrese na svom domenu?\nU zavisnosti od potreba i veličine poslovanja do email adrese na svom domenu, poput [email protected], možete doći kroz zakup shared hosting paketa koji u okviru svojih funkcionalnosti pruža mogućnost kreiranja email naloga koji u svom nazivu sadrže ime domena. Ovo e-mail rešenje zadovoljiće potrebe za e-mailom kod preduzetnika i malih firmi, međutim, iz razloga bezbednosti i preformansi nije preporučljiv za firme sa većim brojem zaposlenih ili one kompanije u kojima je protok e-mail poruka na dnevnom nivou veći. O shared hostingu kao email rešenju takođe je bilo reči na našem blogu.\nEmail je u današnje vreme značajan šraf u poslovanju svake firme, ne samo kao sredstvo komunikacije, već je postao i nezamenljiv deo značajnih poslovnih procesa. Danas je, pored shared hostinga, poslovni email dostupan i u sklopu posebnog hosting rešenja za email namenjenog svim onim korisnicima kojima je email komunikacija od suštinske važnosti za svakodnevno funkcionisanje biznisa i kojima je maksimalna dostupnost i bezbednost poslovnih email naloga prioritet.\nNiste sigurni koje email rešenje bi najviše odgovaralo vašem poslovanju? Pročitajte naš tekst “Kako da pametno odaberete email rešenje za svoj biznis” u kojem smo detaljno opisali moguća email rešenja, kao i njihove prednosti i nedostatke.\ne-mail hostingpecatposlovni e-mailzakon o privrednim drustvima\nPingback: Elektronska registracije preduzetnika u APR-u – Mint Hosting


Aleksandar Šešelj: Srbija da povuče odluku o pridruživanju sankcijama EU protiv Belorusije\nBeta 23. decembra 2021. 13:45\nSrpska radikalna stranka (SRS) pozvala je danas vlast u Srbiji da povuče odluku o pridruživanju sankcijama koje je EU uvela Belorusiji i da uputi izvinjenje toj državi.\nZamenik predsednika SRS Aleksandar Šešelj rekao je na konferenciji za novinare da SRS „poziva režim u Srbiji da hitno povuče odluku o pridruživanju sankcijama Belorusiji koje je nametnula EU“.\n„EU je nametnula već peti paket sankcija za Belorusiju a Srbija se nažalost priključila toj poltičkoj odluci“, rekao je Šešelj.\nPrema njegovim rečima, to je još jedan pokazatelj da zbog iluzije članstva u EU, Brisel primorava Srbiju da pokvari tradicionalno dobre i bratske odnose sa prijateljskim zemljama.\nŠešelj je ocenio da Srbija, time što se priključila sankcijama koje je EU uvela Belorusiji, neće naneti nikakvu štetu toj državi, ali će, kako je rekao, sebi naneti izuzetno veliku sramotu.\n„Imajući u vidu da je predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko jedini svetski državnik koji je podržao Srbiju za vreme agresije NATO, koji je tada posetio Beograd, svakako da ni beloruski narod a ni Lukašenko nisu zaslužili ovaku politiku Srbije“, rekao je on.\nUpitao je kada je Belorusija učinila i Srbiji bilo šta loše.\nOn je ocenio da je Srbija, priključenjem sankcijama EU, pokazala jedan stav koji menja i kvari prijateljske i bratske odnose dve države.\n„Taj potez nije u našem nacionalnom interesu i to treba hitno povući, pogotovo što će se na putu evropskih integracija od Srbije očekivati da svoju spoljnu politiku u potpunosti prilagodi EU, a to podrazumeva i sankcije protiv Rusije“, rekao je Šešelj.\nPrema njegovim rečima, to je nešto što je potpuno neprihvatljivo, a sramnu odluku treba što pre povući i uputiti izvinjenje Belorusiji.


11 Jan 2021, 10:05 Beograd SATTV Elena Marjanović\n"Jedno takvo vozilo kada imamo u saobraćajnom toku može da izazove velike probleme i da napravi velike zastoje, a onda i da neki vozači koji izgube vreme na taj način pokušaju da nadonade vreme i sve to sa sobom stvara mogućnost za nezgode", dodaje Pešić. Kada je reč o vožnji u zimskim uslovima, ističe da su na prvom mestu zimske gume. "Naš apel vozačima je da koriste zimske pneumatike, bez obzira što Zakon o bezbednosti saobraćaja dozvoljava i penumatike za sve četiri sezone. Zimski pneumatici na sva četiri točka, a posebno ovo važi ako idemo na destinacije gde su niže temperatiure, gde je moguća pojava snega", navodi Pešić. Objasnio je da su zimske gume važne ne samo kada je na kolovozu sneg, već i pri niskim temperaturama. "Letnji pneumatici već ispod 7 stepeni gube svoja svojstva, postaju plastičniji i samim tim put kočenja sa letnjim pneumaticima je znatno duži nego sa zimskim", objašnjava Pešić.\nNaveo je rezultate jednog istraživanja, sa zimskim pneumaticima i dubini šare od osam milimetara pri 50 kilometara na čas potrebno nam je oko 30 metara da se zaustavimo, a ako imamo letnje duplo je veći zaustavni put – preko 60 metara. Na pitanje kakve su kazne za vožnju sa letnjim gumama u zimskom periodu, Pešić kaže da najbolje što možemo da prođemo je da platimo novčanu kaznu koja je negde od 10.000 do 20.000 za vozače, a za pravna lica te kazne mogu da budu i do 800.000 dinara. "Ono što je mnogo veći problem je da zbog toga što neko ima letnje pneumatike može da dođe do proklizavanja, do izletanja vozila u drugu polovinu kolovoza i do sudara. U takvim situacijama vozač postaje odgovoran za saobraćajnu nezgodu i pored novčanih kazni ima i problem što osiguravajuća društva će tražiti da nadoknadi štetu drugom licu", kaže Pešić. Još jedna važna stvar, kako kaže Pešić, je što ukoliko se pokaže da je uzrok saobraćajne nezgode bio to što smo imali letnje gume, onda to povlači krivičnu odgovornost, a samim tim i krivično delo. "Važno je da vozimo sporije u zimskim uslovima i da držimo odgovarajuće odstojanje. Ono što je izuzetno važno je da nema naglih pokreta, naglih kočenja", naglasio je Pešić.\nUkoliko automobil krene da proklizava, važno je kakav sistem kočenja imamo. "Da li imamo klasičan sistem kočenja ili sistem kočenja koji je sa ABS-om. Ukoliko imamo sistem kočenja sa ABS-om onda je lakše tokom kočenja da imamo upravljivost, ako imamo sistem koji je klasičan onda kada pritisnemo kočnicu vozilo gubi upravljivost i u takvim situacijama je izuzetno teško da ostanemo na putu i zato dolazi do izletanja i do saobraćajnih nezgoda", objasnio je Pešić. Sve što radimo u saobraćaju u zimskim uslovima mora da bude bez iznenadnih pokreta – kočenje mora da bude lagano, a nema ni naglih skretanja, dodaje Pešić. "Kontakt između podloge i pneumatika, odnosno gume, je mnogo slabiji u takvim uslovima i lakše dolazi do izletanja vozila sa kolovoza", ističe Pešić. U zimskim uslovima može doći i do zaglavljivanja u snegu, a Pešić ističe da je upravo zbog toga veoma važno da nam rezervoar bude uvek napunjen, kao i telefon da možemo da javimo. Savet vozačima je, navodi, da kada kreću na put se dobro pripreme i da ne veruju baš mnogo navigaciji. "Često navigacija bira neke putanje i može da nas odvede na neke puteve drugog reda koji nisu tako dobro održavani i gde ćemo doći u takvu situaciju da se zaglavimo u snegu i da ćemo morati da tražimo pomoć", zaključio je Pešić.\nRadovi za bolji život na selu\n6 Oct 2020, 11:38\nSaša Pavlović gradonačelnik Požarevca sa saradnicima obišao je MZ “Kličevac” gde su u toku radovi…\nDeo puta ka Semegnjevu, na potezu od prodavnice „Sunce“ na Zlatiboru do železničke stanice u Semegnjevu, biće…\nJavna sednica komisije za javni uvid u nacrt prostornog plana područja posebne namene infrastrukturnog koridora državnog…


