"Playade" predstavljaju kreativnu obradu pesme „Frka“ - Dijalog.net\nNaslovna Kultura “Playade” predstavljaju kreativnu obradu pesme „Frka“\nPostavljeno 8. May 2020.\nBeograd, 08. maj 2020. – Playade, četvoročlani bend koji čine Julijana Vincan (vokal), Željka Milošević (električna harfa), Niuvys Sabournin (bas gitara) i Milica Georgijević (elektronski bubnjevi/pad), objavile su kreativnu obradu pesme „Frka“ koju u originalu izvodi Zdenka Kovačiček.\nNedavno je ovaj bend objavio i obradu pesme „Stand by me“.\nOvaj kvartet još uvek traga za svojim pečatom posebnosti, ali upravo je ova pesma najpribližnija onome što žele da stvaraju. Postojeći songovi koje odaberu da sviraju im omogućavaju da zajednički odluče kakva će njihova muzika da bude, kao i čime će da se bave tekstovi njihovih pesama.\nVredno i entuzijastično rade na projektu koji su nazvale Playade.\nPrethodno Državni organi hitno da reaguju povodom pretnji upućenih novinarki “Vremena” Jovani Gligorijević\nSledeće NUNS: Zaštiti novinarku Jovanu Gligorijević\nTop Tags istraživanje vladavina prava Vlada Republike Srbije Srbija i Evropska unija Društvo Evropska unija OCD lokalna samouprava ljudska prava konkurs mladi evropske integracije Civilno društvo mediji Evropska komisija


Tisenkrup i Tata spajaju biznis u sektoru čelika u Evropi - Neverovatna Indija\nNaslovna Ekonomija Tisenkrup i Tata spajaju biznis u sektoru čelika u Evropi\nTisenkrup i Tata spajaju biznis u sektoru čelika u Evropi\nNemački gigant u teškoj industriji Tisenkrup i indijska grupa Tata dogovorili su se juče da udruže poslovanje u sektoru čelika u Evropi, čime će izbiti na drugo mesto na evropskom tržištu čelika iza ArselorMitala.\nDve grupacije, koje će sporazum finalizovati 2018. godine, očekuju od ove sinergije godišnje između 400 i 600 miliona evra i verovatno će ugasiti 4.000 radnih mesta u proizvodnji i administraciji, izveštava agencija Frans pres.\nSmanjenje radnih mesta, od kojeg su sindikati u Tisenkupu i nemački zvaničnici strahovali već nekoliko meseci, bilo bi približno pođednako podeljeno između ove dve kompanije.\nUdruženo fifti-fifti preduzeće, pod nazivom „Thsenkrup Tata Stil“, biće holding kompanija u Holandiji sa zajedničkim upravom i zapošljavaće oko 48.000 ljudi na 34 lokacije.\n„Čelična industrija se već dugi niz godina suočava sa velikim izazovima u Evropi“, objašnjavaju iz Tisenkrupa i dodaju da „tražnju za čelikom karakteriše nedostatak dinamike i postojanje strukturne prekapaciranosti u ponudi, kao i konstantno visok pritisak na uvoz“.\n„Zbog toga su svi proizvođači često pod pritiskom da dobitke ostvarene od restrukturiranja predaju tržištu. Posledica toga je jedna silazna spirala koja nameće potrebu za restrukturiranjem svake tri do četiri godine, pri čemu velikim čeličanama na srednji rok preti zatvaranje“, saopštio je Tisenkrup.\nOčekuje se da će ovaj udruženi evropski proizvođač čelika beležiti prodaju od 15 milijardi evra i proizvoditi oko 21 milion tona čelika godišnje.\nMeđutim, „izjavu o namerama“ koju su potpisale ove dve grupe moraju još da odobre odgovarajući regulatorni organi, naveli su iz Tisenkrupa, prenosi Tanjug.\nPrethodni tekstUvođenje GST poreza podstiče rast BDP-a i rejtinga zemlje\nSledeći tekstPronađeno antičko pismo koje dokazuje da su Indijci imali najbolje matematičare


Početak rekonstrukcije petlje “Blatuša”\nSvjetlana Topalić, 29/06/2020\nNarednih sedam mjeseci saobraćaj na putu M-17 kroz Zenicu odvijaće se usporeno. Razlog je početak rekonstrukcije petlje “Blatuša” na sjevernom ulazu u grad, koji u okviru projekta Modernizacija cesta u Federaciji Bosne i Hercegovine realizuje Javno preduzeće “Ceste Federacije”.\nRadovima na obalnim osloncima tzv priključnih i isključnih rampi petlje sa i na put M-17, ozvaničen je nastavak rekonstrukcije petlje „Blatuša“ u Zenici. U Cestama FBiH ističu da ovaj objekat već dugo nije bio siguran za saobraćaj, ali i kretanje pješaka koji su svakodnevno prelazili preko petlje rijeku Bosnu na putu do domova u obližnjim naseljima.\nSaobraćaj se, uz privremenu signalizaciju, odvija usporeno tokom radova na putu M-17 kod petlje. Iz kantonalnog Ministarstva prometa i komunikacija\nnaglašavaju da su tokom razgovora i priprema radova, poučeni problemima izazvanim rekonstrukcijom tunela Vranduk, od investitora i izvođača zatražili da učine sve kako ne bi dolazilo do prekida u saobraćaju.\nVrijednost rekonstrukcije petlje „Blatuša“ u Zenici, uključujući i prvu fazu, iznosi 3,7 miliona maraka. Rok za završetak radova i odvijanje saobraćaja bez ograničenja je januar naredne godine.\nTags #M17 #petlja blatuša\nBeograd: Od sutra obavezne maske u svim zatvorenim prostorima\nNSRS: Preispitati ugovore o koncesijama\nAvganistan: U bombaškim napadima ubijeno 10 policajaca\nS. Makedonija: Novih pet smrtnih slučajeva i još 120 zaraženih koronavirusom\nNajveća pljenidba narkotika u Slovačkoj, zaplijenjena 1,5 tona metamfetamina


Početna >> Vesti / Akcije >> RC Beograd obezbedio Global Grant vredan 30.400 USD\nGrant je namenjen Centrima za porodični smeštaj i usvojenja u Beogradu, Miloševcu, Ćupriji i Nišu i Centru za zaštitu odojčadi dece i omladine u Zvečanskoj u Beogradu. Predviđena je isporuka 40 računara i 10 štampača, sa pripadajućim softverima koji, će da služe za računarsko opismenjavanje dece koja u tim cenтrima žive. Obuke će sprovoditi Rotarijanci, Rotaraktovci i naši prijatelji u ovim mestima i to u kontinuitetu u trajanju od 3 godine.\nObuhvatiće preko 180 dece u celoj Srbiji, koja će time steći veštine koje im uglavnom nisu dostupne zbog uslova u kojima odrastaju, bez svojih biloških roditelja.\nRad na ovom grantu trajao je više od godinu dana. Za to vreme se u našem klubu smenjivalo više saradnika, od kojih je svako dao svoj doprinos da ovaj grant obezbedimo\nNenad Saković, rukovodilac ovog projekta u RC Beograd je rekao da je ovo najbolji primer snage Rotari organiizacije, i potvrda kako druženja i predavanja gostiju u klubu mogu da rezultuju ovakvim projektima, koji su i veliki i vidljivi i koji menjaju i unapređuju živote i onih kojima su namenjeni a i nas koji se bavimo da to obezbedimo. Rad na ovom grantu je bio vrlo zahtevan i izazovan, od kreiranja projekta prema kriterijumima Rotari Fondacije, do kvalifikacije i prikupljanja zahtevne administracije. Da bi se sve izguralo trebalo je imati i sreće, ali i mnogo upornosti i puno uloženog vremena da se sve zaokruži i to sa obe strane, naših prijatelja iz Amerika iz RC Thomasvile, iz Rotari Fondacije i celog našeg kluba.\n"Naš doprinos sadržajnijem odrstanju dece odvojenih ili bez bioloških roditelja, minoran je u odnosu na plemenitost hraniteljskih porodica, poput onih u selu Miloševac, gde celo selo ima tradiciju odgajanja siročadi dugu više od 80 godina."\nDobijanje Global Granta je i pravi primer kako se davanje uvek multiplicira, kako se na našu spremnost da damo nađe neko ko može i spreman je da to nagradi i da da još više. Ovo je i istovremeno najbolja ilustracija uloge i veličine Rotari fondacije, najveće fondacije na svetu, njene transparentosti, i dokaz naše pripadnosti globalnoj zajednici Rotarijanaca, koji su spremni da pomognu i našoj deci u Šumadiji, Nišu i Beogradu, rekao je predsednik kluba Čeda Petrinjac, nosilac priznanja Pol Haris.


Stotine „sivog uvoza“ polovnih automobila u limbu usred rekonstrukcije vlade – Danasnje\nHome/Automobili/Stotine „sivog uvoza“ polovnih automobila u limbu usred rekonstrukcije vlade\n0 16,291 3 minuta citanja\nRevizija propisa za privatne uvezene polovne automobile – poznata kao „sivi uvoz“ – ostavila je stotine kupaca u neizvjesnosti zbog konfuzije oko novih zahtjeva, i nakon što su neki uvoznici prekršili pravila.\nStotine kupaca koji kupuju privatno uvezeni polovni automobil u Australiji ostavljeni su u neizvjesnosti – nakon suzbijanja širom zemlje izazvanog radionicama koje su premašile ograničenja usklađenosti vozila.\nOdobrenja za nekoliko stotina automobila – koje uvoze entuzijasti automobila, prodavci polovnih automobila i ljudi koji zavise od specijalizovanih vozila za osobe sa invaliditetom – odlažu se jer industrija otklanja zaostatak koji su prouzrokovali uvoznici koji su prekršili svoja ograničenja za vozila.\nUvezena polovna vozila (od kojih mnoga dolaze iz Japana) čekaju na pečat odobrenja od saveznih vlasti – što se dešava nakon što je svaki automobil propisno proveren kako bi se osiguralo da je u skladu sa lokalnim standardima.\nMeđutim, kupci bi mogli da čekaju do jula 2022. da njihov automobil bude odobren, registrovan i spreman za isporuku.\nTakva vozila su obično modeli koje proizvođači ne prodaju u Australiji – i stoga će možda morati da se unesu manje izmene da bi se uskladila sa australijskim propisima.\nTakođe može biti teško pronaći određene delove jer vozila nisu prodata u Australiji u velikom broju. Zbog toga se šema primenjuje na retke automobile entuzijasta – i vozila sa specijalizovanim pristupom za osobe sa invaliditetom – jer vlasnici razumeju kompromise življenja sa takvim vozilima.\nIndustrija koja pokriva uvoz polovnih automobila – koja se često naziva „sivi uvoz“ – nalazi se usred tranzicije sa starih na nove propise.\nPrema staroj šemi uvoza polovnih automobila, postojala su ograničenja u broju polovnih vozila koja je svaka specijalizovana radionica mogla da ispuni.\nU skladu sa novom šemom – koja sada treba da se primeni od 1. jula 2022. godine, nakon što je prvobitno vreme za kraj 2019. odloženo – biće uklonjena ograničenja za broj privatno uvezenih polovnih vozila.\nŠema uvoza polovnih automobila trebalo je da funkcioniše u skladu sa mešavinom starih i novih zahteva u prelaznom periodu od kraja 2019. do sredine 2022. godine – uz zadržavanje ograničenja broja privatnih uvezenih polovnih automobila.\nNeki uvoznici vozila – pojedinci i preduzeća – ili nisu tačno pratili svoje brojeve tokom prelaznog perioda, ili su namerno prekršili ograničenja.\nTehnički kvarovi – i birokratske nesporazume – doveli su do toga da je veliki broj uvezenih polovnih automobila nenamerno izdat sa odobrenjima nekoliko meseci, čak i nakon što su neke radionice prekoračile ograničenja za uvoz vozila.\nKompjuterski portal nacionalnog transportnog odeljenja – koji je vodio računanje uvezenih polovnih automobila – prestao je da radi na neko vreme, a neki uvoznici su iskoristili priliku da svesno ili nesvesno prekorače svoja ograničenja za značajnu maržu.\nKada su nacionalne transportne vlasti saznale za grešku, ponovo su uspostavile ograničenja uvoza polovnih automobila, što je zauzvrat dovelo do značajnih kašnjenja u isporuci uvoznicima koji su premašili svoje kvote.\nIako su neki uvoznici možda sami sebi doveli problem, debakl je nesvesno ostavio stotine australijskih kupaca u neizvesnosti, nakon što su naveli da veruju da neće morati dugo da čekaju na svoje automobile.\nMnogi automobili koji su već plaćeni sada su zaglavljeni u dvorištima ili radionicama širom Australije dok se ograničenja ne uklone od 1. jula 2022.\nDok su većina pogođenih kupaca zaljubljenici u automobile koji čekaju da stigne retko vozilo, akcija je uticala i na osobe sa invaliditetom, koji zavise od takvih vozila koja su češća u Japanu.\nVozila za pristup invalidima dostupna su u većem broju u Japanu i po pristupačnijoj ceni – posebno kada se kupuju polovni.\nTara Hurlei je negovateljica Filipsa Džona Mekvatersa – koji ima multiplu sklerozu i kvadriplegičar – sa sedištem u Vilijamstaunu, Južna Australija.\nGospođa Hurlei kaže da je njen pacijent odlučio da uveze kombi Tojota Noa pristupačan za invalidska kolica, koji je bio pristupačniji – i trebalo bi da stigne ranije – od vozila lokalnog porekla.\nDanas je ovo vozilo među stotinama uvezenih polovnih automobila na koje je došlo do smanjenja usklađenosti, i nalazi se u Australiji više od šest meseci. Rad na usklađenosti je završen, ali radionici nije dozvoljeno da prekorači svoj limit.\nU međuvremenu, gospodin Mekvoters kaže da troši do 560 dolara na taksi karte – 280 dolara u oba pravca – da bi posetio lekare. Situacija je uticala na njegovo mentalno i fizičko zdravlje, kaže gospođa Hurlei, i postoji bojazan da bi mogao preminuti pre nego što preuzme Tojotu Noa.\nKritični deo procesa uvoza vozila iz inostranstva je ‘usaglašenost’, gde se automobil proverava u skladu sa standardima australijskih pravila dizajna (ADR). To je proces koji sprovode specijalističke radionice širom Australije, i predmet je suzbijanja industrije od strane Odeljenja za transport.\nSertifikovanim radionicama je dozvoljeno da usaglase do 100 vozila u svakoj kategoriji – po kalendarskoj godini – prema trenutnoj šemi.\nOdeljenje za infrastrukturu, transport, regionalni razvoj i komunikacije je prerano dozvolilo radionicama širom Australije da pređu ovaj broj na mnogo meseci, izdajući odobrenja za uvoz vozila i dozvoljavajući vozilima ulazak u zemlju.\nMeđutim, situacija se promenila u drugoj polovini 2021. godine kada je odeljenje shvatilo grešku i ponovo počelo da kontroliše ograničenja usklađenosti, uprkos tome što je već izdalo odobrenja za uvoz vozila za jedan broj vozila.


Polovni Kenworth komunalna vozila za opštu namenu oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Vatrogasna vozila i ostala vozila za javne službe > Komunalna vozila za opštu namenu > Kenworth\nPolovna Kenworth komunalna vozila za opštu namenu na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Kenworth komunalna vozila za opštu namenu mašina koje su za prodaju. Kenworth komunalna vozila za opštu namenu oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Kenworth komunalna vozila za opštu namenu u Brend sekciji.\nKenworth T440Snaga motora: 370, Boja: RED/BLACK\n2012 691.997 km\nOvde je kompletna lista polovnih Kenworth komunalna vozila za opštu namenu za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Kenworth komunalna vozila za opštu namenu koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Kenworth komunalna vozila za opštu namenu koje Vas interesuju.


Otvoren peti azil za pse u Beogradu - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Otvoren peti azil za pse u Beogradu\nNeko drugi 3. juli 2012. BG servis 1 komentar\nPrihvatilište za napuštene pse u Zemunu počelo je rad u punom kapacitetu otvaranjem sva četiri objekta za smeštaj pasa. Tako je Beograd dobio peti i najveći azil za pse, čiji kapacitet omogućava prijem 1.246 odraslih pasa.\nPo rečima Bratislava Stankovića, direktora „Veterine Beograd“, u prihvatilištu, koje je smešteno u okviru stare farme PIK „Zemun“, prvi put je otvoren i poseban deo za smeštaj 40 štenaca. Standardi nalažu da štenci moraju biti izolovani od odraslih pasa radi njihove bezbednosti i posebnog tretmana koji im je neophodan.\nVladimir Terzin, pomoćnik gradskog sekretara za komunalne i stambene poslove, precizirao je da je najveći azil u Beogradu urađen u skladu sa evropskim standardima, Zakonom o dobrobiti životinja i Pravilniku o prihvatilištima.\n– Grad je u poslednjih nekoliko godina uložio velike napore i sredstva da se osposobi rad „Veterine Beograd“ i da se ona tehnički, tehnološki i stručno pripremi za sve izazove Strategije za rešavanje problema napuštenih životinja. Ona podrazumeva da se napušteni psi hvataju, čipuju, sterilišu i vraćaju na mesto odakle su uzeti, tačnije u azilima provode 30 dana, odakle se vraćaju samo oni koje nisu agresivni. Takva strategija daje rezultate, a broj napuštenih pasa i incidenata znatno je smanjen, ovih potonjih za više od 30 odsto – kazao je Terzin, podsećajući još jednom da je odgovorno vlasništvo ključ rešenja problema napuštenih pasa.\nPovodom početka rada ovog prihvatilišta, najveći regionalni internet-portal www.zivotinje.rs poklonio je hiljadu obroka za napuštene pse koji su smešteni u njemu. Akcijom „1 lajk = 1 obrok“, ovaj internet-portal želeo je da utiče na podizanje svesti o problemu napuštenih pasa i potrebi njihovog zbrinjavanja, kao i da posetiocima sajta pruži mogućnost da na vrlo jednostavan način i sami daju doprinos boljem životu pasa. Jedan obrok (300 grama suve hrane) za pse u azilima obezbedio je svaki ulazak na fejsbuk stranicu portala www.zivotinje.rs, kao i svaka onlajn kupovina na ovom portalu čiji je iznos bio veći od 500 dinara.\nŠtenci se u ovo prihvatilište dovode radi čipovanja, vakcinacije i pružanja nege u prvim danima njihovog života. Nadležni se nadaju da će ovi mali psi biti usvajani u najkraćem roku, kako im, nakon prolaska neophodnog tretmana, život ne bi bio vezan za prethodno stanište, odnosno ulicu. Usvajanje pasa i jeste krajnji cilj strategije koju sprovodi grad, jer prihvatilišta predstavljaju nužno, ali ne i trajno i željeno rešenje.\nPored ovog, u Beogradu postoje još i dva azila u Rakovici, azil u Kovilovu i karantin u Ovči, a uskoro se očekuje i otvaranje prihvatilišta na Paliluli, čime će broj mesta za smeštaj pasa u azilima o kojima brine „Veterina Beograd“ biti podignut na tri hiljade. (Beoinfo)\nTagoviakcije bg servis dub zemun\nPrethodni AIESEC: Osmeh nam je svima isti\nSledeći Beer Fest 2012: Prilika za neafirmisane bendove\n30. априла 2021. at 09:46\ngde moze da se izvrsi donacija hrane za pse, ogradica itd


brzo hodanje : Južne vesti\nČlanica niškog kluba oborila državni rekord u brzom hodanju\n15:44, 23. 5. 2017.\nIako ovoga puta nije uspela da ostvari normu i plasirala se na Svetsko prvenstvo, članica Akademskog atletskog kluba Niš Dušica Topić uspela je da na Evropskom kupu obori državni rekord u brzom hodanju, uprkos tome što je bila povređena. Ona će sledećeg meseca imati još dve prilike da ostvari normu i nađe se među najboljim svetskim takmičarima u ovoj olimpijskoj disciplini.\nRio: Hodači stigli na cilj, plasman od 42. do 49. mesta\n18:17, 19. 8. 2016.\nSva trojica takmičara sa juga Srbije u brzom hodanju na 50 kilometara, na Olimpijskim igrama u Rio de Žaneiru završila su trku.\nJužnjaci nastupaju u brzom hodanju u Riju\n10:43, 19. 8. 2016.\nU 13 sati po našem vremenu na Olimpijskim igrama u Riju kreće trka u brzom hodanju na 50 kilometara, a boje juga i reprezentacije Srbije braniće trojica atletičara - blizanci Nenad i Predrag Filipović iz Niša i Vlasotinca, kao i Vladimir Savanović iz Leskovca.\nUspeh pirotskih atletičara u Turskoj\n00:07, 22. 4. 2013.\nPirotski atletičar Nikola Lilić na Balkanskom prvenstvu u Turskoj osvojio je peto mesto u hodanju na 10 kilometara i popravio lični rekord, dok je njegova sugrađanka Danica Gogov u hodanju na 5 kilometara bila šesta.\nPrijem za Nenada Filipovića\n13:23, 26. 7. 2012.\nGradonačelnik Niša Zoran Perišić poželeo je sreću i uspeh atletičaru Nenadu Filipoviću koji će učestvovati na Olimpijskim igrama u Londonu.\nVlasotinčani na Olimpijadi\n12:37, 26. 7. 2012.\nSkupština opštine Vlasotince dodelila je po 100.000 dinara atletičarima, braći Predragu i Nenadu Filipoviću, a predsednik opštine priredio prijem povodom njihovog odlaska za London na Olimpijske igre.\nFilipović i Savanović najbolji u brzom hodanju\n14:13, 18. 6. 2012.\nPredrag Filipović, atletičar iz Vlasotinca i njegov kolega iz Leskovca Vladimir Savanović osvojili su prvo, odnosno drugo mesto na državnom prvenstvu u atletici u Novom Sadu u disciplini na 10.000 metara u hodanju.\nBrzim korakom kroz Evropu\n13:33, 21. 10. 2010.\nAtletičari Predrag i Nenad Filipović i Danijel Mladenović skupljaju sredstva za domove za osobe sa mentalnim poremećajima.


Hiljade ljudi protestuje u Briselu, poremećen saobraćaj\nM. K.\t 29. septembra 2016. 16:39\nViše desetina hiljada radnika okupilo se danas u belgijskoj prestonici kako bi protestovali protiv vladinih reformi i zakona o radu, a usled toga je došlo do poremećaja u javnom i drugom saobraćaju, javljaju lokalni mediji.\nPortparol briselske policije Ilse Van de Ker je izjavila da je na današnjim demonstracijama, četvrtim otkad je premijer Šarl Mišel 2014. došao na vlast, učestvovalo oko 45.000 ljudi, prenela je agencija AP.\nProtestna šetnja je okončana mirno.\nTenzije u Belgiji su porasle nakon što je američki proizvođač teških mašina “Kejterpilar” najavio zatvaranje svoje belgijske fabrike, što će značiti gubitak radnih mesta za više od 2.000 građana te zemlje.\nPredsednik sindikata FGTB Mark Goble je istakao da se stanje u Belgiji pogoršalo poslednjih godina.\nOn je naveo da “sve više ljudi živi ispod linije siromaštva” i da su plate radnika pale na nivo ispod onog koji imaju u susednim zemljama poput Nemačke, Francuske i Holandije.


Medijski spinovi, izmišljene konstrukcije i tračevi su samo nastavak specijalnog rata koji se mjesecima vodi protiv SDP-a\nPredsjedništvo Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine je na današnjoj sjednici osudilo perfidnu kampanju koju pojedini centri moći i mediji vode protiv SDP-a BiH, sa namjerom podrivanja Bosanskohercegovačkog bloka i pozicija partije unutar njega. Medijski spinovi, izmišljene konstrukcije i tračevi su samo nastavak specijalnog rata koji se mjesecima vodi protiv SDP-a i njegovih zvaničnika.\nNa sjednici su razmatrani zaključci sjednice proširenog Kantonalnog odbora SDP Tuzlanskog kantona, kojima se traži od Predsjedništva i Glavnog odbora SDP BiH, da u slučaju blokade političkih procesa zbog neuspostavljanja nove skupštinske većine i nemogućnosti formiranja Vlade Tuzlanskog kantona, uzmu u obzir specifičnu društveno-političku situaciju u ovom kantonu, oko formiranja vlasti.\nImajući u vidu da odluke Glavnog odbora SDP-a mogu samo revidirati članovi Glavnog odbora, Predsjedništvo SDP BiH o tome nije donosilo stav, nego će to odlučiti članovi Glavnog odbora na sljedećoj sjednici ovog organa.\nJoš jednom je osuđen i neligitiman izbor potpredsjednika SDP-a BiH Denisa Bećirovića na poziciju zamjenika šefa Kluba Bošnjaka u državnom Domu naroda, što je još jedan od dokaza kako se od SDP-a želi napraviti politički privjesak SDA-u, koja je odavno kontrolu državnog Doma naroda prepustila HDZ-u i SNSD-u.\nMonopol koji je SDA osigurala HDZ-u i SNSD-u, vidljiv je i u sadržaju dostavljenih dodatnih odgovora Evropskoj komisiji. Jasno je da je SDA prepustila HDZ-u BiH i SNSD-u potpuno kontrolu nad tzv. mehanizmom koordinacije, a samim tim i nad sudbinom evropskih i NATO integracija države.\nOdgovori kojim se EU uvjerava kako je pozitivna pojava sistem segregacije u obrazovanju i diskriminacije građana po etničkom osnovu u izbornom procesu, predstavljaju istinski diplomatski incident i sramotu za državu. Jednako tako, činjenica da je dio pitanja ostao neodgovoren dodatno ukazuje na neozbiljnost domaćih vlasti i njihovu nespremnost da se istinski posvete pristupanju Bosne i Hercegovine NATO-u i EU.\nPredsjedništvo je osudilo nedavne pokušaje iz Srbije oko revidiranja činjenica vezanih za masakr na tuzlanskoj Kapiji, što uz formiranje Komisija Vlade RS o istraživanju srebreničkih zločina i opsade Sarajeva, predstavlja beskrupulozan pokušaj relativizacije zločina i iskrivljavanja sudskim putem potvrđenih historijskih činjenica o zločinima počinjenim u agresiji na Bosnu i Hercegovinu.\n> U potpunosti ćemo poštovati Statut SDP BiH, odluke Glavnog odbora i odluke Kongresa, ne podržavamo koaliciju sa SDA\n> Većina poslanika SDP-a ne podržava koaliciju sa SDA\n> Neformiranje vlasti preskupo će platiti vlasnici države Bosne i Hercegovine, a to su njeni građani\n> Bh. blok nikad neće podržati „legitimno predstavljanje naroda“ i vojnu neutralnost BiH\n> Predsjednik SDP BiH Nermin Nikšić donio odluku o raspuštanju organa Kantonalne organizacije SDP Tuzlanskog kantona


SRBI U CENTRU PAŽNJE Dabl-dabl Jokića i odličan povratak Bogdanovića (VIDEO) - MaxBet Sport\nKošarkaši Denvera pobedili su na gostovanju ekipu Bruklina sa 124:118, a naš centar Nikola Jokić je u trijumfu svog tima ostvario dabl-dabl učinak.\nJokić je imao učinak od 26 poena i 10 skokova, uz osam asistencija i jednu ukradenu loptu, Ostin Rivers je dodao poen manje, dok je Vil Barton takođe ostvario dabl-dabl sa 21 poenom i 10 skokova.\nKameron Tomas je za domaći tim postigao 25 poena, Pati Mils je upisao četiri poena manje, uz šest asistencija, a Lamarkus Oldridž je zabeležio 18 poena i osam skokova. Denver je posle trećeg uzastopnog trijumfa u NBA ligi na šestoj poziciji Zapadne konferencije sa 26 pobeda i 21 porazom, dok je Bruklin četvrti na Istočnoj konferenciji sa 29 pobeda i 19 poraza.\nAtlanta je na svom terenu došla do pete uzastopne pobede u NBA ligi, savladavši Sakramento sa 121:104. Bogdan Bogdanović se vratio posle pet propuštenih utakmica zbog povrede kolena i za domaći tim je postigao 18 poena, uz sedam asistencija i tri skoka, Onjeka Okongvu je postigao isti broj poena, uz sedam skokova, dok je Trej Jang došao do dabl-dabla sa 17 poena i 10 dodavanja.\nDalas je na gostovanju pobedio Portland sa 132:112. Kristaps Porzingis je za tim iz Teksasa upisao 22 poena i pet skokova, Džejlen Branson je ostvario dabl-dabl učinak sa 20 poena i 11 asistencija, dok je Luka Dončić sa po 15 poena i asistencija i 10 skokova došao do 42. tripl-dabla u karijeri, i samo jedan ga deli od ulaska u 10 najboljih u istoriji lige.\nPo 15 poena su dodali i Redži Bulok i Dvajt Pauel, a Boban Marjanović nije igrao za gostujući tim. U ekipi Portlanda bolji od ostalih je bio Anferni Simons sa 23 poena i sedam asistencija, Si Džej Mekalum je upisao 20 poena, uz šest asistencija i četiri skoka, a Norman Pauel je postigao 19 poena, uz devet skokova.\nVukićević za MaxBet sport: Mogu da iznenadim u Pekingu, Skijaški savez Srbije je nazadovao\nTagovi:Atlanta Houksbogdan bogdanovićDenver NagetsnbaNBA 2021/22Nikola JokicTopTop2Top3\nZA KLADIOCE Sve važne informacije za dve NBA utakmice u noći između četvrtka i petka\nZA KLADIOCE Sve važne informacije za utakmice NBA lige u noći između srede i četvrtka