Dragan Mićanović i Milena Predić u ulogama Sofkinih roditelja | Nauči.rs\nDragan Mićanović i Milena Predić u ulogama Sofkinih roditelja\nU napuštenom kamenolomu u Ripnju uveliko traje snimanje filma i serije „Nečista krv„, prema delima Bore Stankovića. Scenario je još sedamdesetih godina prošlog veka napisao Vojislav Nanović, a za režiju su zaduženi Milutin Petrović i Goran Stanković.\nMladoj makedonskoj glumici Sari Sandevoj poverena je uloga Sofke, a sada saznajemo da njenog oca efendi Mitu igra Dragan Mićanović, a majku Todoru – Milena Predić.\n„Za mene, a verujem i za većinu glumaca, pravi je glumački praznik kada dobijete jedan ovakav izazov. Divna je stvar što su producenti prepoznali značaj dela Bore Stankovića i to da je odlično da ga prebacimo u filmsku formu“, kaže Dragan Mićanović.\nMilena Predić takođe je sa radošću dočekala ulogu Todore: „U delu Bore Stankovića u velikoj meri započinje emancipacija ženskog duha, a to je ono što nam je blisko. Svima nam je drago da se obrađuju teme buđenja ženske slobode“ kaže ona.\nReditelj Milutin Petrović kaže da je ovo snimanje njegova najlepša avantura u životu, a da mu je najveći izazov to da zainteresuje mladu publiku: „Ono što ja očekujem kao reakciju je da puno mladih ljudi, kada vide naše slike i našu priču, kažu – Koji je to pisac Bora Stanković? Propustio sam u lektiri to da čitam… Mislim da će to biti novo otkrivanje“.\nSnimanje filma i serije bi po planu trebalo da bude završeno do decembra, a poznato je da će serija biti emitovana na Radio-televiziji Srbije.\nTagged necista krv na filmu, rts\n← Evropska nedelja mobilnosti


RTS :: Grbić: Ovo je realnost, Francuska je bolja od nas\nOdbojka Grbić: Ovo je realnost, Francuska je bolja od nas\nGrbić: Ovo je realnost, Francuska je bolja od nas\nsubota, 07. jul 2018, 11:03 -> 11:07\nSrpski odbojkaši nisu uspeli da se plasiraju u polufinale i na kraju novoformiranog takmičenja završili su na petom mestu.\n"Definitivno nam Francuska ne leži. Po meni imamo psihološku barijeru, čekamo tokom meča da se desi neka greška arbitra ili da oni daju tri asa da potvrde da su bolji od nas. Jesu bolji od nas, ne samo oni i moramo da se resetujemo, ovo je realna vrednost", rekao je Grbić posle poraza od Francuske. On je dodao da je najmanje pet reprezentacija bolje od Srbije.\n"Treba da budemo realni i da se preispitamo šta smo mogli da uradimo", naveo je on.\nOdbojkaš Marko Ivović, takođe, je poručio da je trenutni rezultat realan.\n"Ovo je činjenično stanje, borili smo se koliko smo mogli i dali sve od sebe. Igrali smo toplo-hladno, u ovom momentu nismo nivou da se borimo za finale", poručio je Ivović.\nNjegov saigrač Srećko Lisinac istakao je da ekipa nije bilo na potrebmom nivou.\n"Previše utakmica, bilo je teško igrati celo takmičenje na istom nivou. Ispod očekivanja, podbacili smo u svakom elementu, ali nismo imali snage. Što pre moramo da zaboravimo i da se pripremimo za Svetsko prvenstvo", zaključio je Lisinac.\nSvetsko prvenstvo igra se od 9. do 30. septembra u Bugarskoj i Italiji.\n(subota, 07. jul 2018, 12:34)\n(subota, 07. jul 2018, 12:23)\n(subota, 07. jul 2018, 11:52)\n(subota, 07. jul 2018, 11:45)\n(subota, 07. jul 2018, 11:12)\n1 Mešter prvi potpredsednik OSS, Nikolićeva potpredsednik\n2 Odbojkašice Železničara odbranile trofej u Kupu\n3 Odbojkaši Crvene zvezde osvojili Kup Srbije\n4 Odbojkašice Srbije na Svetskom kupu u Japanu\n5 Veljkovićeva sa Novarom osvojila Kup Italije


Vesti online / Vesti / Ekonomija / Istorijski sunovrat britanske funte!\nIstorijski sunovrat britanske funte!\nBritanska funta pala je na novi rekordni minimum u odnosu na dolar (1,316 USD) i na najnižem je nivou u poslednjih 30 godina. Tržišta su i dalje nervozna, uprkos pokušajima britanskog ministra finansija Džordža Ozborna da ih umiri, navode svetske agencije.\nNeizvesne posledice Bregzita\nU ponedeljak se Ozborn obratio javnosti prvi put posle referenduma. Poručio je kako predstoji turbulentno razdoblje na tržištima, ali kako je peta ekonomija sveta dovoljno jaka da se suoči sa izazovima koji je očekuju nakon odluke građana da Ujedinjeno Kraljevstvo napusti EU.\nNa neuobičajeno dugoj sednici Vlade, Dejvid Kameron se, prvi put od referenduma, našao licem u lice sa nekim od ministara koji su bili ključni za njegov poraz i izlazak iz Unije.\n* Bregzit uzdrmao finansijska tržišta, funta se sunovratila\n- Mislim da je dobro to što je ministar rekao neke stvari koje će smiriti tržište i sada je jasno da je projekt straha završen. Neće biti budžetske krize, penzije su sigurne, tržište je stabilno. Apsolutno je jasno da će prava ljudi iz drugih evropskih zemalja biti zaštićena - izjavio je Boris Džonson, jedan od vodećih ljudi kampanje za izlazak Ujedinjenog Kraljevstva iz EU.\nPostupak izlaska iz EU-a\nEvropska unija priprema se za prvi samit posle Bregzita. Iako samit počinje u utorak, još uvek ne postoji jedinstven stav među članicama kako nastupiti prema Velikoj Britaniji. I dok mnoge od preostalih 27 država, među kojima su Francuska i Nemačka, pozivaju Britaniju da odmah pokrene postupak izlaska, u Briselu ne očekuju da će se to dogoditi u utorak, kada Dejvid Kameron stiže na samit.\nMinistri spoljnih poslova Nemačke i Francuske obećali su da će ojačati Evropsku uniju kao odgovor na šok zbog izglasavanja izlaska Britanije iz Unije.\nMinistar ekonomije Velike Britanije\nEKONOMIJA Krah funte i evra, pobednik je dolar\nEKONOMIJA Britanska funta dotakla novo dno\nEKONOMIJA Svi u šoku od Trampovog "tornado napada", funta se srušila\nEKONOMIJA Britanska funta u padu, a razlog je?