Dr Đerlek upozorava: "Očuvanje mentalnog zdravlja jedan od glavnih izazova tokom pandemije!" - 24sedam Dr Đerlek upozorava: "Očuvanje mentalnog zdravlja jedan od glavnih izazova tokom pandemije!" - 24sedam\nDr Đerlek upozorava: “Očuvanje mentalnog zdravlja jedan od glavnih izazova tokom pandemije!”\nUpozorio je da ćemo problem tek imati kada se završi priča sa koronavirusom\nOčuvanje mentalnog zdravlja nacije jedan je od glavnih izazova tokom pandemije, ocenio je danas državni sekretar Ministarstva zdravlja dr Mirsad Ðerlek i upozorio da ćemo problem tek imati kada se završi priča sa koronavirusom.\n– Zdravstveni sistem se već sprema za borbu za očuvanje mentalnog zdravlja – rekao je dr Ðerlek u parlamentu na skupu “Godinu dana kasnije Srpsko-američki odnosi u pandemiji” na kojem su govorili i ambasador SAD Entoni Godfri, predsednik parlamenta Ivica Dačcih, potpredsednica vlade Zorana Mihajlović.\nDr Ðerlek je naveo da je pored očuvanja ekonomije i borbe protiv koronavurusa jedan od glavnih izazova kako sačuvati javno i mentalno zdravlje nacije.\n– Primetili smo da kovid ne samo što nam odnosi živote, već i izuzetno loše utiče na mentalno zdravlje – rekao je dr Ðerlek.\nDržavni sekretar je podsetio da je za kvalitetan zdravstveni sistem važna ekonomija i da bez njenog razvoja ne bismo mogli da ulažemo toliko novca koliko je uloženo u borbu protiv koronavirusa.\n– Ako ima išta dobro u ovoj borbi to je što nas je ujedinila i pokazala da samo sa velikom solidarnošcu i empatijom možemo izaći kao pobedinici i vratiti se normalnom životu – naveo je dr Ðerlek i zahvalio ambasaodru i SAD na ulaganjima u Srbiju i pomoći zdravstvenom sistemu.\nSvima je, kako navodi, potrebna zajednička strategija za borbu protiv koronavirusa na svetskom nivou, ali i akcioni plan na evropskom nivou o tome kako sačuvati ekonomiju.\n– Potrebna nam je zajednička strategija kako sačuvati ekonomiju da bismo imali kvalitetan zdravstveni sistem. Ne bismo mogli da pravimo ni četiri klinička centra, ni dve kovid bolnice koje su nam sačuvale zdravstveni sistem, ni treću koju počinjemo da gradimo u Novom Sadu, ali ni nabavku vakcina – rekao je dr Ðerlek.\nNaglasio je da je važno da probamo da se proizvede što više kvalitetnih bezbednih vakcina i da vakcinišemo što više ljudi, te zaključio da je potrebno pripremiti se i za neku novu opasnost, novi virus.\nKrajinović odbranio čast srpskog tenisa u Monte Karlu\nFSS predstavio tri nova selektora u mlađim kategorijama\n#Koronavirus #mentalno zdravlje #Mirsad Đerlek


Ženski centar Užice u novom prostoru\nPosle više od decenije koju su proveli u prostoru fabrike Cveta Dabić, Ženski centar Užice, a zbor rušenja ove fabrike, promenio je adresu. Sada se prostorije ovog udruženja zajedno sa Centrom za reciklažu tekstila nalaze u bivšoj upravnoj zgradi Javno-komunalnog preduzeća “Vodovod” . Ovaj prostor Ženskom centru, grad Užice ustupio je uz minimalne troškove naknade za kiriju i plaćanje komunalnih usluga.\n„Samo voljom vlasnika firme MPP „Jedinstvo“ koja je kupila fabriku Cveta Dabić, više od deset godina Ženski centar Užice koristio je ovaj prostor potpuno besplatno i neizmernu zahvalnost zato dugujemo gospodinu Mići Mićiću“, ističe predsednica UO „Ženskog centra“ Užice, Rada Gujaničić.\n„ Zbog rušenja fabrike u dogovoru sa gradom, za svoje potrebe Ženski centar Užice, uz plaćanje minimalnih troškova naknade za kiriju i komunalne usluge koristiće ubuduće prostor bivše upravne zgrade JKP „Vodovod“ iznad autobuske stanice u Užicu . Gradska javna preduzeća, poput Niskogradnje, pomogla su i prilikom preseljenja Ženskog centra u novi prostor. Htela bih da se zahvalim svima u zajednici koji su i ovoga puta pokazali spremnost da nam pomognu. Brojna privatna preduzeća u gradu pomogla su nam prilikom preseljenja, dobili smo značajne donacije u materijalu za adaptaciju novih prostorija , značajna nam je pomoć projektantskih firmi, a podršku smo dobili i od ženskih fondacija kako bi se preselili u novi prostor.“\nNa adresi Heroja Luna broj 2, takodje pod okriljem Ženskog centar Užice, nalazi se i Centar za reciklažu sa proizvodnom radionicom i trenutno 3 kontejnera za odlaganje tekstila. Naredne nedelje, kako su najavili u Ženskom centru Užice počinje ponovo sa radom i Servis za doniranje.\n“Servis će, kako za stare tako i za nove korisnike, biti dostupan tri dana u sedmici, sreda, četvrtak i petak od 10 do 14h. Kontejneri za odlaganje garderobe sada se nalaze ispred naše zgrade i dostupni su gradjanima 24 sata dnevno”, navodi Marina Tucović, menadžer projekta “Retex”, uz napomenu da je trenutno oko 280 aktivnih korisnika Servisa za doniranje Ženskog centra Užice.\nOd 2015. godine pod pokroviteljstvom Ženskog centra Užice otvoren je za korisnike, žrtve porodičnoig nasilja i besplatan SOS telefon 0800 333 445, dostupan svakog radnog dana od 8 do 20 sati.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Ženski centar Užice u novom prostoru".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Ženski centar Užice u novom prostoru". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Srbija pred novim izazovima – Između zova EU i naglašene okrenutosti Rusiji – Centar za spoljnu politiku\nPosted by markomecanin on 25. 11. 2017. 10. 02. 2018.\nOvaj tekst je napisao potpredsednik Centra za spoljnu politiku, prof. dr Dragan Đukanović za portal European Western Balkans.\nIako je u savremenoj srpskoj istoriji bilo i previše situacija koje su se činile veoma odlučujućim i, štaviše, dramatičnim za njeno međunarodno i spoljnopolitičko pozicioniranje, čini se da su događaji koji su se odvili upravo tokom proteklih nekoliko sedmica dodatno uticali da se zemlja ponovo nađe u sličnoj situaciji.\nIako je Evropska unija „ohrabrila“ političke elite, ali i društva Srbije i Crne Gore da će do 2025. godine ove dve države postati članice Unije, poseta Brajana Hojt Jia, zamenika pomoćnika državnog sekretara Sjedinjenih Američkih Država Beogradu krajem oktobra naglo je splasnula ovo raspoloženje. Naime, pored određenih zahteva koje SAD konstantno pominju kada je u pitanju poboljšanje odnosa sa Srbijom, poput rešavanja slučaja ubistva tri brata iz porodice Bitići u Srbiji 1999. godine, kao i nužnog sudskog epiloga vezanog za okončanje postupka vezanog za paljenje ambasade ove zelje u Beogradu krajem februara 2008. godine, svakako najosetljiviju temu u razgovorima Jia sa srpskim zvaničnicima predstavljao je odnos Srbije sa Ruskom Federacjom u kontekstu evropskih integracija.\nPremda je bilo za očekivati bilo da će tema ubrzanja i okončanja procesa normalizacije odnosa između Beograda i Prištine, koji je otpočeo još 2011. godine, biti na određeni način dominantni „kamen spoticanja“ u odnosima između Srbije i Sjedinjenih Američkih Država, očigledno je da je izjava Jia, kao visokog američkog zvaničnika zaduženog za Balkan, o otežanom održanju spoljnopolitičkog ekvilibrijuma Srbije između Evropske unije i Ruske Federacije, koje je označio kao „sedenje na dve stolice“, zapravo bila dominantna na sastanku sa predsednikom Srbije, Aleksandrom Vučićem. Štaviše, u zvaničnom saopštenju sa ovog sastanka je podvučeno je da je Ji ukazao na „zabrinutost zbog percepcije da je Srbija jednom nogom na putu ka Evropskoj uniji, a drugom ka savezu sa Rusijom.” (Saopštenje, 24. oktobar 2017)\nI pored čestog osporavanja samog kapaciteta funkcije Brajana Hojt Jia od strane pojedinih analitičara u Beogradu, o čemu je govorio i ruski ambasador u Beogradu, Čepurin, očigledno je da, ipak, treba veoma ozbiljno razumeti ove poruke. Štaviše, SAD su nakon vlastitog smanjenog interesovanja za Balkan u nedovršenom procesu njegove evroatlentske integracije od početka ove decenije ostavile određeni prostor da to mesto popuni Ruska Federacija, a od pre nekoliko godina i Turska i Narodna Republika Kina.\nZato je Ji, prema pomenutom saopštenju iz Predsedništva Srbije ujedno „izrazio zabrinutost zbog ruskog uticaja u regionu.” Ruski interes, sa druge strane, objektivno je osnažen na Zapadnom Balkanu pre svega u bh. entitetu Republika Srpska i Srbiji, ali donedavno i u Makedoniji. Prošlogodišnji događaji u Crnoj Gori neposredno uoči i tokom parlamentarnih izbora takođe su pokazali kakva suštinski može biti uloga Rusije na Balkanu kako bi se osnažio njen uticaj.\nAsocijacije koje je nedavno izneo ruski ambasador u Beogradu, Aleksandar Čepurin pominjući potencijalan „ukrajinski scenario“ u Srbiji, pored potencijalnog, kako se stereotipno navodi, destruktivnog ponašanja Zapada, ostavlja neodgovoreno pitanje na to kako bi u takvom scenariju sebe videla upravo Ruska Federacija. Naime, nije nužno podsećati upravo na ulogu ove zemlje u dešavanjima u susednoj Ukrajini zbog njenog makar i formalnog približavanja Evropskoj uniji tokom 2013. i 2014. godine.\nDakle, sasvim je izvesno da će Ruska Federacija pored permanentnog insitiranja na vojnoj neutralnosti Srbije, koja je proklamovana tačno pre deset godina, postupno evoluirati i svoj stav kada je u pitanju pridruživanje Srbije Evropskoj uniji. Zapravo i Moskva je svesna da Junkerovo „obećanje“ vezano za „ubrzani“ ulazak Srbije u članstvo u Evrospkoj uniji do 2025. godine podrazumeva i jednako tako ubrzanu temeljnu promenu njene politike prema Ruskoj Federaciji – od revizije brojnih ekonomskih i drugih sporazuma, do pridruživanja postojećim restriktivnim merama.\nZato ostaje očekivanje da će vlasti u Beogradu u narednom periodu ustrajati na putu evropskih integracija, koji veoma uspešno teče proteklih nekoliko godina, objektivno percipirati da je to od vitalnog interesa za Srbiju, ali i njenu modernizaciju. Takođe, treba očekivati i da će nakon konstituisanja nove vlade u Nemačkoj, Srbija i dalje imati pouzdanog i veoma uticajnog partnera i aktera u Evropskoj uniji, a što bi trebalo olakšati i njen najavljeni ulazak u Uniju\nPrethodni članak Milan Karagaća: Kako do efikasnog i dugoročnog bezbednosnog koncepta Srbije\nSledeći članak Bez izlaska iz mitova, ostaćemo u zapećku globalnih kretanja


Heritage Hubs dobitnik Evropske nagrade za kulturno nasledje\nBeta 25. maja 2021. 12:45\nProjekat Heritage Hubs Udruženja za kulturno naslede iz Finske, Centra za urbani razvoj iz Srbije, Fondacije San Miljan dela Kogolja iz Španije i organizacije Viteco E-learning iz Italije, je medju ovogodišnjim dobitnicima Evropske nagrade za kulturno nasledje/Nagrade Evrope Nostre u kategoriji Edukacija, obuka i podizanje svesti.\nZa nagrade su konkurisale organizacije i pojedinci iz 30 evropskih zemalja, a nezavisni žiri dodelio je 24 nagrade. Imena nagradjenih objavljena su uživo u onlajn programu koji su vodili Marija Gabrijel, evropska komesarka za inovacije, istraživanje, kulturu, obrazovanje i omladinu i Herman Parcinger, izvršni predsednik Evrope Nostre.\nProjekat Heritage Hubs je realizovan u okviru Evropske godine kulturnog nasledja 2018. i okupio je mlade ljude uzrasta od 10 do 16 godina iz Finske, Srbije i Španije u dvogodišnjem programu istraživanja, predstavljanja i deljenja sopstvenog kulturnog nasleda, te interpretacije nasledja svojih vršnjaka u drugim zemljama, kroz školsku razmenu i putem elektronske platforme.\nProjekat je podržao EU program Kreativna Evropa, kao i Švedska kulturna fondacija u Finskoj, Finska nacionalna agencija za obrazovanje, Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije.\nTokom 2018. i 2019. godine u školama u Finskoj, Srbiji i Španiji organizovane su radionice na kojima su se učenici bavili sopstvenim nasledjem, a potom doživljajem i interpretacijom kulturnog nasleda drugih zemalja. U okviru Heritage Hubs-a organizovani su i različiti programi obuke u kojima je učestvovalo 800 nastavnika.\nProjekat je učenicima, nastavnicima i lokalnim zajednicama omogućio brojna kulturna otkrića, a dobar primer je prezentacija slave, srpske pravoslavne tradicije, koju su učenici iz Grocke predstavili svojim vršnjacima iz Finske. Učenici iz Grocke su bili u prilici i da sagledaju sopstveno nasledje u drugačijem svetlu, kroz interepretaciju slave koju su pripremili finski učenici, poredeći je sa luteranskom, originalno katoličkom tradicijom vezanom za Sv. Luciju.\nU okviru projekta je nastao i Heritage Hubs (HH) priručnik, u kome je predstavljena završna metodologija korišcenja nasledja u obrazovanju i praktični načini njene primene. Rezultati projekta su dostupni na stranici virtuelne biblioteke Heritage Hubs-a i priključeni velikim evropskim repozitorijumima, kao što su HISPANA i Europeana.\n„Heritage Hubs je doneo ubedljivu metodologiju obrazovanja u oblasti nasledja, primenjenu u većem broju škola. Obrazovni pristup se zasniva na konceptu učenja putem nasledja, u okviru kojeg učesnici razmenjuju sopstveno nasledje sa drugim učesnicima, uče kroz upoznavanje drugih kultura i razmenu iskustava“, navodi se u obrazloženju žirija.\nOvogodišnji dobitnici su „ambasadori lepote evropskog nasledja“, a uspešni projekti iz ove oblasti „zavise od posvećenosti ljudi koji iza njih stoje“, izjavila je evropska komesarka Marija Gabrijel.\n„Ovogodišnji laureati jasno pokazuju kako nasledje nudi rešenja i put ka oporavku u situaciji naizgled prevelikih izazova, u trenutku kada preduzimamo mere protiv klimatskih promena, pokrećemo održivi urbani i ruralni razvoj i hvatamo se u koštac sa mnogim pretnjama za osnovne evropske vrednosti“, istakao je predsednik Evrope Nostre, Herman Parcinger.\nCeremonija dodele Evropske nagrade za kulturno nasledje bice održana na jesen do kada traje i onlajn glasanje za Nagradu publike. Tom prilikom pored Nagrade publike biće proglašeni i dobitnici Gran pri nagrade.


/ SVE ŠTO SAM VOLEO\nSiri Hustvet,Siri Hustvet\tSVE ŠTO SAM VOLEO\nSvetski bestseler Sve što sam voleo počinje tako što\n1975. godine, u jednoj njujorškoj galeriji, istoričar umetnosti Leo\nHercberg otkriva sliku nepoznatog umetnika. Kupuje delo, pronalazi\nnjegovog tvorca Bila Vekslera i s njim sklapa doživotno\nLeova priča obuhvata razdoblje od dvadeset pet godina i opisuje\nbliskost dveju porodica, Bilove i njegove sopstvene - rođenje\nnjihovih sinova, propast Bilovog prvog braka i srećne godine drugog\n- dok su živeli u istoj zgradi u Sohou, a leta provodili takođe u\nistom letnjikovcu u Vermontu. Međutim, veze između njih dvojice,\nkao i između njihovih žena, postaće napete najpre zbog tragedeije\nkoja će se dogoditi, a potom i usled čudovišne dvoličnosti i\nprevare, koje polako izbijaju na površinu i nagrizaju ih.\nRoman Sve što sam voleo predstavlja spoj kontemplativnog tona koji\nzasenjuje svojim domašajima, osećanja nadolazeće pretnje, divnog\nportreta umetnika i nadasve studije ljudskih odnosa - roditeljskih,\nbračnih, erotskih i bratskih.\nOva nadahnuta priča istražuje pitanja ljubavi, umetnosti, gubitka i\n"Ovo je najambiciozniji i najzamašniji roman Siri Hustvet. On\nistovremeno opčinjava, uzbuđuje i uznemiruje." Salman Ruždi\n"Izuzetno... Roman Sve što sam voleo je redak dragulj, knjiga koja\nse čita u dahu, a namenjena je intelektualnim sladokuscima,\nozbiljna ali duhovita, širokih vidika i dubokih moralnih načela."


Vlada usvojila tri uredbe kojima se preciziraju mere za pomoć privredi - News - Turistički svet\nVlada usvojila tri uredbe kojima se preciziraju mere za pomoć privredi\nVlada Srbije usvojila je na današnjoj sednici tri uredbe kojima se precizira pravni okvir ko će moći da koristi državnu pomoć iz paketa ekonomskih mera vrednog 608,3 milijarde dinara, odnosno 5,1 milijardi evra.\nOd ponedeljka svi zainteresovani mogu da se prijave za te mere, i to kroz poresku prijavu, koju i inače popunjavaju, a biće objavljen i poziv Fonda za razvoj za pomoć privrednicima u održavanju likvidnosti, rekao je na današnjoj konferenciji za medije, ministar finansija Siniša Mali.\nPrema njegovim rečima, usvojena je Uredba o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima, zatim Uredba o utvrđivanju programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima izazvanim pandemijom Covid-19 kao i Uredba o postupku za izdavanje dužničkih hartija od vrednosti za vreme vanrednog stanja.\nPrema ovim uredbama, svi privredni subjekti u privatnom sektoru mogu da koriste mere pod uslovom da počev od 15. marta 2020. godine, pa do dana stupanja na snagu ove uredbe, nisu smanjivali broj zaposlenih za više od 10%.\nNe računaju se zaposleni koji su sa privrednim subjektom u privatnom sektoru zaključili ugovor o radu na određeno vreme pre pomenutog datuma za period koji se završava u periodu od 15. marta 2020. godine, pa do današnjeg stupanja na snagu uredbe.\nPogodnosti mogu da koriste i preduzetnici koji su registrovali privremeni prestanak obavljanja delatnosti najranije na dan 15. marta 2020. godine, odnosno na dan proglašenja vanrednog stanja.\nOni koji su registrovali firmu posle tog datuma, nemaju pravo na ovaj program.\nRazjašnjeno je da korisnici pomoći mogu da budu i udruženja i druge neprofitne organizacije, ukoliko nisu na spisku korisnika javnih sredstava.\nMogućnost odlaganja plaćanja poreza i doprinosa uključuje i ogranke i predstavništva stranih pravnih lica, ali ne važi za banke i druge finansijske institucije.\nPlanom mera odloženo je plaćanje poreza i doprinosa na zarade i naknade zarada do 4. januara 2021. Plaćanje ove obaveze počeće od januara sledeće godine i to na najviše 24 mesečne rate, bez kamate.\nKada je reč o uplati bespovratnih novčanih sredstava iz budžeta, u iznosu od oko 30.000 dinara, na njih imaju pravo: preduzetnik, preduzetnik paušalac, preduzetnik poljoprivrednik, preduzetnik drugo lice, pravna lica koja su razvrstana kao mikro, mala i srednja.\nIsplata će početi u maju i ide u tri rate - maj, jun i jul.\n- Imate obrazac PPP-PD, i samo u kvadratić treba da upišete datum 4. januar 2021. Tako se automatski u sistemu Poreske uprave odlaže plaćanje poreza i doprinosa na zarade, i akontacije poreza na dobit. Automatski se preduzeće tako prijavljuje i za dobijanje tri minimalca za zaposlene - rekao je Mali i pozvao privrednike da se prijavljuju, da se do kraja aprila završi procedura i da već početkom maja krenu isplate.\nZa one privredne subjekte koji imaju novca i koji svojim zaposlenima isplaćuju plate, minimalac je dodatak na zaradu, a za one koji nemaju ni za miinmalac, ono što država plaća je plata, fleksibilni smo u tom pogledu, rekao je ministar.\nVeliko pravno lice ima pravo na uplatu bespovratnih novčanih sredstava u iznosu od 50% osnovne minimalne neto zarade za mart 2020. godine, i to za zaposlene kojima je rešenjem utvrđen prekid rada nakon uvođenja vanrednog stanja.\nIsplata će se takođe vršiti u maju, junu i julu, u iznosu 50% minimalne zarade za mesec mart. I oni su u obavezi da otvore namenski račun, preko koga će ići ta isplata. To je novac koji poslodavac može da uračuna u minimalnu naknadu posečne zarade od 60%, a može da ide i kao dodatak na tih 60% od ukupne zarade zaposlenog.\nMali je napomenuo i da privrednici tri meseca po isplati poslednjeg, trećeg minimalca, ne smeju da otpuštaju radnike.\nNaime, privredni subjekt u privatnom sektoru gubi pravo na korišćenje fiskalnih pogodnosti i direktnih davanja ukoliko u periodu od uvođenja vanrednog stanja pa do isteka roka od 3 meseca od poslednje isplate direktnih davanja, smanji broj zaposlenih za više od 10% ne računajući zaposlene koji su zaključili ugovor o radu na određeno vreme pre 15. marta 2020. godine za period koji se završava u pomenutom periodu.\nKada je reč o finansijskoj podršci privrednim subjektima za održavanje likvidnosti izdvojiće se 24 milijardi dinara za odobravanje kredita preko Fonda za razvoj.\nOsnovni cilj je, kako se navodi u saopštenju da se obezbedi podrška preduzećima za nabavku obrtnih sredstava i podrška za održavanje tekuće likvidnosti u cilju izmirivanja obaveza nastalih prema poslovnim partnerima, zaposlenima i državi.\nPravo na korišćenje sredstava imaće preduzetnici, zadruge, mikro, mala i srednja preduzeća koja su u većinskom privatnom ili zadružnom vlasništvu, uz uslov da obavljaju proizvodnu, uslužnu, trgovinsku i poljoprivrednu delatnost.\nKrediti za održavanje tekuće likvidnosti i nabavku obrtnih sredstava odobravaće se na rok otplate do 36 meseci, na grejs period do dvanaest meseci, po kamatnoj stopi od jedan odsto godišnje. Krediti se odobravaju i vraćaju u dinarima.\nMinimalni iznos kredita koji mogu podići privredna društva je milion dinara a preduzetnici i zadruge 200.000 dinara.\nMaksimalan iznos kredita može biti: za preduzetnike i mikro pravna lica do 10 miliona dinara, za mala pravna lica do 40 miliona dinara i za srednja pravna lica do 120 miliona dinara.\nOsnovni uslov za realizaciju ovih kredita je zadržavanje broja zaposlenih na dan 16. marta 2020, s tim da se kako do podnošenja zahteva tako i u toku korišćenja kredita prihvata odstupanje od 10% od broja zaposlenih.\nSvi punoletni građani dobiće po 100 evra po ukidanju vanrednog stanja, u dinarskoj protivvrednosti.


Marihuana i bol – Irka\nNova studija je otkrila da pod uticajem marihuane isti nivo bola jednostavno manje smeta.\nNaučno objašnjenje na koji način kanabis utiče na blokiranje bola\nNova studija je otkrila da konoplja nije lek protiv bolova već odvraća pažnju od bola. Pod uticajem THC-a intenzitet bola jednostavno manje smeta. Jedan od glavnih argumenata za legalizaciju marihuane kao leka je njena korisnost u suzbijanju bola. Širom 19 država u kojima je legalizovana kao delotvoran lek , mnogi oboleli od kancera i ADS-a dokazuju da pozitivno utiče kod hroničnih bolova, a u nekim slučajevima se pokazala kao delotvornija u odnosu na zvanične analgetike koji nisu imali nikakvog efekta. Grupa istraživača sa Oksforda, da bi istražili na koji način marihuana deluje na bol koristili su grupu zdravih dobrovoljaca, magnetnu rezonancu i određene doze THC-a, psihoaktivnog sastojka kanabisa. Njihovi nalazi objavljeni u časopisu ,, Pain,,-Bol sugerišu nešto kontradiktorno, konoplja ne smanjuje u toj meri bol koliko utiče da se intezitet bola mnogo lakše podnosi. Kanabis se ne ponaša kao klasični medikamenti ( analgetici) koji se koriste protiv bolova u konvencionalnoj medicini. U izveštaju Majkla Li-ja neurologa i glavnog autora rada sa Oksforda se navodi : ,, Snimak mozga pokazuje da je u odnosu na opijatske droge smanjen uticaj na region u kom su receptori za bol i da kanabis deluje na potpuno drugačiji način uticajući na emocionalnu reakciju u odnosu na bol”. Istraživanje je urađeno na 12 dobrovoljaca koji nikada nisu unosili THC, koji su tom prilikom dobili THC tablete i izazivane su im blaže opekotine , 12 ispitanika je malo za donošenje zaključaka ali rezultati su bili iznenađujući. Svaki učesnik je bio stavljen na magnetnu rezonancu i pratio se uticaj THC-a na mozak i receptore bola., uočeno je da THC ne utiče toliko na receptore bola koliko na emocionalnu reakciju na isti ( ovo može poslužiti kao dokaz da je nemoguće da marihuana izaziva zavisnost jer su receptori za bol i centar za zavisnost povezani, IRKA komentar). Uočeno je da je efekat THC-a u smanjivanju osećaja bola delovao potpuno na individualnom nivou, što ga takođe odvaja od tipičnih medikamenata protiv bolova. Kod nekih ispitanika je efekat leka izazvao da im osećaj bola izazvan kremom koja peče mnogo manje smeta nego što bi bez leka dok je kod drugih smanjenje osećaja bola bio znatno veći. Magnetnom rezonancom je zapaženo da THC deluje na primarni deo senzora motornog područja. Istraživači navode da bi ovo otkriće možda bilo korisno i kao dijagnostički alat ukazujući na koje pacijente je THC najefikasniji kao analgetik.