IT vesti - Canatlantic Beograd\n17.11.2018 Autor Dejan Susnjar Nema komentara još uvek IT vesti\nNextcloud je klijent-server softver za smeštanje i deljenje fajlova u oblaku. Sličnih funkcionalnosti kao DropBox, ovaj softver je proizveden kao besplatni softver otvorenog koda, koji svako može da postavi i koristi na svom privatnom serveru. Za razliku od DropBox-a (koji nije besplatan, osim startnog paketa od 2gb), otvorena arhitekura Nextcloud-a omogućava dodavanje raznih funkcionalnosti na cloud server u vidu besplatnih (ili plaćenih) aplikacija. Dakle, imate punu kontrolu nad korišćenjem i deljenjem svojih podataka.\n30.05.2014 Autor Goran Subotić 4 komentara IT vesti\nWordPress je fleksibilna, laka za podešavanje Web platforma koja je do sada preuzeta više od 60 miliona puta od kada se pojavila 2003. godine. Popularnost CMS-a (Content Management System) je iznedrila neverovatno bogat plug-in ekosistem koji daje korisniku mogućnost da unapredi SEO (Search Engine Optimization) svog sajta, upravlja komentarima i spamovima, menja i povećava broj članaka. WordPress je najviše zastupljena CMS platforma u projektima pravljenja internet prezentacija u okviru firme Canatlantic.\n30.04.2014 Autor Dejan Susnjar 1 komentar IT vesti\nMicrosoft-ovi desktop napori oko razvoja softvera su fokusirani na novi Windows – Windows 8.1, a integralni deo novog operativnog sistema je Internet Explorer. Internet Explorer 11 ne služi samo kao podrazumevani pretraživač, već takođe pokreće neke od „new-style“ aplikacija u Windows 8.1. Ali Windows 7 i dalje prevazilazi novi OS po broju korisnika, sa 46 procenata udela u tržištu, XP sa 31 procentom i Windows 8 i 8.1 sa 9.25 procenata. Tako da ima smisla povezati najnoviji pretraživač kompanije Microsoft sa najviše korišćenim OS na svetu.\nWindows 8 – prečice\n02.11.2012 Autor Dejan Susnjar Nema komentara još uvek IT vesti\nPre nepunih 10 dana, tačnije 25.10.2012 u Njujorku, kompanija Microsoft je zvanično predstavila Windows 8, novi operativni sistem.\nWindows 8 je prepun noviteta koji mogu da zbune čak i napredne PC korisnike. Ovde je predstavljena lista najpopularnijih prečica na tastaturi i poneki tip.\ninternet explorer pluginovi Windows 8 wordpress


Neutralnost Srbije u viđenju ambasadora SAD\nIntegralna pisana verzija izlaganja ambasadora SAD u Beogradu KYLEa SCOTTa\nna konferenciji održanoj u organizaciji Centra za spoljnu politiku i Ambasade SAD u Beogradu 14. septembra 2017 sa temom\nSrbija i bezbednosna arhitektura Zapada - izazovi i dileme\nMožda je iznenađujuće što ja, kao američki ambasador, uvodim u debatu o pitanju neutralnosti, imajući u vidu da moja zemlja sasvim jasno nije neutralna. U potpunosti smo posvećeni nizu saveza koji pospešuju kako našu tako i bezbednost naših saveznika širom sveta. Ukupno posmatrano, imamo posebne vojne i bezbednosne aranžmane sa preko 60 zemalja širom planete i ubeđeni smo da je ova mreža saveza doprinela izgradnji sistema stabilnosti u svetu i u Evropi.\nMeđutim, nije uvek bilo tako. Naš prvi predsednik, Džordž Vašington, u svom oproštajnom govoru upozorio je naciju da ne ulazi u „trajne saveze“ – taj savet su američke vođe sledile skoro vek i po. Vašington je svoj apel izneo u vreme kada je kao cilj imao zaštitu mlade, ranjive američke republike usmeravajući je ka neutalnom kursu između Engleske i Francuske, dve supersile toga doba. U istorijskom smislu, postoji paralela između kursa koji je Vašington zacrtao pre 230 godina i politike za koju se Srbija zalaže danas.\nU rečniku se pojam neutralnosti određuje kao nepriklanjanje stranama ili ostati neopredeljen. Ali, naravno, ne svodi se sve samo na to. Neutralnost ne znači da se ne zalažete nizašta, da su vrednosti besmislene i da ne zauzimate pozicije oko važnih pitanja.\nKada su mlade SAD nastojale da razviju svoj revolucionarni novi sistem vladavine on je bio zasnovan na nizu vrednosti koje su izložili naši „očevi osnivači“ u Deklaraciji o nezavisnosti i kasnije u našem ustavu. Švajcarska je još jedan primer zemlje koja je neutralna ali koja takođe stoji kao svetionik za važne vrednosti koje su bitne za svet – od zaštite ljudskih prava do neposredne demokratije.\nKada su u pitanju vrednosti srpski narod i izabrani predstavnici Srbije jasno su stavili do znanja da smatraju da njeno strateško opredeljenje članstvo u EU. Ta unija, jedna od najuspešniji sila mira, stabilnosti i ekonomskog napretka u istoriji Evrope je, u osnovi, zajednica vrednosti.\nNiko ne tera Srbiju da se učlani u EU i da se pridržava njenih vrednosti. Srpski narod želi ono što i drugi u Evropi imaju – jaku ekonomiju zasnovanu na vladavini prava i demokratiji. Građani Srbije žele bolji život za sebe i svoju decu i zaključili su da je članstvo u EU najbolji način da ostvare te ciljeve. Oni su kontinuirano glasali za stranke koje su posvećene tom cilju jer su doneli odluku da je članstvo u EU najbolja opcija za njihovu budućnost.\nSrbija ima mnoštvo prijatelja ovde danas koji joj aktivno pomažu da postane članica EU i tako ostvari svoj proklamovani cilj. Moja zemlja je čvrsto posvećena kretanju Srbije ka EU. Svoju politiku i svoju pomoć osmislili smo upravo na takav način da Srbiji pomognemo da ostvari taj cilj.\nKako Srbija napreduje na putu ka članstvu u EU, ona šalje jasnu i važnu poruku svojim partnerima i susedima u Evropi. Svaki put kada se otvori jedno poglavlje o pristupanju Srbija potvrđuje svoju predanost idealima koji podupiru Evropsku Uniju. Svaki sastanak radne grupe i svaka parlamentarna rasprava koja približava Srbiju EU je potvrda stava da Srbija veruje u te zajedničke ideale.\nDok Srbija preduzima teške korake na putu konsolidovanja svoje privrženosti evropskim vrednostima ona mora da razmotri i pitanje kako da se najbolje postavi prema onima koji žele da miniraju tu saradnju i koji dovode u pitanje te osnovne vrednosti. Da li neutralnost znači da zemlja mora da ostane nema na postupke kojima se krše zajedničke vrednosti, ideali i koncepti međunarodnog prava?\nDa li neutralnost znači da ste slobodni da tražite ekonomske pogodnosti dok vaši partneri čine ekonomska odricanja ne bi li naglasili svoju posvećenost međunarodnim principima koje smo svi zajedno prihvatili? Da li su principi koji podupiru EU a la carte meni koji neutralna Srbija, ili bilo koja druga zemlja kandidat za članstvo, može da prihvati ili odbaci u zavisnoti od toga kako tumači svoje trenutne interese?\nSad, zamišljam da bi ovde već neki mogli da kažu: Ovaj čovek je sve pobrkao. Srbija nije rekla da je vrednosno neutralna, ili čak vrednosno neutralna. Srbija je sebe proglasila vojno neutralnom. Srbija je rekla da je rešena da ne pristupi nijednom vojnom savezu – bilo NATO-u bilo CSTO-u kojim dominira Rusija. To predstavlja srž srpske neutralnosti.\nI ja sam saglasan sa tim. Ceo NATO je saglasan sa tim. Najveći lažni narativ koji se svakodnevno može čuti u ovoj zemlji – dok se urla na nas sa naslovnih strana tabloida – je taj da se Srbija i druge zemlje regiona primoravaju na učlanjenje u NATO. Neistinitiju tvrdnju od te nećete nigde naći.\nSrbija se ne odupire bilo kakvom primoravanju NATO-a da sa njim sarađuje ili da mu se pridruži prosto zbog toga što pritisak da se učlani u NATO ili da participira u aktivnostima Saveza ne postoji.\nProširivanje NATO-a je dobrovoljno. Zemlje moraju da žele da budu članice NATO-a. Politika „otvorenih vrata“ tu je zbog onih koji žele da uđu u NATO familiju – niko se ne učlanjuje pod prinudom.\nČinjenica je da NATO kao organizacija, kao i njegove zemlje članice, poštuju srpsku neutralnost. Štaviše, što se NATO-a tiče Srbija će uvek, kao ranije, sama odlučivati o tome da li će i kada će pristupiti Savezu.\nDok Srbija zacrtava svoj kurs on ima druge primere na koje može da se ugleda. Ambasador Ikonen iz Finske i Abasador Ludin iz Švedske predstavljaju dve vojno neutralne zemlje koje tesno sarađuju sa NATO-om. Obe imaju susede koje su članice Saveza. I jedna i druga su uzorne članice EU koje podržavaju i aktivno participiraju u zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici EU – uprkos svojoj vojnoj neutralnosti. Mnogi ljudi, uključujući tu i mene, veruju da ove zemlje predstavljaju dobre modele za put Srbije ka EU na kojem želi da zadrži vojnu neutralnost.\nTakođe, ne postoji nikakav pritisak na Srbiju da donese nekakvu binarnu odlku, kod koje bolji odnosi sa Zapadom znače ugrožavanje istorijskih i tradicionalnih prijateljstava Srbije sa drugim zemljama. Mnoge članice NATO i EU takođe žele da prodube svoje odnose sa Moskvom.\nIstovremeno, međutim, one se drže svojih principa kada njihovi partneri, uključujući tu i Rusiju, krše međunarodno pravo.\nOvde, na zapadnom Balkanu, glavni cilj Srbije je održavanje mira i stabinlosti. Jedno od pitanja na koje će Srbija morati da odgovori u budućnosti jeste kako će najbolje ostvariti te ciljeve uzimaju ći u obzir ruske aktivnosti u regionu koje su, kako je podpredsednik Pence ranije već rekao, usmerene na destabilizaciju zapadnog Balkana, podrivanje ovdašnjih demokratija i otuđenje balkanskih zemalja jednih od drugih i od ostale Evrope.\nNiko nije rekao da će neutralnost biti jednostavna. Štaviše, verujem da će naši panelisti ovde danas govoriti kako ona povremeno može biti izuzetno komplikovana. Međutim, rad na rešavanju komplikovanih pitanja je nešto što svaka neutralna zemlja mora da radi.\nŽeleo bih da završim svoje današnje izlaganje sa jednom mišlju: Neutralnost, sama po sebi, nije cilj. Cilj Srbije, kako ga ja shvatam, jeste bezbednost. Bezbednost za njene granice, njen narod i njenu budućnost. Neutralnost, ukoliko je to put koji Srbija bira, treba da predstavlja sredstvo za ostvarenje tog cilja. Ona nije nužno konačan izbor.\nPovedimo stoga konstruktivan razgovor o tome šta neutralnost Srbije zaista znači za Srbiju i region i kakve izazove pred nas ona postavlja. Kako bi smo to učinili treba da se fokusiramo na budućnost, šta Srbija hoće, šta Srbiji treba, kakve dužnosti ima Srbija kako vojno neutralna zemlja i kakve će odluke doneti kojima bi najbolje ostvarila svoj cilj bezbednosti za svoje građane.\nPrevod Luka Jovanović, naslov i bold FBD,\nIzvor U.S. Embassy in Belgrade