Aptera planira električni automobil sa autonomijom od 1.600 km - Auto Republika\nПочетна Vesti Aptera planira električni automobil sa autonomijom od 1.600 km\nAptera nije strano ime u svetu automobilske industrije. Nažalost, kompanije je ostala upamćena po izuzetno čudnom prototip modelu 2e koji je pružao tri točka (dva napred i jedan pozadi) i kabinu sličnu onoj sa manjih aviona.\nProizvođač je imao veoma ambiciozne planove i najavio ubrzanje do 100 km/h za ispod deset sekundi i maksimalnu autonomiju od 160 kilometara po početnoj ceni od 25.000 dolara. Jedini prototip model je debitovao 2010. godine u američkoj saveznoj državi Kaliforniji, ali je firma ubrzo bankrotirala pre nego što je proizveden ijedan serijski model.\nTri osnivača originalne Aptere sada imaju još ambiciozniji plan. Oni kažu da će njihovo najnovije delo moći da ubrza do 100 km/h za tri sekunde i koštaće “samo” 34.000 američkih dolara. Deo koji privlači najviše pažnje je onaj gde se navodi da bi autonomija trebala da iznosi čak 1.600 kilometara, a radi poređenja čak i Tesla Model S se može pohvaliti sa samo 592 km između punjenja baterija.\nOsnivači dodaju da će Apterin novi model biti dugačak koliko i Toyota Prius uz identičnu širinu kao spomenuti Model S, a za sve one kojima je performanta verzija preskupa tu će biti i standardan model sa ubrzanjem do 100 km/h za 4,5 sekunde.\nSajt kompanije je još uvek u razvoju, ali je otvorena stranica za donacije preko sajta WeFunder. Osnivači kažu da im je potrebno 1.070.000 dolara da razviju i testiraju prvi prototip, ali je do sada prikupljeno samo 30.000 dolara. Aptera želi da krene sa testiranjem do sredine naredne godine uz serijsku proizvodnju dve godine kasnije.\nOčekuje se godišnja isporuka od 10.000 jedinica. Za kraj, osnivači tvrde da će se njihova kompanija razlikovati od Tesle, Nissana i BMW-a zato što neće zasnivati modernu tehnologiju na starim dizajnerskim idejama što prema njihovom mišljenju, nepogrešivo vodi ka neefikasnosti.\nIpak, postavlja se pitanje zašto bi neko investirao u firmu koja je već jednom propala i danas očekuje da se neko polakomi i položi milionske iznose samo na osnovu nekoliko informacija na internetu ….\ntagovi: Aptera elektromobili rekordna autonomija WeFunder\nprethodni Vrednost električnih automobila dvostruko brže pada od onih pogonjenih benzincima\nsledeći Premijera: Mercedes-AMG GLB 35 (GALERIJA)\n1600 km autonomija? Ovo je “navlakuša” čista.\ntakva autonomija je moguća samo ukoliko bi vozilo bilo ekstremno lagano i ako dođe do evolucije baterija, pod uslovom da vozilo bude trocikl\nSledeći Ford F-150 Raptor dobija V8 agregat\nAmerika: Rekordan broj stradalih u industriji prevoza robe kamionom\n09/02/2019 - 07:33\nAcura TLX PMC Edition – delo NSX inženjera (VIDEO I GALERIJA)\n11/04/2019 - 18:43\nSledi verovatan poziv na korektivnu intervenciju za sva EV sa oznakama Porsche, Audi i VW\n08/08/2018 - 14:34


SDA: Krize će nestati kada nestane Dodika sa političke scene - Općinska organizacija SDA Travnik\nStranka demokratske akcije smatra da izjava predsjednika SNSD-a i člana Predsjedništva BiH Milorada Dodika da će krize nestati kada nestane BiH, ukazuje da Dodik sve dublje tone u opasne političke iluzije.\n– Njegovi svađalački odgovori na vrlo jasne i odlučne poruke međunarodne zajednice i garanata Dejtonskog sporazuma, pokazuju da je Dodik spreman da bosanske Srbe ponovo odvede u politički konflikt sa najvećim svjetskim silama i u stanje političke i ekonomske izolacije – ističe se u saopćenju SDA.\nBosanskohercegovačka javnost, podsjećaju, vrlo dobro pamti da su u takvim konfliktima lideri bosanskih Srba uvijek izvlačili deblji kraj, ali i da su nažalost povlačili za sobom u stanje izolacije i nazatka i sve građane u entitetu RS.\n– Uzimajući u obzir ono što je jasno svima, osim samom Dodiku – da je on već decniju glavni generator političke krize, jedina je istina da će krize nestati kada on i SNSD odu sa političke scene u Bosni i Hercegovini. Bosne i Hercegovine će sigurno biti, a samo je pitanje vremena do kada ćemo se sjećati Milorada Dodika i SNSD-a – ističe se u saopćenju SDA.


Crnogorski ministar podneo ostavku zbog spornog snimka - Sputnjik Srbija\n19:44 01.11.2019 Preuzmite kraći link\nPavle Radulović je podneo ostavku nakon objavljivanja snimka na osnovu kojeg se zaključuje da su građevinski inspektori Zoran Bošković i Vladan Juretić navodno reketirali biznismena Boška Nenezića, kako bi mu omogućili da nastavi gradnju objekta u Budvi, uprkos istekloj dozvoli, piše RTCG.\nRadulović je na vanrednoj konferenciji za medije rekao da je ostavka njegov profesionalan odnos prema poslu.\n„Ne znam ima li građanina Crne Gore, nekog ko pošteno plaća porez, kom sinoć nije bilo teško“, kazao je Radulović, komentarišući sporni snimak.\nOn je istakao da su disciplinskim postupkom pokušali da se bore protiv takvih pojava u inspekciji.\n„Zbog činjenice da mi nismo uspeli, iako smo se borili da tu vrstu ponašanja iskorenimo, bez obzira na to kada se to desilo, ja sam odlučio da kao rukovodilac podnesem ostavku“, rekao je Pavle Radulović.\nostavka, ministar, Crna Gora


vezi sa ovim sektorom.“\nSnažan utisak na parlamentarce ostavio je Hans Jozef Fel, predsednik Energy Watch Group-e, član nemačkog parlamenta od 1998 do 2013 i međunarodno priznati savetnik, autor i govornik za energetiku i klimatske promene. Fel je sa Hermanom Širom napisao predlog zakona o obnovljivim izvorima energije, čime je postavio temelje za tehnološki razvoj solarne, biogasne, energije vetra i geotermalne energije u Nemačkoj. On je rekao da se svet suočava sa brojnim političkim izazovima kao što su globalno zagrevanje, gubitak biodiverziteta, nuklearne i ekološke katastrofe, ratovi zbog nafte, siromaštvo, izbeglice i ekonomske krize i poručio da obnovljivi izvori energije mogu rešiti ove probleme. „I na Balkanu obnovljivi izvori energije mogu zadovoljiti 100% energetskih potreba i to je neophodno, moguće ostaviriti i ekonomski isplativo, “ poručio je Fel.\n„Nemačka je veoma posvećena regionu Zapadnog Balkana i njena podrška je od velikog značaja za razvoj regiona. Iskustvo Nemačke u kojoj su svi okupljeni oko ideje energetske tranzicije sa fosilnih goriva prema obnovljivim izvorima energije je primer koji bi region trebalo da sledi. Potreban nam je konsenzus oko upotrebe obnovljivih izvora energije, posebno vetra i sunca, klimatskih promena i zaštite životne sredine. Ovaj sektor može da otvori veliki broj novih zelenih radnih mesta i u Makedoniji i širom Balkana.“\n„Cilj ovog studijskog putovanja je bio da pružimo priliku parlamentarcima iz regiona Jugoistočne Evrope da se upoznaju sa načinom rada njihovih kolega iz Njemačke prilikom zastupanja tema vezanih za održivo korišćenje energije i usklađivanje energetskih sa politikama zaštite klime. Takodje, prilikom koncipiranja programa ove studijske posjete rukovodili smo se idejom da je neophodno da se, osim sa svojim kolegama, sastanu sa ekspertima iz ovih oblasti koji ce dati stručan prikaz i analizu i pozitivnih i negativnih iskustava Njemačke u procesu tkz. Energiewende, tj.energetske tranizicije koji je Njemačka započela prije nekoliko godina. Vjerujem da se delegacija vratila sa puno novih ideja i nadam se da će im sve što su čuli tokom posjete biti od koristi za rad u svojim matičnim parlamentima.“\nTagovi: energetska tranzicija, GIZ ORF-EE, Jasna Sekulović, Joachim Gaube\nPočetna » GIZ ORF-EE » Parlamentarci JI Evrope u poseti Berlinu – centru nemačke administracije i pametnog razvoja


Republika / BOGDANOVIĆ: Naježim se pri svakom pozivu reprezentacije\nBogdan Bogdanović je za reprezentaciju debitovao 2010. godine kada je sa selekcijom do 18 godina igrao polufinale Evropskog prvenstva, da bi naredne godine na Svetskom osvojio srebro.\nTi uspesi su preneti i na seniorsku košarku, pošto je Bogdanović učestvovao u osvajanju medalja 2014. godine, kao i 2016. i 2017. i tada je prosečno beležio oko 20 poena po utakmici.\n- Prva stvar koju slušaš kada si dečak je koliko velikih igrača iz tvoje zemlje igra za reprezentaciju i kako oni to predstavljaju tvoju državu. To je sjajno i to te tako motiviše u tom periodu da se ja sada zaista posebno osećam. Sada sam ja taj koji motiviše decu - rekao je Bogdanović.\nPročitajte još Kvalifikacije za Evrobasket 2021: Srbija sa Finskom i Gruzijom, Crna Gora s Kosovom\nIgrati u dresu reprezentacije Bogdanoviću znači mnogo.\n- Kada sam prvi put izabran da igram za Srbiju to je bio sjajan osećaj. Iskren da budem, kada god mi stigne poziv za reprezentaciju sav se naježim. Baš kao tog prvog puta. Najveća razlika između igranja za klub i za svoju zemlju je što kad igraš za svoju zemlju igraš i za narod i činiš ih ponosnim, a u isto vreme ti njih predstavljaš - rekao je bek Sakramento Kingsa.\nSrbija će na Mundobasketu u Kini igrati u grupi D u Fošanu, zajedno sa Angolom, Filipinima i Italijom.\n- Volim da igram turnire koje organizuje FIBA, nebitno da li je Evropsko ili Svetsko prvenstvo. Uvek se osećam dobro kada sam okružen mojim momcima i kada pobeđujemo - završio je Bogdanović.\nKošarka Bogdan Bogdanović KSS Košarkaši Srbije Košarkaška reprezentacija Srbije Mundobasket Kina


Vesti online / Sport / Odbojka / Terzić: Nije problem poraz, nego način na koji smo izgubili\nZoran Terzić- kadar iz utakmice Japan - Srbija (3:1)\n- Utakmica je bila slična kao protiv Japana, s tim da je bilo još lošije. Bez obzira na to što smo se davno kvalifikovali za Fajnal-siks ne može da mi bude jasno da bez energije odigramo oba meča. Upozoravao sam devojke, nismo uspeli, najmanji je problem izgubiti od vrhunske ekipe kao što je Holandija, ali ne na ovaj način- rekao je Terzić.\nPorazu od Holandije prethodio je neslavan rezultat protiv domaćih Japanki, gde smo dograbili tek jedan set. Uprkos tome, Terzić veruje u svoje izabranice:\n- Moramo da zaboravimo sve što je bilo, sedam pobeda i dva poraza, igru i krenemo sve ispočetka. Neophodno je da se borimo i damo maksimum, verujem da će doći rezultati.\nJedan od faktora za pad nadmoći jeste čuvanje fenomenalnog korektora Tijane Bošković, jer oseća bol u trušnom mišiću.\nNjena zamena, Anja Bjelica tvrdi kako možemo mnogo ozbiljnije:\n- Sada će se videti kakve smo i od čega smo. Došlo je vreme da se prebacimo na viši nivo. Dobro je da se desilo ovo pre Fajnal-siksa, nadam se da je ovo prava škola- zaključuje Bjelica.\nSrbija će večeras saznati rivale u novoj grupi F6, koja startuje u nedelju.


Seničić: Polise osiguranja putovanja obezbedilo oko 100 od 400 turističkih agencija\nBeta 18. decembra 2020. 16:05\nDirektor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (JUTA) Aleksandar Seničić rekao je danas da je do sada od 400 agencija koje se bave organizovanjem putovanja oko 100 obezbedilo polise osiguranja putovanja ili garanciju banke i može da nastavi posao.\nOstalih 300, kako je istakao, još nije našlo rešenje, ali može da predje u status posrednika.\n„Polise osiguranja uspela je da kupi 71 agencija, a 30 je kupilo bankarsku garanciju, ali i dalje ćemo insistirati na promeni Pravilnika o garanciji putovanja kako bi se obezbedili uslovi osiguranja putovanja koje može da prihvati većina agencija“, rekao je Seničić agenciji Beta.\nTurističke agencije koje su registrovane kao organizatori putovanja moraju da obezbede polise osiguranja putovanja ili bankarsku garanciju, što je uslov za licencu za poslovanje ili predaju u status posrednika i prodaju aranžmane agencija.\nDržava je nedavno usvojila Pravilnik za osiguranje putovanja, kategorišući agencije prema broju putnika, a osiguravajuće kuće su ponudile polise koje koštaju od 8.000 evra do 18.000, što agencije ne mogu da plate.\nSeničić je rekao da će od Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija tražiti da se agencije ne kategorišu po broju putnika i po tom osnovu plaća osiguranje putovanja, već da se to uredi kao u drugim evropskim zemljama, prema prometu.\nOn je rekao da bi osiguranje putovanja trebalo regulisati prema visini prometa u odnosu na prethodnu godinu i da bi osigurana suma minimalno bila deset odsto prometa.\nAgencija bi, prema njegovim rečima, morala da osiguranje prati i menja osiguranju sumu u zavisnosti od prometa.\nOn je rekao da su agencije u teškom položaju i da će JUTA i dalje od države tražiti da otpiše odložene poreze i doprinose iz dva paketa državne pomoći.\nAgencije, kako je rekao, ne mogu da opstanu bez bespovratne pomoći države, pa će je JUTA i dalje tražiti rešenja kako bi agencije „preživele“ do proleća.\nDodao je da Fond za razvoj i pored tvrdnji da je ubrzao proceduru odobravanja kredita i dalje usporeno obradjuje zahteve.\nSeničić je rekao da agencije ovih dana imaju i dodatni problem jer putnici koji su rezervisali odmor za Novu godinu u inostranstvu sada odustaju zbog obaveze da se testiraju na korona virus po povratku u zemlju ili odu u karantin.\n„Istina, to nije veliki broj putnika koji bi spasili agencije od propadanja“, rekao je Seničić.