RETROSPEKTIVA I LUNA ŠKOPELJA U NOVOM SINGLU,,KAKO DA TI KAŽEM” – ROCK RADIO BEOGRAD\nRETROSPEKTIVA I LUNA ŠKOPELJA U NOVOM SINGLU,,KAKO DA TI KAŽEM”\nPop sastav Retrospektiva u saradnji sa Lunom Škopeljom objavio je za izdavačku kuću Kontra novi singl pod nazivom ,,Kako da ti kažem?“.\n‘’Sa Lunom sarađujemo od samog početka Retrospektive, a pošto se poznajemo jako dugo bilo je potpuno prirodno da zajedno napišemo i snimimo pesmu. ‘’Kako da ti kažem’’ postoji već dugo, ali su vreme i novi ljudi ovu stvar učinili kompletnom. Ovo je jedna od nama najdražih pesama koje smo napisali za prvi album.’’, kaže ekipa iz Retrospektive, trojka koja nosi novi zvuk grada, zanjihani fank upakovan u moderni synth – pop!\n‘’Veliko mi je zadovoljstvo što sam učestvovala na ovoj inspirativnoj ideji mojih dragih kolega i dugogodišnjih prijatelja! Ova pesma označava moje prvo gostovanje u ovakvom tipu kolaboracije, a ovaj projekat za mene predstavlja jedinstvenu fuziju kreativnosti i muzičkog vizionarstva svih učesnika. Mislim da smo postigli zvuk kakav još nije čut na našim prostorima!’’, kaže naša muzičarka Luna Škopelja, muzičarka iz Beograda, ćerka pevačice Madam Piano i Dejana Škopelje, široj javnosti poznata kao članica bendova Fantom, Natalee, Hatter Matter, Deca iz vode…\nRetrospektiva je krajem 2020. godine objavila svoje debi izdanje pod nazivom ‘’Čujem da ljudi kažu zbogom’’. Radi se o hitičnoj pop pesmi za koju su pored video spotova za originalnu i akustik verziju objavili i četiri remixa koje potpisuju poznati muzičari sevdahBaby, Gramophonedzie, Pocket Palma i Fantom.\n”Kako da ti kažem” je drugi singl koji najavljuje debi album ovog pop sastava.


Predsednik Vučić primio akreditivna pisma novoimenovanog ambasadora Kanade - Radio televizija Pančevo\n17. februara 2021. 17. februara 2021. 080\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je akreditivna pisma novoimenovanog ambasadora Kanade Džajlsa Normana i poželeo mu dobrodošlicu, istakavši da na dužnost u Beogradu stupa u godini kada Srbija i Kanada obeležavaju značajan jubilej – 80 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa.\nPredsednik Vučić je izrazio zadovoljstvo što se povećava priliv kanadskih investicija, jer to znači da se srpsko tržište pokazalo kao dobro mesto za ulaganje. On je izrazio nadu da će, osim rudarstva i energetike, i druge privredne oblasti biti zanimljive kanadskim privrednicima. Takođe je rekao da bismo u Srbiji mogli da koristimo iskustva Kanade u zaštiti životne sredine.\nDvojica sagovornika su izrazili nadu da će uskoro biti otvorena direktna vazdušna linija između Beograda i Toronta, koja bi doprinela ne samo unapređenju ekonomskih odnosa, već i boljem povezivanju građana Srbije i Kanade. Oni su, tim povodom, istakli da je i srpska zajednica, koja živi na kanadskom tlu, važan most između dveju zemalja.\nPredsednik Vučić je takođe izrazio zahvalnost za podršku koju Kanada pruža evropskom putu Srbije, naglasivši da naša zemlja ozbiljno pristupa reformama, posebno u oblasti vladavine prava.\nAmbasador Norman je izrazio uvažavanje za način na koji srpske vlasti uspešno odgovoraju na izazove pandemije. Takođe je upoznao predsednika Vučića sa planovima za proizvodnju vakcine, koju su razvili kanadski stručnjaci.