» Promocija Sekinog albuma sa vukom u kavezu\nFolk pevačica Seka Aleksić je sinoćnom promocijom novog albuma „Slučajni partneri“ postavila nove standarde kada je reč o događajima ovog tipa.\nje predstavila nove pesme, ali i snimila spot za numeru „Rođena sa vukovima“, mnoge je ostavio bez daha jer se pored klavira nalazio i kavez sa pravim vukom!\nMeđutim, to nije bilo sve jer se na ulazu nalazio dresirani crni gavran koji je goste dočekivao pravim ljudskim glasom izgovarajući „Dobro veče Seka“.\nMnogo toga bismo još istakli kao originalnost na ovoj promociji, ali je možda najinteresantnije da je zvezda večeri bila upravo pevačica, a ne neko drugi od kolega, ko je sinoć došao na ovaj nesvakidašnji performans.\n– Želim da pozdravim sve moje kolege i novinare, a koristim priiku da najavim koncert u „Areni“, koji ću održati 23. aprila, baš za svoj rođendan. April mi je uvek bio srećan mesec i nadam se da ću se tada i udati – najavila je Seka i dodala:\n– Uskoro počinje moj rijaliti šou koji se zove „Moja desna ruka“ i koji će se prikazivati na jednoj od naših najgledanijih televizija – najavila je pevačica, koja je blistala u crno-beloj kreaciji koja je istakla njenu liniju dovedenu skoro do savršenstva.\nPromociji je prisustvovala Sekina majka, sa kojom je sve vreme sedeo i Sekin verenik Veljko. Od kolega su, pored Cece Ražnatović, koja je stigla u društvu stiliste Saše Vidića, bili još i Nikola Rokvić, Goca Tržan, Slađa Delibašić, Bane Mojićević, Saša Matić, Đani, ali i menadžeri Saša Popović, Bane Obradović i Žika Jakšić.\nTagovi: [ album, gavran, promocija, seka aleksić, vuk ]\nJedan komentar na “Promocija Sekinog albuma sa vukom u kavezu”\n19 januara, 2010, 11:33\nSramota dase jedna dama ponasa kao da se vratila u kameno doba, ali na zalost to joj je omogucila Srbija kao drzava koja nije dalje odmakla od kamenog doba.\n« Milorad Čavić i Ivana Đerisilo nisu više u vezi\nLeontina: Znam pol deteta i zvaće se na slovo L »


17/09/2020 - Dnevnik Juga\nPočetna / 2020 / септембар / 17\nDnevna arhiva: 17/09/2020\nDnevnik Juga 17/09/2020\tDRUŠTVO, Leskovac, Zanimljivosti 1\nNa Tehnološkom fakultetu u Leskovcu danas je organizovana konferencija za medije povodom akcije reciklaže stakla. „Inicijativa za reciklažom je mogućnost da promenimo zagađen i neprijatan raspored stvarnosti i da ipak, preovlada lepota u našoj životnoj okolini. Obnovljivost smisla je naš predlog kao oponent savremenim tendencijama potrošačkog sveta koji se našao …\nDnevnik Juga 17/09/2020\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nGrad Leskovac se istinski zalaže za unapređenje položaja socijalno ugroženih ljudi. O tome svedoče i značajna sredstva koja se izdvajaju iz budžeta grada u ove svrhe. Samo u 2020. godini je planiran iznos od 194,4 miliona dinara od čega se 31 milion koristi za finansiranje i sufinansiranje projekata iz oblasti …\nNegujući dobre odnose sa lokalnim zajednicama, Klub volontera kompanije NIS organizovao je danas akciju uređenja sportskog terena u Radničkom naselju u Leskovcu, u neposrednoj blizini novootvorene NIS Petrol benzinske stanice. Volonteri NIS-a su sproveli kompletno sređivanje sportskog igrališta, postavili nove košarkaške table, iscrtali teren, ofarbali klupe i konstrukcije koševa, uredili …\nSrdjan Stamenkovic 17/09/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Leskovac 0\nU leskovačkoj Covid bolnici na lečenju se trenutno nalazi 6 pacijenata. U odnosu na jučerašnji dan registrovana su 2 prijema lečenja, dok otpusta sa lečenja nije bilo. Na kiseoniku je troje pacijenata.\nZavršen konkurs „Upoznaj moj zavičaj“ – Proglašenje pobednika u petak u 12 časova\nDnevnik Juga 17/09/2020\tDRUŠTVO, KULTURA, Leskovac 0\nNarodna biblioteka „Radoje Domanović“ u Leskovcu u petak, 18. septembra 2020. godine u 12.00 časova organizuje onlajn proglašenje pobednika, dodelu nagrada i pohvale učesnicima Video-konkursa „Upoznaj moj zavičaj“. Odluka o najboljem radu doneta je na osnovu ukupnog broja pregleda i reakcija od strane publike na YouTube kanalu i društvenim mrežama …\nSaopstenje 17/09/2020\tHRONIKA, Vranje 0\nNa području Policijske uprave u Vranju, 16. septembra ove godine, registrovane su tri saobraćajne nezgode. Dve osobe su zadobile teške telesne povrede – navodi se u saopštenju PU Vranje.\nIna Dendić 17/09/2020\tDRUŠTVO, Leskovac, Zanimljivosti 1\nGordana Milošević, profesorka Trgovačko – ugostiteljske škole i administratorka grupe „Leskovačka online pijaca“, još jednom je pokazala humanost na delu. Urgentnom centru leskovačke Opšte bolnice donirala je invalidska kolica. „Razlog za donaciju bolnici je to što je naša mama ,Milunka-Minka Djorđevic bila medicinski radnik i radila na Dečijem odeljenju Leskovačke …


Izvor: RTS, 13.Jan.2018, 17:24\n"Koridori Srbije" saopštili su da su rano jutros završili asfaltiranje 5,5 kilometara deonice između naselja Staničenje i Pirota, na Istočnom kraku Koridora 10, i najavili da će narednih dana ova deonica biti puštena u saobraćaj.\nU saopštenju sa ističe da su "Koridori" ove radove završili jutros u pet sati zahvaljujući produženoj građevinskoj sezoni i radeći u tri smene.\n"Noćas je >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << na ovom potezu ostvarena rekordna proizvodnja i ugradnja 2.861 tona završnog sloja asfalta u roku od nepunih 24 časa", navedeno je u saopštenju.\nIstiče se da je isporučena rekordna količina asfalta iz asfaltne baze, a da su svemu doprineli efikasna saradnja i maksimalno angažovanje svih učesnika u ovom poslu, kao i uspešna koordinacija i rukovođenje resursima, materijalima, ljudstvom i mehanizacijom, od strane "Koridora Srbije" i Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\n"Povoljne vremenske prilike dozvolile su ovu vrstu građevinskih poslova, uz postignut najviši kvalitet radova kao imperativ za 'Koridore Srbije'", navedeno je u saopštenju.\nNajavljuje se da će narednih dana, nakon završetka postavljanja horizontalne saobraćajne signalizacije, ova deonica Koridora 10 biti puštena u saobraćaj. Izvođač radova je grčka kompanija "Aktor".\nVečernje novosti: Završeno asfaltiranje deonice kod Pirota, uskoro puštanje\nKoridori: Jutros u 5.00 sati...\nKoridori Srbije saopštili su da su rano jutros završili asfaltiranje 5,5 kilometara deonice između naselja Staničenje i Pirota, na Istočnom kraku Koridora 10...Najavili su da će narednih dana ova deonica biti puštena u saobraćaj...U saopštenju sa ističe da su Koridori ove radove završili jutros...


Lotar Mateus je zavisnik od seksa : Crveni tepih\nLotar Mateus je zavisnik od seksa\nLotar Mateus je zaljubljen do ušiju u model Joanu Tučinsku! Kako drugačije objasniti da je mobilni telefon legendarnog nemačkog fudbalera pun seksi klipova poljske lepotice, sem da je možda ovisnik o seksu?!\nMediji u Bugarskoj prenose izjavu neimenovanog člana nacionalnog tima koji je prepričao detalje iz hotela u Podgorici, u kom su nedavno odseli reprezentativci Bugarske. “Gde god da se nalazio, u lobiju hotela ili restoranu, gledao je u ekran telefona i ni sa kim nije razgovarao. Prvo smo pomislili da gleda neke slike, ali oni koji su bili radoznali mogli su da vide da je Mateus puštao klipove svoje devojke. Lotar je priznao da s vremena na vreme gleda svoju dragu, koja je u svetu mode poznata kao promoter donjeg rublja.“


Zategnutost u Ukrajini izmedju pro-zapadne i pro-ruske strane\nSukob malog obima je izbio izmedju glasnih demonstranata od kojih su neki povredjeni u incidentu koji se odigrao u dvorištu jedne administrativne zgrade u glavnom gradu Krima.\nRuski predsednik Vladimir Putin je naredio hitne manevre u cilju provere borbene spremnosti oružanih snaga u zapadnoj i centralnoj Rusiji, uključujući oblasti u blizini granice sa Ukrajinom.\nMinistar odbrane Sergej Šojgu je rekao da te vežbe obuhvataju armiju, mornaricu i vazduhoplovne snage i da će njima biti proverena „spremnost tih snaga da se nose sa kriznom situacijom, koja preti vojnoj bezbednosti u zemlji.“\nU medjuvremenu, u Ukrajini pro-ruski demonstranti su se sukobili sa sledbenicima ukrajinskih pro-zapadnih prelaznih lidera u južnom gradu Simferopolu.\nNa Krimu žive pretežno gradjani koji govore Ruski i podržavaju Moskvu, mada se tu nalazi i tatarska manjina koja ima tendencije da zauzme anti-ruski stav.\nCrnomorska flota ruske mornarice ima bazu na obali Krima i ruska državna novinska agencija RIA danas navodi izjavu Šojgua da Moskva „budno prati šta se dešava na Krimu“ i preduzima mere kako bi „garantovala bezbednost objekata, infrastrukture i arsenala“ te flote.\nVlada zabrinutost da bi 46 miliona gradjana Ukrajine moglo da se suoči sa podelom istok-zapad nakon višenedeljnih široko rasprostranjenih protesta koji su doveli do opoziva pro-ruskog prdsednika Viktora Janukoviča.\nRusko ministarstvo inostranih poslova danas je izdalo najnovije u nizu saopštenja kojim se izražava zabrinutost povodom razvoja dogadjaja u Ukrajini. U njima se optužuju „ekstremisti“ za „nametanje svoje volje i sprovodjenje sopstvenih regulativa“ i tvrdi da je svešteniku ruske pravoslavne crkve u Ukrajini prećeno nasiljem. Ministarstvo je upozorilo da bi takav razvoj dogadjaja mogao da dovede „do još veće podele u ukrajinskom društvu.“\nRusija je saopštila da nema planove da izvrši vojni upad u Ukrajinu.\nAmerički državni sekretar, Džon Keri, juče je rekao da Ukrajina ne bi trebalo da bude primorana da bira izmedju Moskve i Vašingtona.\nUkrajinski prelazni lideri su danas raspustili elitne bezbednosne snage optužene za sprovodjenje smrtonosnih napada na demonstrante.\nU saopštenju na njegovoj Fejsbuk stranici ministar unutrašnjih poslova u prelaznoj vladi, Arsen Avakov, navodi kako je potpisao dekret kojim se predvidja da se rasformiraju snage specijalaca poznate kao Berkut.


Policija Kosova: Nema opasnosti od terorističkih napada tokom novembarskih praznika - indeksonline.me\nHome Hronika Policija Kosova: Nema opasnosti od terorističkih napada tokom novembarskih praznika\nKosovska policija saopštila je da nema opasnosti od mogućih terorističkih napada tokom novembarskih praznika na Kosovu. Zbog opasnosti od mogućeg napada, predstavnici strane diplomatije na Kosovu upozorili su svoje zaposlene da izbjegavaju gužve i velike tržne centre.\nIz policije su za agenciju telegrafi.com izjavili da preduzimaju operativne radnje u koordinaciji sa pravosudnim organima u interesu javnog reda i bezbjednosti na Kosovu. U internim komunikacijama među diplomatskim predstavništvima i njihovim zaposlenima kao mogući period napada pominju se dani od 26. do 29. novembra.\nNezvanično se saznaje da se radi o navodnim prijetnjama jednog pojedinca.\n„U zavisnosti od prirode informacija i rezultata nalaza, svoje operativne radnje preduzimamo u saradnji i koordinaciji sa pravosuđem, u interesu održavanja javnog reda i bezbjednosti u zemlji“, navela je policija.