Sirova nafta - KapitalRS\n04 oktobar, 2019 Odeljenje za analizu i istraživanje tržišta\nTENZIJE NA BLISKOM ISTOKU: Francuska je odredila rok od mesec dana da Iran i SAD sednu za pregovarački sto\nPrema Rojtersu, ministar inostranih poslova Francuske upozorio je da Iran i Sjedinjene Države imaju jedan mesec da sednu za pregovarački sto, pri čemu je naglasio da bi plan Teherena o povećavanju nuklearnih aktivnosti u novembru mogao da poveća tenzije u regionu. Iran je, kao odgovor na američke sankcije, prekršio restrikcije određene nuklearnim sporazumom iz 2015. godine iz kojeg su se Sjedinjene Države povukle u maju prošle godine. Iran je saopštio da će u novembru dodatno odstupiti od sporazuma i diplomate se boje da će taj potez u potpunosti upropastiti sporazum, za razliku od prethodnog kršenja. Iranski predsednik Ruhani nedavno je odbio da pregovara sa Sjedinjenim Državama dokle god su američke sankcije na snazi. S druge strane, američki predsednik Donald Tramp nije pokazao volju da olakša sankcije protiv Irana, što znači da bi diplomatska pat pozicija mogla da se nastavi do novembra. Bojazan među ulagačima u naftu verovatno će se nastaviti, što bi moglo da izazove rast cene.\nAmerički ministar finansija, Stiven Mnučin, izjavio je da će se on i američki predstavnik za trgovinu, Robert Lajtajzer, 10. oktobra sastati sa zamenikom kineskog premijera, Liu Heom, radi trgovinskih pregovora. Investitori se nadaju da će pregovori unaprediti trgovinske odnose između Kine i SAD, iako dosadašnji pokušaji nisu urodili plodom. Ukoliko Kina i SAD uspeju da ostvare napredak, cena nafte bi mogla da poraste paralelno sa očekivano većom potražnjom za ovom sirovinom. Naime, ukoliko se trgovinski odnosi poprave, privredni rast bi trebalo da se oporavi, a samim tim i potražnja za gorivom.\nOčekuje se da će Federalne rezerve ponovo sniziti kamatnu stopu u 2019. godini\nFED je u sredu (18. septembar) snizio referentnu kamatnu stopu za 0,25%, u skladu sa očekivanjima, na nivo od 2,00%. Prema saopštenju banke, kamatna stopa do kraja 2019. godine najverovatnije neće biti ponovo snižena, međutim tržišna očekivanja su drugačija. Naime, prema Blumberg terminalu, učesnici na tržištu smatraju da postoji 95,2% šanse da će FED do kraja 2019. godine sniziti kamatnu stopu još jednom, za barem 0,25%. Osim toga, prema očekivanjima, postoji 85% šanse da će stopa biti snižena već 30. oktobra nakon sledećeg sastanka FED-a. Treba naglasiti da su tržišna očekivanja bila tačna u slučaju dva prethodna sastanka FED-a (u julu i septembru). Prema tržišnim očekivanjima, niža kamatna stopa mogla bi da podstakne investicije, što bi trebalo da podstakne i rast svetske produktivnosti. Sa većom produktivnosti, trebalo bi da poraste i potražnja za gorivom, i zbog toga analitičari smatraju da bi niža kamatna stopa trebalo da ima pozitivan uticaj na cenu nafte.\nIz perspektive tehničke analize, može se očekivati oporavak sirove nafte nakon što je došlo do pada cene sa najvišeg nivoa u septembru od 63,065 dolara za barel, na najniži nivo u skoro mesec dana (50,975) početkom oktobra. Prema dnevnom grafikonu ispod, cena nafte nastavlja da se kreće iznad oblasti podrške u rasponu 50-52 koji tu funkciju podrške vrši od maja 2019. godine. Dnevni oscilator RSI pokazuje da cena ima ograničen potencijal za padom, što znači da bi smer kretanja uskoro mogao da se promeni. Naime, oscilator se kreće u blizini granice zone preprodavanosti na nivou 30 što znači da bi cena nafte uskoro mogla da iskusi značajan oporavak. U slučaju rasta, cena bi mogla da se zaputi prema Otporu 1 od 56,600 dolara i Otporu 2 od 61,019 doilara za barel.\nMeđutim, ukoliko se cena probije ispod raspona 50-52, možemo da očekujemo dalji pad prema Podršci 1 od 47,453.\n*** Datum i vreme deviznog kursa upotrebljenog za kalkulacije je 8:42 a.m. (GMT +1) 04/10/2019


I posle fusnote dileme oko predstavljanja Kosova\nGrafit u Prištini - ilustracija\nPoslednji sporazum Prištine i Beograda o regionalnom predstavljanju Kosova nije u potpunosti rešio dileme predstavljanja, ocenjuju kosovski poslanici i stručnjaci evrointegracija.\nPrema njihovim rečima, najveći problem i dalje predstavlja nepriznavanje Kosova od strane pet država EU, dok u regionalnim inicijativama administracija UN-a, UNMIK, i ako je na Kosovu sada već neprimetan faktor, postignutim sporazumom dobija svoje mesto preko fusnote koja sadrži Rezoluciju 1244 SB UN-a.\nProtest zbog fusnote: "Država nemoguća bez Republike"\nPredsednik parlamentarne komisije za Evropske integracije, Lutfi Haziri ističe da će nepriznavanje Kosova od strane pet države EU reflektovati u svakom aspektu predstavljanje Kosova u inostranstvu.\nOn dodaje da su mnoga obećanja Evropske komisije koja su stigla nakon postizanja sporazuma bila data i ranije, ali ističe da postoji još jedan element, a to je povratak uloge UNMIK-a, što osigurava Rezolucija 1244.\nOstaje da se vidi da li će Kosovo biti jedini potpisnik ugovorenih sporazuma, ili će biti potrebna i prisutnost UNMIK-a.\n“Problem je kod država koje nisu priznale Kosovo. Sa stola su uklonjeni i simboli Kosova i ono se predstavlja preko Rezolucije 12 44 koja na indirektan način priznaje UNMIK, kao povratnog aktera na stolu predstavljanja Kosova, što nažalost nije trebalo da se desi”, kazao je Haziri.\nPortparol UNMIK-a Oliver Salgado u izjavi za RSE ističe da se još uvek razrađuju modaliteti sprovođenja postignutog sporazuma, s ozbirom da je sporazum postignut pre par dana, te naglašava da UNMIK nema interesa od toga da prisustvuje sastancima.\nZastave Kosova - ilustracija\n“Za nas je ključno da vidimo Kosovo da učestvuje u regionalnim forumima i mi nemamo interesa od toga da prisustvujemo sastancima kada postoje alternativni pristupi za predstavljanje Kosova za koje se svi slažu”, kazao je Salgado, dodajući da postignut sporazum ne isključuje UNMIK iz bilo kog sporazuma, te da to i nije njegov cilj.\nAnalitičar Shenoll Muharremi smatra da postignut sporazum ima i pozitivne strane. On kaže da se ovim sporazumom Srbija složila da ne ometa predstavljanje Kosova u regionalnim inicijativama koje sponzoriše EU, kao što je to radila do sada.\n“Rečeno je da Kosovo više neće biti ometano da govori o sebi i u svoje ime na regionalnim forumima. Takođe, premijer je javno izjavio da će biti olakšica kada je u pitanju učlanjenje Kosova u nekoliko važnih evropskih i uopšte međunarodnih organizacija, a još jedna stvar je početak perspektive za stabilizaciju i asocijaciju”, ističe Muharremi.\nThaci zadovoljan, opozicija ne prihvata dogovor sa Beogradom\nPostoji veliki broj regionalnih foruma, a Kosovo je do sada učestvovalo samo na nekoliko njih, kaže Muharremi. On navodi da od učešća u ovim inicijativama svaka zemlja dobija.\n“U pitanju su forumi o energiji, transportu, infrastrukturi, trgovini, i drugim oblastima koji su formirani ranije i na kojima se zemlje regiona okupljaju i odlučuju o regionu i o njihovim zemljama”, kaže Muharremi.\nNa osnovu sporazuma, UNMIK će biti pozvan na sve sastanke u okviru dogovora čiji je UNMIK potpisnik, a njihovo učešće će zavisiti od administracije UN-a.\nNa osnovu sporazuma koji je objavljen u medijima, ističe se da nije zagarantovana upotreba simbola i zastava država, i da će se umesto njih upotrebljavati simboli EU.


source.ba | Stigla kazna iz Evrope: BHRT, FTV i RTRS od danas više ne mogu preuzimati vijesti preko EBU-a\nČlanicama Javnog RTV servisa BiH od danas je onemogućen pristup evrovizijskoj razmjeni vijesti.\nS obzirom na to da BHRT preuzima i plaća funkcionisanje evrovizijske razmjene vijesti za sva tri javna emitera, to znači da ni jedan od emitera - BHRT, RTRS i FTV, od danas ne može preuzimati vijesti iz međunarodne razmjene preko Evropske radiodifuzne unije /EBU/.\nNa taj način stupile su na snagu sankcije trećeg stepena zbog nemogućnosti BHRT-a da otplaćuje finansijske obaveze prema EBU, prenosi BHRT.\nDugovi BHRT-a prema EBU-u su nagomilani, jer Javni servis BiH nije mogao da servisira visoke račune zbog stalnog pada naplate RTV takse.\nEBU je ljetos zaprijetio BHRT-u da, zbog duga od 6,5 miliona KM, neće biti dozvoljeno prenošenje Evropskog prvenstva u fudbalu, ali je građanima, ipak, omogućeno da gledaju prenose, jer je parlament BiH trebalo da usvoji novi način finansiranja javnih emitera.\n"Nažalost, to se ni do danas nije dogodilo, pa je nastavljeno gomilanje dugova.\nU parlamentu BiH oboreni su svi prijedlozi za efikasniju naplatu RTV takse, a nije izglasan ni prijedlog da telekom operateri nastave da prikupljaju taksu po starom principu naplate, uz koji su emiteri samo preživljavali, bez mogućnosti za ozbiljne programske iskorake i tehnički razvoj", navode iz BHRT-a.\nIz BHRT-a ističu da su dovedeni u situaciju da je proizvodnja programa postala gotovo nemoguća misija, a sve češće se pominje i prestanak rada ove medijske kuće.


Prijave za Drugo savetovanje mladih poljoprivrednika i agronoma na Zlatiboru - POLJOPRIVREDNIK specijalizovani list za selo\nPrijave za Drugo savetovanje mladih poljoprivrednika i agronoma na Zlatiboru\nDatum kreiranja utorak, 05 novembar 2019 11:32\nNa Zlatiboru će se od 25. do 28. novembra održati “Drugo savetovanje mladih poljoprivrednika i agronoma Srbije”. Savetovanje se organizuje uz podršku Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i Poljoprivrednog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nMladim poljoprivrednicima će biti omogućeno da učestvuju na predavanjima i radionicama koje je osmislila Mreža mladih poljoprivrednika Srbije, kao i da uz saradnju sa stručnim licima prođu kroz suštinu problema sa kojima se suočavaju mladi preduzetnici u ovoj oblasti.\nPoseban akcenat biće na finasiranju agrara iz domaćih i Evropskih fondova. Svi koji žele da budu deo ovog skupa, odnosno da kroz nova poznastva sa stručnim licima i mladim poljoprivrednicima dođu do novih znanja važnih za unapređenjue proizvodnje, mogu da se prijave popunjavanjem prijave na linku: https://forms.gle/EBom8hwVTgoRntfK7


Zgodan kao gradski auto, prostran kao karavan - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Slobodno vreme Magazin Automobili Zgodan kao gradski auto, prostran kao karavan\nZgodan kao gradski auto, prostran kao karavan\npetak, 05 jul 2013 07:42\tM.S.\nFabrika „Fijat automobili Srbija“ predstavila je novi model iz porodice „500L“.\nU poređenju s osnovnim modelom, „500L living“ nudi više prostora, veću funkcionalnost i veće zadovoljstvo. Dugačak je svega 4,35 metara, ima pet ili sedam sedišta i prostrani prtljažnik od 630 litara.\n- U jednoj rečenici, imamo automobil srednje veličine koji spaja prilagodljivost karavana i prostor takozvanih jednovolumenskih, malih vozila za prevoz ljudi – objašnjava komercijalni direktor FAS-a Džeri Klark.\nOn kaže da je danas veoma važan dan za grupu „Fijat automobili“, jer su u Kragujevcu i u Milanu predstavljena dva nova modela iz porodice „500L“.\nKako ocenjuje generalni direktor FAS-a Antonio Ćezare Ferara, „500L living“ pripada kompaktnoj klasi vozila, a praktično ima karakteristike karavana, zbog čege je uglavnom namenjen velikoj, modernoj porodici.\n- Model je dizajniran tako da život učini udobnijim i bezbednijim i zato smo i odlučili da ga nazovemo „living“. Drago mi je da vidim da lansiranjem ovog modela, koji će se proizvoditi ovde u „Našoj fabrici“ u Kragujevcu, obeležavamo sedmu godinu od početka proizvodnje prvog modela iz porodice „500L“. Time nastavljamo dugu i uspešnu tradiciju proizvodnje automobila, koji povezuju prošlost i sadašnjosti, Srbiju i Italiju – kaže Ferara.\nPrilikom predstavljanja novog modela, generalni direktor FAS-a je podsetio na uspeh koji je u proteklih godinu dana ova fabrika postigla na svetskom tržištu.\n- Samo tokom ove godine uspeli smo da proizvedemo verziju namenjenu britanskom tržištu s volanom na desnoj strani, verziju namenjenu američkom tržištu s manuelnim menjačem, model „treking“, verziju s dizel motorom radne zapremine 1,6 litara i tokom jula ćemo lansirati verziju s motorom koji kao gorivo koristi metan. Od 4. jula prošle godine proizveli smo više od 80,000 vozila. Nadamo se da ćemo povećati prodaju naših automobila, posebno na ruskom tržištu, ukoliko vlade Srbije i Rusije potpišu sporazum o izvozu automobila – rekao je Ferara novinarima.\nPredstavljanju „fijata 500L living“ prisustvovao je i novi ambasador Italije u Beogradu Đuzepe Manzo. Kako kaže, ovo je njegova prva poseta nekoj kompaniji u Srbiji i uopšte prva poseta van Beograda otkako je stupio na dužnost i otkako je Srbija 28. juna dobila potvrdu o dobijanju datuma za početak pregovora o pristupanju Evropskoj uniji.\n- Srećan sam i počastvovan što sam danas ovde. Ova poseta je za mene posebna iz dva razloga. Prvo, danas proslavljamo lansiranje novog „500L“ i za mene je ovo prilika da se pridružim najuspešnijoj italijanskoj kompaniji u Srbiji. Volim broj 500, ne samo zbog modela „500L“, već i zbog toga što upravo toliko italijanskih preduzeća posluje u Srbiji. Sve te kompanije zajedno omogućavaju rast i Srbiji i Italiji. Zahvaljujući njima, Italija pronalazi mogućnosti za privredni rast ovde u Srbiji, ali i da za 35 odsto poveća svoj izvoz u Srbiju. Drugi razlog zbog kojeg je ova poseta za mene značajna leži u činjenici da ovde, s „Fijatom“ u Kragujevcu, vidimo Srbiju, Italiju i Evropu u najboljem svetlu. Ovde vidimo sadašnjost i budućnost Srbije u Evropi, jer je zahvaljujući „Fijatu“ Evropa već ovde. Ovo je najbolji mogući signal koji naše dve zemlje mogu da pošalju Evropi, koji pokazuje da mi zaista želimo da se Srbija što je pre moguće pridruži Evropi – rekao je italijanski ambasador.\nU FAS-u s ponosom ističu da se, na osnovu kvaliteta i inovacija, „fijat 500L“ širom sveta prepoznaje kao stilska ikona koja dokazuje da mali gradski auto zaista može da postane globalni fenomen.\nTakođe, u FAS-u su posebno ponosni na činjenicu da kod Evropskog programa za ocenjivanje novih automobila (Euro NCAP – The European New Car Assessment Programme) „Fijat“ ima napredni status, koji je rezervisan za proizvođače koji su u stanju da razviju napredne sisteme bezbednosti.\nZahvaljujući svojoj funkcionalnosti i spoju svojstava gradskog automobila i karavana, „500L living“ osvaja i nove segmente tržišta.\n- Za veoma kratko vreme, model „500L“ je u evropskim razmerama dostigao 17 odsto tržišnog učešća u svom sektoru, a u mesecu maju je bio apsolutni pobednik u monovolumen segmentu. To je zahvaljujući sposobnosti ovog auta da osvoji kupce i iz segmenta malih i iz segmenta velikih automobila, i da ne izostavimo i ulazak na američko tržište – kaže Džeri Klark.\nCena osnovne verzije modela „500L living“ sa dizel motorom iznosi 13,650 evra. Uzimajući u obzir proširenu specifikaciju ovog proizvoda, ta cena je za samo 750 evra veća od cene postojećeg osnovnog „Fijatovog“ modela. Početak primanja porudžbina biće omogućen već u julu, najpre u Italiji, a potom i u ostalim zemljama Evrope.