Izvor: Danas, 08.12.2008; Strana: 8\nSva je prilika da ćemo u vrlo dogledno vreme dobiti još jedan akcioni plan. Jedan od potpredsednika Vlade na sednici Odbora za evropske integracije najavio je da će Vlada kroz nekoliko dana - 11. decembra, kako bi se što pre ispunile sve obaveze neophodne za liberalizaciju viznog režima, usvojiti dodatni akcioni plan za 2009. godinu, i da će liberalizacija viznog režima biti predmet rasprave na sastanku s predstavnicima EU sedam dana kasnije. Najavljeno je da će tom prilikom biti analizirano četrdeset ključnih tačaka za liberalizaciju viznog režima a da će u prvom kvartalu 2009. radi provere ispunjenja uslova Srbiju posetiti evropski eksperti.\nMožda je, bar za neupućene, bilo pomalo neočekivano što je potpredsednik Vlade, inače poslovično optimistično nastrojen g. Božidar Đelić, istom prilikom rekao i da to nije garancija da će 2009. biti ukinute vize za građane Srbije. Ali, ovaj, za veliku većinu naših građana nimalo prijatan pesimizam ili, ako vam se više sviđa, realizam, on je opravdao tim „da su nove okolnosti i svetska ekonomska kriza otežali sve procese u EU, pa i one koje se odnose na Srbiju“.\nSa većinom građana delim želju da što pre dođemo na famoznu „belu šengensku listu“. A kao državni funkcioner, s obzirom na značaj koji zakoni koji su mi stavljeni u nadležnost upravo u tom kontekstu imaju, imam i nekakav osećaj lične odgovornosti za realizaciju tih zajedničkih želja. Upravo zato mi je privukla pažnju pomenuta najava „dodatnog akcionog plana“ kao i njegova sadržina, koja se praktično svodi isključivo na donošenje niza novih zakona. Posebnu pažnju privukla mi je anticipacija verovatnog neostvarenja pomenutih želja usled „novih okolnosti i svetske ekonomske krize“.\nSporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SST) sa EU Vlada Srbije usvojila je prošle godine, potpisan je početkom ove godine. Član 81. Sporazuma izričito predviđa da će naša zemlja uskladiti svoje zakonodavstvo koje se odnosi na zaštitu ličnih podataka s komunitarnim zakonodavstvom i ostalim evropskim međunarodnim propisima o privatnosti. Srbija se obavezala da će formirati nezavisno nadzorno telo sa dovoljno finansijskih i ljudskih resursa kako bi efikasno nadzirala i garantovala primenu nacionalnog zakonodavstva o zaštiti ličnih podataka. Istovremeno s aktivnostima na SST-u Vlada je pripremala i novi Zakon o zaštiti podataka o ličnosti, koji je nedavno usvojen, a njegova primena treba da počne od 1. januara 2009. Predlažući ovaj zakon Vlada je posebno naglasila njegov izuzetan značaj u procesu pridruživanja naše zemlje EU i uspostavljanju uslova za liberalizaciju viznog režima i stavljanja na „belu šengensku listu“. I pored intervencija poverenika za informacije i zaštitnika građana, upravo na insistiranje Vlade u tekstu zakona ostala je formulacija famoznog člana 45. koja „nezavisnost“ nadzornog organa uređuje na način koji ne postoji bukvalno nigde u svetu. U svetlu te činjenice treba ceniti (ne)mogućnost da dobije prolaznu ocenu eksperata EU.\nOstavimo po strani pitanje usklađenosti ovog zakona sa evropskim standardima, i obratimo pažnju na faktička pitanja od značaja za funkcionisanje „nezavisnog nadzornog tela sa dovoljno finansijskih i ljudskih resursa“. To telo nije novo, već je po predlogu Vlade i voljom zakonodavca zaštita ovog važnog segmenta ljudskih prava stavljena u nadležnost Poverenika za informacije od javnog značaja.\nPoverenik se već godinama suočava s velikim problemima koji uključuju i specifičnu opstrukciju od strane Vlade. I u okviru dosadašnjih nadležnosti bio je suočen s velikim i stalno rastućim obimom poslova. Broj slučajeva odavno je prešao pet hiljada, a mnogi su izuzetno složeni i delikatni. Ipak, poverenik radi u potpuno neadekvatnim prostornim uslovima, sa službom nekoliko puta manjom od predviđene. Uvek, gotovo obavezno, vidim osmeh neverice, ili ironije na licu stranih kolega kada čuju da svoj posao obavljam sa samo sedam saradnika (dva tehnička sekretara, jednim vozačem i samo četiri pravnika). U Sloveniji, zemlji sa četiri puta manje stanovnika i neuporedivo više pravnog reda, poverenik radi sa četiri puta više ljudi. Ima deset inspektora, srpski poverenik nema nijednog. Svakome, a posebno Vladi, moralo bi biti jasno da je broj njegovih saradnika u odnosu na obim posla tragikomično mali. Trenutno ima više stotina predmeta koji nisu rešeni, a za čije rešavanje je i bez priliva novih predmeta potreban višemesečni rad. Šta pod takvim okolnostima znači prihvatanje nove višestruko obimnije i kompleksnije nadležnosti koju u drugim zemljama imaju organi s neuporedivo većim brojem zaposlenih?\nA primena zakona, valjda je to svakom jasno, biće takođe od izuzetnog značaja za ocenu evropskih monitora. Za kakav-takav početak primene novog zakona, bilo bi neophodno da Vlada vreme do njegovog stupanja na snagu iskoristi za obezbeđenje bar najnužnijih uslova za rad nadzornog organa, odnosno Poverenika. A kako se Vlada odnosila prema tom problemu? Kao neko koga to uopšte ne zanima. Kod takvog stanja stvari, ne dovodeći u pitanje uticaj svetske ekonomske krize na sve i svašta, ubeđen sam da objašnjenje za nažalost verovatni „šengenski neuspeh“ Vlada ipak treba da potraži u sopstvenim propustima. Ne toliko krivice radi koliko radi toga da bi te propuste otklonila. Jer, ovakav pristup „primeni“ novih zakona ne garantuje ni ostvarivanje željenih ciljeva ni nov kvalitet u zaštiti ljudskih prava. Garantuje samo ugrožavanje i tih ciljeva i tih prava.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: CG domaćin vježbe "Zajednički izazov 2019"\nDO 27. SEPTEMBRA 16. 09. 2019. 09:21 >> 09:20 3\nCrna Gora biće domaćin treće multinacionalne vježbe "Zajednički izazov 2019", koja se od danas do 27. septembra održava u širem rejonu Kolašina i na izrađenom Vojnom poligonu za alpinističku obuku pješadijskih jedinica "Lipovo".\nIz Ministarstva odbrane su saopštili da učestvuje preko 300 pripadnika Armije Republike Sjeverne Makedonije, Oružanih snaga Italije, NATO Centra izvrsnosti za planinsko ratovanje stacioniranih u Republici Sloveniji, uz podršku eksperata iz oblasti planinskog ratovanja iz oružanih snaga Republike Austrije.\nU ulozi posmatrača učestvovaće i pripadnici Nacionalne Garde države Mejn (SAD).\n"Vježba 'Zajednički izazov 2019' multinacionalna je vježba ranga čete u kojoj učestvuju NATO članice, kao i članice Partnerstva za mir (NATO/PfP). Bazirana je na imaginarnom scenariju operacija podrške miru (PSO) i upravljanja kriznim situacijama (CRO), pod okriljem UN misija i NATO-a. Cilj je uvježbavanje jedinica i komande bataljona u izvršenju operacija za podršku miru i upravljanja u kriznim situcijama u multinacionalnom okruženju, koja se odvija u planinskim uslovima, oslanjajući se na relevantan scenario koji osigurava uspješno sprovođenje budućih misija", navode iz MO.\nTime će se, kako su rekli, poboljšati uvježbanost štabnog osoblja iz planinskih jedinica, uključujući multinacionalne jedinice za planinsko ratovanje, sa ciljem podrške NATO i UN misija u operacijama podrške miru i upravljanju kriznim situacijama.\n"Završni dio vježbe, 27. septembra upriličiće dan visokih zvanica (DVD) na nivou predstavnika Ministarstva odbrane (MOD) i Generalštaba (CHOD) iz zemalja učesnica vježbe, na kojem će biti prikazana osposobljenost multinacionalne čete za planinsko ratovanje, kao i prikaz naoružanja i opreme sa kojom raspolažu", navodi se u saopštenju.


Boljim znanjem lakše do posla - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Boljim znanjem lakše do posla\n– Početkom godine uspostavili smo dobru saradnju sa Nacionalnom službom za zapošljavanje, koja je još prošle godine formirala odeljenje za zapošljavanje osoba sa invaliditetom. Savez slepih Srbije inicirao je obuku za rad na kompjuteru za nezaposlene slepe osobe i one sa oštećenim vidom.Kurs će pohađati i oni koji su već zaposleni,ali kojima posao visi o koncu jer ne vladaju modernim tehnologijama. Služba za zapošljavanje pripremila je ovaj projekat, koji je već organizovan u Novom Sadu i Kragujevcu, a osim Beograda, gde je obuka u toku, slični kursevi biće organizovani i u Somboru i Pančevu – kaže za Danas Dragiša Drobnjak, sekretar Saveza slepih Srbije. Prva faza obuke na računaru obuhvata 27 polaznika, trajaće dva meseca, odnosno 30 časova, a nastavu će voditi kvalifikovani instruktori, takođe slepe osobe.\n– Sledeća faza obuke planira se na jesen, kada će se za rad na računaru obučavati nova slepa lica. U obuci koja je nedavno počela, polaznici će savladati osnove računara, a planira se i kurs za viši nivo znanja. Svi polaznici koji prođu obuku dobiće zvaničan sertifikat shodno savladanom nivou, a najbolji i najuspešniji moći će da polažu ispit za evropsku kompjutersku licencu, koju već sada poseduje šestoro slepih članova Saveza – kaže Drobnjak.\nProgram koji omogućava slepim i slabovidim osobama da uspešno rade na računaru osmislili su zaposleni na Fakultetu tehničkih nauka u Novom Sadu zajedno sa firmom Alfa Num koja se bavi aplikacijama za govorne tehnologije.\n– Taj program (An rider) je govorni softver na srpskom jeziku, koji čita sve što se nalazi na ekranu, tako da slepe osobe pomoću njega mogu da koriste računar i sve njegove prednosti. Inače, Fakultet tehničkih nauka je u saradnji sa firmom Alfa Num napravio i aplikaciju za audio biblioteku za slepe, pomoću koje se mogu slušati elektronska izdanja knjiga, bilo u biblioteci, bilo preko interneta.


Više mesta za vlasnike trafika - JuGmedia\nViše mesta za vlasnike trafika\nVećnici grada Vranja su na današnjoj 175 sednici usvojili nacrt programa postavljanja i uklanjanja privremenih objekata u gradu, a kojim je predviđeno veći broj lokacija za vlasnike trafika, kao i 37 lokacija za postavljanje bilborda.\nSa njegovim usvajanjem vlasnicima postojećih objekata u gradu je dat rok od tri godine da rad svojih kioska usklade sa novim pravilima koji se odnose na kvadraturu objekta, veličinu i izgled.\nPortparol Gradskog veća Zorica Jović je istakla da je do sada za ovu namenu bilo predviđeno 29 lokacija , odnosno 92 mesta, a da će ubuduće svoje pokretne objekte vlasnici moći da postavljaju na 105 mesta, odnosno 32 lokacije.\nOna je takođe naglasila da su zaposleni u Zavodu za urbanizam dugo radili na novousvojenom programu i da su pri tom obavljeni razgovori sa svim vlasnicima kioska u gradu.\n„To je urađeno sa ciljem da se vlanici trafika informišu da ne treba da brinu za svoju egzistenciju i da će im biti ponuđeno više lokacija za postavljanje njihovih pokretnih objekata, nego što je to bio slučaj do sada. Nikome od nas nije bilo u interesu da izazovemo nove probleme već da im omogućimo da nesmetano rade svoj posao, ali i da pri tom napravimo više reda u ovoj oblasti gde će se poštovati zakon“, kaže Jovićeva.\nOdmah po raspisivanju javnog poziva uslediće i procedura zakupa jer program postavljanja i uklanjanja privremenih objekata u gradu stupa na snagu danom usvajanja na Gradskom veću.\nPrijem građana sutra kod gradonačelnika


Zašto pse tretiramo kao decu - Pet Magazine\nOd petmagazine.rs - 02/10/2020\nZašto pse tretiramo kao decu\nAko ste jedan od onih vlasnika koji misle – moj pas je moje dete, odmah ćemo da vam kažemo da niste jedini. Uloga psa u porodici se dosta razvila u proteklih 100 godina, i većina danas sebe smatra “roditeljem psa”, a ne vlasnikom\nPiše: Dunja Božić\nNe možemo poreći činjenicu da neki vlasnici tretiraju svoje kućne ljubimce kao decu i nazivaju ih svojim “krznenim bebama”. Poslednjih godina odnos između ljudi i njihovih kućnih ljubimaca se ubrzano menja. Ljudi sve češće vide svoje ljubimce kao glavne članove porodice i ovaj pomak ima smisla kada razmislite o bezbroj načina na koje se porodica promenila od pedesetih godina 20. veka. Posebno treba napomenuti da je stopa sklopljenih brakova opala, veći broj je neudatih i neoženjenih, a takođe je primećen porast netradicionalnih porodičnih struktura. Ovi različiti faktori, ne samo da su utrli put novim definicijama porodice i roditeljstva, već su i omogućili ljudima da imaju dublje odnose sa životinjama.\nPrema poslednjim istraživanjima, skoro tri četvrtine vlasnika razgovaraju sa svojim psima, a mnogi proslavljaju rođendan svog ljubimca, kupuju mu torte, prave zabave i daju poklone za Dan zaljubljenih. Pas prelazi iz uloge lovca i čuvara u punopravnog člana porodice.\nU razgovoru sa psihološkinjom Aurelijom Đan, takođe i vlasnicom psa, mogli smo da zaključimo da pas nije uvek samo pas.\n– Ljubimci čine da se ljudi osećaju manje usamljeno. Ovo je posebno važno u današnje vreme, kada je kontakt među ljudima ograničen, što zbog pandemije virusa korona, a što zbog stila života. Takođe, psi mogu da nadomeste potrebu čoveka da se o nekom brine, pa se tako često smatra da kućni ljubimci predstavljaju neku vrstu dece za svoje vlasnike. Imajući u vidu da je pas na nivou dvogodišnjeg deteta po inteligenciji, ova paralela nije neuobičajena, jer psi umeju da predstavljaju dobru kompenzaciju parovima i osobama koji žele decu, a nemaju ih. Psima je potrebna pažnja, da iz pazite, hranite, izvodite u šetnju i vodite računa o njihovom zdravlju, te nije teško pretpostaviti kako se ova vrsta veze učvršćuje i zbog čega psi toliko podsećaju na decu – priča Aurelija.\nNaša sagovornica navodi da za neke vlasnike psi mogu da budu i objekti ljubavi – ljubav psa prema vlasniku se često opisuje kao potpuna i bezuslovna, i neki ljudi mogu da razviju zavisnost od nje.\n– Ljudi se konstantno razvijaju u psihološkom smislu, ali karakter psa je često postojan i stabilan, i kada se ovome doda i intenzivan kontakt oči u oči psa i njegovog vlasnika, često se dešava da ljudi mogu da razviju veći stepen bliskosti sa kućnim ljubimcem nego sa čovekom. Imajući to u vidu, neki vlasnici mnoge stvari podređuju svom ljubimcu ili mu udovoljavaju kako ne bi izgubili ovu vrstu ljubavi i bliskosti. S obzirom na to da psi mogu da budu objekti neizmerne ljubavi i da kompenzuju čovekovu potrebu za bliskošću i sigurnošću, oni mogu da simbolizuju i vlasnikove roditelje – nastavlja psihološkinja i dodaje:\n– Veliki deo ljudskih problema se bazira da psihološkim povredama iz prošlosti u kojima glavnu ulogu igraju naši roditelji. Psiholozi koji se bave afektivnom vezanošću u odnosima između majke i deteta kažu da se otprilike oko druge godine dete odvaja od majke ili svog “značajnog drugog” i da je to bolan proces separacije koji se odvija na nesvesnom nivou. Još je teže ako je vezanost za roditelja bila na nekom nivou kompromitovana, te roditelj nije bio u mogućnosti da odgovori na sve potrebe deteta. Na psihološkom nivou, psi mogu da predstavljaju simbolične roditelje te da se tako na neki način isprave ove greške iz prošlosti tako što će se oformiti jedna veza koja je neraskidiva. Ovaj odnos može da bude pun ljubavi, ali isto tako može da sadrži i određenu dozu nesvesnog lošeg, što je primarno usmereno na povrede koje su nanete od strane roditelja, a ispoljavaju se prema ljubimcu. U tom smislu, imamo vlasnike koji zanemaruju svog ljubimca i loše se ophode prema njemu. Ukoliko vlasnik ima osećaj inferiornosti, slabosti ili bespomoćnosti, pas može da bude objekat preko kog će moći da dokaže suprotno. Ljudi koji su loši prema svojim psima, dovode ih u poziciju žrtve kako bi dokazali sami sebi svoju snagu i samopouzdanje.\nCeo tekst možete da pročitate u štampanom izdanju magazina “Pas” koji se nalazi u prodaji od ponedeljka, 28. septembra. Magazin možete da kupite na “Moj kiosk” i drugim bolje snabdevenim trafikama u vašem komšiluku kao i u supermarketima “Maksi”, “Idea”, “Aroma”, “Merkator”, “Dis” i “Aman”\nVlasnici otkazuju planove da bi se družili sa ljubimcima\nDa li znate sve o psima?