Guvernerka Narodne banke u poseti Francusko-srpskoj privrednoj (...) - La France en Serbie\nNaslovna strana > Aktuelnosti u oblasti saradnje > Ekonomija > Institucionalna saradnja > Guvernerka Narodne banke u poseti Francusko-srpskoj privrednoj (...)\nGuvernerka Narodne banke u poseti Francusko-srpskoj privrednoj komori. [fr]\nFrancusko-srpska privredna i industrijska komora organizovala je 15. marta 2016. poslovni ručak i razgovor sa guvernerkom Narodne banke Republike Srbije, gospođom Jorgovankom Tabaković, u prisustvu ambasadorke Francuske, gospođe Kristin Moro.\nAmbasadorka Francuske je izrazila zadovoljstvo zbog rasta trgovinske razmene između dve zemlje od +20% u 2015, da bi dostigla 750,4 M€, i zbog konstantnog povećanja broja filijala francuskih firmi u Srbiji: njih je danas u Srbiji stotinak i zapošljavaju 10 000 ljudi. Ambasadorka Moro je podsetila na odvijanje budućih ekonomskih događaja u Parizu kao što je samit za zemlje Zapadnog Balkana koji se održava 4. jula i dan promovisanja Srbije u septembru 2016.\nJorgovanka Tabaković je podvukla značaj dugogodišnje saradnje koja postoji između Narodne banke Republike Srbije i Centralne banke Francuske. Ona je pozdravila doprinos francuskih banaka i osiguravajućih kuća, koje zajedno pokrivaju ceo spektar finansijskih usluga u Srbiji , razvoju srpske privrede.\nGospođa guverner je istakla rezultate monetarne politike koju vodi Narodna banka Srbije : niska inflacija, kamatne stope na najnižem nivou, relativno stabilan kurs i otporan finansijski sistem. Poslovna klima se, kako je podvukla, na taj način znatno poboljšala, a poverenje stranih investitora je izraženo porastom neto stranih investicija od 45,6 odsto u odnosu na prethodnu godinu, što iznosi 1,8 milijardi evra, kao i poverenje stanovništva Srbije kroz porast uzetih kredita i štednje u dinarima. Po rečima gospođe guverner, ukupne investicije iz Francuske prelaze 800 miliona evra (930 miliona evra u 2013. godini po podacima Banke Francuske).\nFotografije 1, 2, 4 i 5: CORD.\nFotografija 3: CCIFS\nPotpisana Izjava o namerama vezana za metro\nFrancuska predstavlja svoju podršku inovacijama\nKorporativni događaj? Organizujte ga u Francuskoj!\nFrancuski sistem podrške inovacijama\nTurizam u Francuskoj: novine u 2016.


UGLJEVIK: OTVORENA PRVA "API KOMORA" - UGLJEVIK.INFO\nUGLJEVIK: OTVORENA PRVA “API KOMORA”\n“Api komora” za inhalaciju iz pčelinjih košnica otvorena je danas na imanju porodice Tešić u Donjoj Trnovi kod Ugljevika.\nVlasnik komore Miladin Tešić rekao je novinarima da se za inhaliranje koristi vazduh iz pet košnica i da to pomaže pri liječenju oboljenja disajnih organa – upale sinusa, bronhitisa, astme, svih plućnih bolesti, ali i za smirenje.\nTešić je rekao da je pčelarstvo njihova porodična tradicija, a na imanju imaju 60 košnica pčela i proizvode med, polen i propolis.\nNa ideju o korištenju pčela u liječenju došao je sin vlasnika Mladen Tešić, koji je o ovim komorama prva saznanja stekao na internetu, a zatim učio na iskustvima iz Slovenije, koja je najviše razvila ovaj vid liječenja.\n“Vazduh iz košnice stimuliše organe za disanje, ali i želudačno-crijevni, kardiovaskularni i nervni sistem, a aerostimulansi iz košnice povećavaju radnu sposobnost, rad pluća i jačaju imunitet”, rekao je Mladen Tešić.\nOn je naveo da je preporučljivo da se kod težih slučajeva na inhaliranje dolazi dva puta dnevno tokom mjesec dana.\nTešićevi kažu da će početni period apiterapije biti promotivne, jer još nisu formirali cijenu.\nSvečanom otvaranju prisustvovala je i viši stručni saradnik u Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Duška Radaković koja je navela da je ovo treći Api inhal centar u Srpskoj, a prvi u sjeveroistočnom dijelu Srpske.\nOna je navela da su dosadašnja iskustva iz Banjaluke i Kotor Varoša veoma pozitivna, te da resorno ministarstvo podržava ove projekte.\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić podržao je nove poslovne ideje i najavio da će opština asfaltirati 300 metara prilaznog puta do imanja Tešića.\n“U eri kada se brzo živi i kada su svi izloženi stresu i naporu, važno je boraviti u prirodi i očuvati zdravlje, a ova terapija je prirodna i očuvaće zdravlje ljudima koji je budu koristili”, ocijenio je Perić.\nSvečanosti je prisustvovao i načelnik opštine Lopare Rado Savić koji je izrazio interes da “Api komora” bude otvorena i u toj majevičkoj opštini.\nPriznanje Ugljevičaninu za njegovanje srpske kulturne baštine


Usred dijaloga sa Beogradom: Priština ne odustaje od lobiranja za priznanje - 25.07.2020, Sputnik Srbija\nUsred dijaloga sa Beogradom: Priština ne odustaje od lobiranja za priznanje\nPremijer privremenih prištinskih institucija Avdulah Hoti rekao je da lobiranje za priznanje tzv. Kosova nije suspendovano i da je dogovorio saradnju sa... 25.07.2020, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, avdulah hoti\n08:48 25.07.2020 (Osveženo: 14:52 30.08.2021)\nPremijer privremenih prištinskih institucija Avdulah Hoti rekao je da lobiranje za priznanje tzv. Kosova nije suspendovano i da je dogovorio saradnju sa međunarodnim partnerima o članstvu tzv. Kosova u međunarodnim organizacijama.\n„Nema suspenzije naših aktivnosti, dogovorili smo se sa našim partnerima da se na našem članstvu u međunarodnim organizacijama radi zajedno sa njima, zajedno sa našim međunarodnim partnerima. To je istina“, rekao je Hoti u skupštini u Prištini, prenosi Tanjug.\nKako prenosi „Koha ditore“, Hoti je dodao da su zamenici ministara, njegovi zamenici i savetnici „zbog toga bili u Briselu sa njim“.\n„Koordiniram sa predsednikom i skupštinom u procesu dijaloga. Skupština ste vi poslanici, ako kažete ja ću odustati od dijaloga. Dajte predlog za platformu o tome kako se ponašati u dijalogu, ja ću poštovati tu platformu, za mene je ustav platforma, ništa drugo“, rekao je Hoti, prenelo je Kosovo onlajn.\nDijalog u Briselu bez snage: Preko puta Beograda sedi „statista“


Rasa ovce Romanovski - Agro TV\nPočetna Agro svet Rasa ovce Romanovski\nRasa ovce Romanovski\nOvčarstvo, kao grana stočarstva, poslednjih decenija u Srbiji ima trend opadanja. Naša zemlja raspolaže pašnjacima koji se nalaze na ukupnoj površini od oko 800 000 hektara, a većina je već korišćena za uzgoj ovaca od kojih su se dobijali meso, mleko i vuna. Rasa ovce Romanovski nastala je sredinom 19. veka u dolini reke Volge u Jaroslavskoj oblasti, okrug Romanovo-Borisoglebsk, blizu grada Tutaev u Rusiji. Od samog početka vršena je selekcija, tako da se rasa odlikuje odličnim reproduktivnim potencijalom.\nPlodnost se u proseku kreće od 260% do 400%. Tako da na 100 ovaca za jedno jagnjenje dobijamo potomstvo od 260 do 400 jaganjaca. Treba naglasiti da je ova rasa poznata po tome da ako ima odgovarajuće uslove kada je ishrana u pitanju, moguća je reprodukcija na svakih 6 meseci. Romanovska ovca dostiže polnu zrelost veoma rano, sa 4-5 meseci starosti, ali ne i biološku-fiziološku zrelost da bi se eksploatisala za reprodukciju. Prvo parenje ili pripust se preporučuje kada ženka ima 10-12 meseci ili 35-40 kilograma, a mužjak ne treba da bude mlađi od 12 meseci.\nŽenka rase Romanovska obično dostiže 55-60 kilograma, dok ovnovi teže od 70 do 90 kilograma. Glava je prekrivena dlakama crne boje, gde se nalazi čeono-nosna kost koja je ispupčena, uši su srednje veličine, vrat je srednje dug nasađen na grudni koš, rep je obložen finom dlakom i dužine oko 13 cm. Najbolji primerci ove rase imaju telo u obliku burenceta, okruglo, sa tankim nogama, koje su prekrivene crnim dlakama.\nTežina jaganjaca kreće se od 1,9 do 4,1 kilogram u zavisnosti od predispozicija majke, oca, veličine legla i nivoa ishrane. Jaganjci od prvog do trećeg meseca boju svoje vune menjaju iz crne u sivu. Jaganjci se rađaju sa belinama na glavi, nogama ili repu,a beline na drugim mestima ukazuju da nije čiste rase, odnosno da je došlo do ukrštanja sa nekom drugom rasom. Za period od 90 dana, jaganjci mogu dostići težinu od 25 kilograma.\nOva rasa je veoma mlečna, odgoj jagnjadi traje oko 100 dana, a za taj period ovca proizvede od 100 do 150 litara mleka.\nMeso je izvanrednog kvaliteta, cenjeno je zbog odličnog ukusa, sočnosti i zbog odsustva specifičnog mirisa. Randman mesa kod odrasle ovce iznosi oko 55%.\nKoličina vune koja se dobija kod odrasle ovce iznosi oko 1,5 kilograma, a kod ovna od 2 do 3 kilograma.\nOvca Romanovski se veoma lako prilagođava uslovima spoljne sredine, otporna je na hladnoću, nije zahtevna u pogledu hrane i smeštaja. S obzirom na izvanredne karakteristike koje poseduje, definitivno zaslužuje veću pažnju u komercijalnoj upotrebi.


Italijanska kompanija traži partnere u BiH – Pozitiv\nItalijanska kompanija traži partnere u BiH\nItalijanska kompanija Tecnoeffe S.R.L., koja se bavi industrijskom automatizacijom i električnim radovima za industriju traži partnere u BiH zbog povećanja obima posla.\nNjihovi klijenti su renomirani proizvođači mašina za procese proizvodnje, a kompanija nudi slijedeće usluge: Izradu električnog dizajna, Izradu kompleksnih kontrolnih ploča i razvodnih tabli za distribuciju električne energije, Instalaciju na licu mjesta.\nKako su nas informisali iz Privredne komore Kantona Sarajevo Tecnoeffe S.R.L. traži partnere u vidu drugih kompanija ili samostalnih tehničara za rad u inostranstvu, koji bi na terenu vršili usluge instaliranja mašina za potrebe klijenata ove firme.\nIz Komore napominju da je kompanija izrazila spremnost da organizuje sastanke u BiH sa potencijalnim patnerima.\nSvi koji su zainteresovani za saradnju, mogu kontaktirati Dinu Grebo putem email-a: dinag@pksa.ba , ili telefona: +387 33 250 121\nBroj preduzeća u FBiH u 2017. godini dostigao najviši nivo\nOd danas zatvoreni sistem naplate putarine u RS-u


Vučić obećao da neće raditi ništa protiv BiH\nJanuary 29, 2018 - 4:53 PM Kod vijesti : 879786 Izvor : vijesti.ba/ ABNA Link:\nIzetbegović i Vučić razgovarali su i o odnosima Srba i Bošnjaka, a Vučić je pred Erdoganom rekao da se učiniti sve da se održi mir i stabilnost.\nABNA: Predsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan u Istanbulu se sastao s članom Predsjedništva Bosne i Hercegovine (BiH) Bakirom Izetbegovićem i predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, javlja Anadolu Agency (AA). Reporter AA javlja da je sastanak iza zatvorenih vrata u istanbulskoj palati Mabeyn upravo završen.\nU fokusu sastanka je bila regionalna saradnja te trasa autoputa Beograd - Sarajevo.\nIzetbegović je za N1 rekao da bi ovo mogao da bude historijski sastanak, jer su ozbiljne teme na dnevnom redu. Akcenat je bio na izgradnji brze ceste Sarajevo - Beograd, konkretno prijedlog o kojem se izjašnjavao Parlament BiH\n"Dakle da se napravi autoput ili većinom autoput, kombinovan sa brzom cestom, koji bi napravio krug Sarajevo-Zenica-Tuzla-Brčko-Bijeljina-Beograd, pa onda na Požegu i Višegrad nazad do Sarajeva. Da se potpuno završi krug", kazao je Izetbegović.\nIzetbegović je rekao da je Erdogan obećao da će učiniti sve da ta ruta ceste bude realizovana.\n"To je ogroman projekat, ali Turska država je velika i veliko je ono što su oni napravili. Mislim da su hiljade kilometara uradili u zadnjih desetak godina. Druga stvar, ono što je insistirao gospodin Vučić. On je rekao da nikada više Bosna i Hercegovina neće imati problema sa Srbijom", kazao je Izetbegović za N1.\nSastanak iza zatvorenih vrata upriličen je u predsjedničkoj palati Mabeyn. Ranije danas Erdogan se sastao sa Vučićem, a sinoć je održao sastanak sa članom Predsjedništva BiH Izetbegovićem.


U Ukrajini u subotu počinje novo suđenje bivšoj premijerki Juliji Timošenko, po optužnici za utaju poreza, ali ona odbija da se pojavi na ročištu iz zdravstvenih razloga.\nZapad je osudio prvo suđenje Timošenkovoj, po optužnici za zloupotrebu položaja, uz ocenu da je reč o politički motivisanom procesu.\nTimošenkova nije prisustvovala preliminarnim saslušanjima novog suđenja pre sedam dana. Optužnica se odnosi na njene navodne nelegalne aktivnosti u vreme dok je bila na čelu privatne energetske kompanije tokom devedesetih, preneo je Bi-Bi-Si.\nUkoliko bude proglašena krivom, mogla bi da bude osuđena na 12 godina zatvora.\nOna trenutno služi kaznu od sedam godina zatvora, pošto je proglašena krivom za sklapanje nepovoljnog gasnog sporazuma sa Rusijom.\nTimošenkova optužuje predsednika Viktora Janukoviča za političku osvetu.


FAO: Svetske cene hrane pale u februaru | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET FAO: Svetske cene hrane pale u februaru\nFAO: Svetske cene hrane pale u februaru\nŠirenje korona virusa uticalo je na smanjenje potražnje za nekim proizvodima, a pogodio je i cene mesa. U februaru su najviše potonule cene biljnog ulja, za čak 10,3 procenta u odnosu na januar.\nSvetske cene hrane skliznule su u februaru, okončavši četvotomesečni uzastopni rast, pri čemu je širenje korona virusa uticalo na smanjenje tražnje za nekim proizvodima, saopštila je Organizacija Ujedinjenih nacija za hranu i poljoprivredu (FAO).\nIndeks cena hrane, koji meri mesečne promene vrednosti korpe prehrambenih proizvoda, uključujući žitarice, uljarice, mlečne proizvode, meso i šećer, iznosio je prošlog meseca prosečno 180,5 poena, što je pad od jedan posto u odnosu na januar, prenosi Reuters.\nOva organizacija je, također, blago povećala svoju prognozu proizvodnje žitarica, predviđajući rod u ukupnom iznosu od oko 2,72 milijarde tona u 2019. godini, sa prethodno projektiranih 2,71 milijardu tona.\nPrema novoj procjeni, rod će biti za 2,3 posto veći nego 2018. godine, piše Tanjug.\nKada je reč o pšenici, preliminarna prognoza FAO-a za rod 2020. godine iznosi 763 miliona tona, što je skoro nepromenjeno u odnosu na gotovo rekordan nivo zabeležen lani.\nU februaru su najviše potonule cene biljnog ulja, za čak 10,3 procenta u odnosu na januar, predvođene padom cena palminog ulja. (Al džazira)\nPrethodni tekstAMSS: Oprez zbog kiše i smanjene vidljivosti\nSledeći tekstBez vode zbog radova deo Adica