Ponesite kišobran: Mogući pljuskovi praćeni grmljavinom - Glas Zaječara\nStanje na putevima: Usporen saobraćaj zbog kiše\nAlarmantno: „Imam račun za struju 25.000 dinara i ne znam šta…\nHome Društvo Vremenska prognoza Ponesite kišobran: Mogući pljuskovi praćeni grmljavinom\nPonesite kišobran: Mogući pljuskovi praćeni grmljavinom\nUkoliko planirate šetnju, naročito u popodnevnim časovima, kišobran će biti obavezan rekvizit. Moguća pojava pljuskova praćenih grmljavinom.\nPred nama je još jedan kišovit dan – ako je verovati rečima meteorologa. U toku prepodnevnih časova očekuje nas oblačno vreme, a u toku popodneva moguća je i pojava pljuskova praćenih grmljavinom i pojačanim vetrom.\nU večernjim časovima očekuje se postepeno, ali kratkotrajno razvedravanje.\nDnevna temperatura kretaće se u intervalu od 18 do 25 stepeni.\nNaredni tekstDnevni horoskop za utorak 25. jun: Ne započinjite previše odjednom, iskoristite promenu energije\nVremenska prognoza za 12.novembar\nVremenska prognoza za 11.novembar\nBez vode u Zaječaru 13/11/2019\nDnevni horoskop za 13.novembar 13/11/2019\nStanje na putevima: Usporen saobraćaj zbog kiše 13/11/2019\nVremenska prognoza za 13.novembar 13/11/2019\nAlarmantno: „Imam račun za struju 25.000 dinara i ne znam šta da radim“ 12/11/2019


Драгана Врабичић: Ријешити тешку ситуацију у Институту за урбанизам, грађевинарство и екологију - SAVEZ SINDIKATA REPUBLIKE SRPSKE\nNaslovnaAktivnosti u sindikalnim organizacijamaDragana Vrabičić: Riješiti tešku situaciju u Institutu za urbanizam, građevinarstvo i ekologiju\nDragana Vrabičić: Riješiti tešku situaciju u Institutu za urbanizam, građevinarstvo i ekologiju\n22/11/2019 Aktivnosti u sindikalnim organizacijama, Aktuelno, Granski sindikati, Sve vijesti, Sindikat radnika građevinarstva i SKD RS\nSindikat radnika građevinarstva i stambeno-komunalnih djelatnosti Republike Srpske zatražio je od Vlade Srpske da dostavi ovom sindikatu odluku o razrješenju direktora Instituta za urbanizam, građevinarstvo i ekologiju i imenovanju vršioca dužnosti direktora da bi počelo rješavanje teške situacije u ovoj ustanovi, rekla je predsjednica ovog sindikata Dragana Vrabičić.\nDragana Vrabičić je rekla novinarima u Banjaluci da je direktor Instituta (Stevan Jovanović) smijenjen na prošloj sjednici Vlade Spske, ali da nisu dobili rješenje ni o toj smjeni niti o imenovanju novog direktora. Sindikalna organizacija, zajedno sa granskim sindikatom, jutros nije dozvolila Jovanoviću ulazak u firmu, dodavši da nije bilo incidenata. Sindikat traži odgovornost i direktora i drugih institucija koje su „dozvolile da direktor na ovaj način radi“.\nInstitutu su prije tri dana isključeni struja i grijanje, a radnici su onemogućeni da rade.\n„Institut je vlasništvo države i ima značaj za Republiku Srpsku. Tražimo da se ljudima omogući da rade“, rekla je Dragana Vrabičić.\nSilvana Radulović, predsjednica Sindikalne organizacije Instituta rekla je da reorganizacijom ova firma može dobro da posluje, te da ima dovoljno posla i da su radnici voljni da rade. Ona je naglasila da je radnicima, kojih je u Institutu trenutno 40, staž nepovezan 27 mjeseci, nemaju zdravstveno osiguranje sedam godina, a neki potražuju 10 plata. Radulovićeva smatra da je za ovakvo stanje najodgovorniji direktor Stevan Jovanović, koji je na toj dužnosti bio od 2012. godine, kao i tadašnji Upravni odbor.\nPrema njenim riječima, kriza je počela kada su formirane dvije-tri privatne firme sa istom djelatnošću i pojedini radnici, bliski direktoru Instututa, prešli u te firme, a Institut od tada počeo da gubi poslove.


Vesti online / Srpski informativni portal / Za obnovu Notr Dama sakupljeno više novca od troškova popravke\nSamo 10 dana od kada su se krov i deo konstrukcije urušili u velikom požaru 15. aprila ljudi iz celog sveta, ali i milijarderi obećali su da će dati najmanje 750 miliona evra, prenosi BBC.\nNeki kritičari smatraju da je novac mogao bolje da se potroši na drugom mestu. Ipak, oni koji prikupljaju novac i dalje pozivaju ljude da nastave sa donacijama, a njihov argument je da se i dalje ne zna koliko je novca potrebno za obnovu.\n- Ne možemo da kažemo ljudima da prestanu sa donacijama ako i dalje ne znamo koliko će sve to koštati - rekla je Lorans Livi iz Fondacije Nasleđe, institucije koja se bavi zaštitom francuske kulturne baštine.\n- Troškovi će biti (najmanje) oko 300 miliona evra, a najviše oko 600 miliona evra, ali nam treba dva ili tri meseca da bismo znali koliko će sve tacno da košta - rekao je predsednik sindikata Paskal Eslan.\nS obzirom da je katedrala u vlasništvu države, popravka neće moći da bude finansirana od novca od osiguranja.\nNeke od relikvija i umetnina u Notr Damu bile su osigurane, kao i radnici koji su radili na obnovi katedrale pre izbijanja požara.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Crna Gora: 11 od 20 Srba nisu teroristi, Dikić "i dalje jeste"\nCrna Gora: 11 od 20 Srba nisu teroristi, Dikić "i dalje jeste"\nSpecijalno tužilaštvo odustalo je od optužbe za terorizam protiv 11 privedenih, koji su bili osumnjičeni da su u izbornoj noći planirali upad u zgradu Skupštine i hapšenje premijera Mila Đukanovića, pišu crnogorske novine "Dan".\nHapšenje Srba u Crnoj Gori\nKako je "Danu" potvrđeno u tužilaštvu, u naredbi za sprovođenje istrage 11 osumnjičenih se sada tereti samo za stvaranje kriminalne organizacije, a terorizam se ne pominje kad su oni u pitanju.\nZa terorizam u pokušaju sumnjiče se samo Bratislav Dikić, Kristina Hristić i Aleksandar Sinđelić, koji je u bekstvu.\n"Osumnjičeni Bratislav Dikić, Kristina Hristić i Aleksandar Sinđelić sumnjiče se za terorizam u pokušaju, dok se 11 lica koja su u pritvoru terete za stvaranje kriminalne organizacije", rekao je Vaso Bečanović, advokat osumnjičenog Srboljuba Đorđevića.\nNaredba za sprovođenje istrage potvrđuje sumnje da Specijalno tužilaštvo nema čvrste dokaze da je 16. oktobra planiran teroristički napad, kako su iz te institucije tvrdili na dan izbora, piše "Dan".\nGlavni specijalni tužilac Milivoje Katnić tada je saopštio da je slobode lišeno 20 osoba, državljana Republike Srbije, za koje postoji osnovana sumnja da su izvršila krivična dela stvaranje kriminalne organizacije u sticaju sa krivičnim delom terorizma.\nEX YU Šta je Milo poručio onima koji su hteli da ga sruše\nEX YU Kako se kalila farsa: Sinđa pokušao četnicima da napakuje napad na Mila\nEX YU Crna Gora: Objavljen snimak zaplenjenog oružja, Rusi "mozak akcije"


Vučić pokušava da skrene "neminovni put" rešenja za Kosovo - Studio B\nVučić pokušava da skrene „neminovni put“ rešenja za Kosovo\nVučić pokušava da skrene „neminovni put“ rešenja za Kosovo Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 16. 05. 2018. 17:50:48\nBritanski „Fajnenšl tajms“, evropski TV „Juronjuz“, francuska „AFP“, albanska televizija „TV Klan“, američka mreža ABC, neki su od svetskih medija koji su u poslednja dva dana intervjuisali srpskog predsednika Aleksandra Vučića, a po mišljenju analitičara to je znak da se rešenje kosovskog problema bliži kraju.\nBila je to prilika za redakcije ovih medija da čuju kako rešenje kosovskog problema vidi predsednik Srbije, ali, kako ocenjuju analitičari, i prilika da Vučić pokaže da Srbija upućuje pozitivne signale i pozitivne poruke upravo u ovoj odlučujućoj fazi, u kojoj se očekuje da sve to bude krunisano sveobuhvatnim sporazumom o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\n„To sve govori, kao što i same predsednikove reči potvrđuju, da se pitanje pregovora Beograda i Prištine bliži nekom svom završetku u kome Srbija teži da reši problem, ali da ga reši kompromisom i na način da obe strane budu uravnoteženo nezadovoljne i uravnoteženo zadovoljne“, konstatuje Krstić.\nPrema njegovim rečima, time bi se izbegla situacija da jedna strana bude frustrirana, a druga 100 odsto zadovoljna, ali i izbegla „klica stalne nestabilnosti i nezadovoljstva“ koja bi, tvrdi Krstić, rezultirala nekim mogućim konfliktom u budućnosti.\nFinale pregovora, navodi Krstić, posledica je dugogodišnjih dijaloga koji su počeli još 2005. godine i vojno-tehničkog sporazuma Rezolucije 1244, a za sve te godine, kaže, pozicija Srbije „bivala je sve teža i teža, a prostor za pronalaženje rešenja sve manji i manji“.\n„Predsednik danas ima prostor za pregovore širine oštrice žileta. Prostor za pregovore je jako mali, mogućnosti za postizanje sporazuma su veoma male, tesne, teške, pritisci veliki, što i predsednik otvoreno govori…“, konstatuje Krstić.\nOn istovremeno ukazuje da u tako tesnoj i teškoj pozicija za pregovor rasploženje javnosti u Srbiji koje, kako on kaže, kreira većina intelektualaca i onih koji „diriguju“ medijima, jeste da „konflikt ostane zaleđen“.\nS obzirom da Srba ni u Srbiji nema mnogo, a još ih manje ima na KiM, primećuje Krstić, svaki poziv na „zamrznut konflikt“ za još koju godinu ili deceniju ostavlja prostora da Srba na KiM bude još manje ili da ih uopšte ne bude, a tada ćemo se zapitati „ima li smisla boriti se za nešto što mislimo da je naše i deo našeg nacionalnog interesa i državnog integriteta“.\nKrstić smatra da je Vučić sve to jasno poručio i svetskoj javnosti u svojim intervujima, te da više niko ne može za Srbe reći da „prete, da su faktor nestabilnosti ili da provociraju“, već da „nude ruku pomirenja i saradnje“.\n„U tom smislu, Vučić bije tešku, možda izgubljenu bitku, ali je bije na jedini mogući način – dimplomatskim sredstvima, aktivnom diplomatijom, kroz nastupe, govore, intervuje koji su racionalni i koji su ponuđena ruka saradnje“, podvukao je Krstić.\nMada je svetska javnost, navodi on, „potpuno nezainteresovana“ za problem Kosova, i da ga je većina zemalja „rešila“ njegovim priznavanjem, ovo je kako kaže „poslednji trzaj“ predsednika da taj „neminovni put“ rešenja za Srbiju aktuelizuje i skrene na način na koji bi Srbija bila „adekvatno obeštećena“.\nPotpredsednik Centra za spoljnu politiku Dragan Ðukanović saglasan je sa Krstićem da je predsednik Srbije svetskoj javnosti u svojim intervjuima uputio „neku vrstu signala“ onoga šta će se dešavati u „osudnoj fazi“ normalizacije odnosa Beograda i Prištine.\n„Ono što je značajno jeste da Srbija upućuje pozitivne signale i pozitivne poruke upravo u ovoj odlučujućoj fazi, u kojoj se očekuje da sve to bude krunisano sveobuhvatnim sporazumom o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\n„Taj sporazum ni na koji način ne bi trebalo da Srbiju stavi u poziciju poražene strane već nekoga ko je sklon kompromisu i koji je do kompromisa zapravo i došao“, ocenjuje Ðukanović.\nSrbija je svetu poslala i poruke, primećuje on, da razmišlja o budućnosti, o ekonomskom razvoju, kao i o tome da ne ostane na „krajnjoj periferiji Evrope“ već da se integriše u evropska dešavanja.