Počinje oporezivanje seoskog turizma - Far\nIzmenama Zakona o porezu na dohodak građana, koji je usvojen u decembru prethodne godine, uveden je porez na prihod za one koji se bave seoskim turizmom, a izmenama Zakona o ugostiteljstvu pojednostavljen je način rada gazdinstava koja pružaju ugostiteljske usluge.\nDopunom člana 84 Zakona o porezu na dohodak građana, porez će se obračunavati u visini od pet odsto prosečne mesečne zarade po zaposlenom u prethodnoj godini, pomnožen brojem pojedinačnih ležajeva, odnosno kamp parcela i odgovarajućim koeficijentom prema kategoriji turističkog mesta. Тuristička mesta svrstavaju se u četiri kategorije, koeficijent za prvu iznosi 1, za drugu 0,8, za treću kategoriju 0,7, a za četvrtu 0,5, a koeficijent za nekategorisana mesta je 0,4.\nPo toj računici, seoska turistička domaćinstva koja se nalaze u turističkim mestima koja nisu kategorisana (kao što je područje Dimitrovgrada) plaćaće po jednom ležaju oko 1.400 dinara poreza godišnje.\nPrihod će biti oporezivan godišnje, a poreznici će donositi rešenje o porezu koji će se plaćati kvartalno. Primena ovih propisa počinje od 1. jula tekuće godine, ali oni koji pružaju navedene usluge pre početka primene ovih normi dužni su da u periodu od 1. maja do 30. juna 2019. godine podnesu poresku prijavu nadležnom poreskom organu.\nNa području opštine Dimitrovgrad, na osnovu podataka iz Sportsko turističkog centra “Caribrod”, registrovano je ukupno 266 ležajeva od čega je oko 20% kategorisano u seoskim turističkim domaćinstvima. Pet domaćinstava u Poganovu, Senokosu i Radejni ima u ponudi ukupno 21 sobu sa ukupno 54 kategorisanih ležajeva.\nOlakšanje u njihovom funkcionisanju predstavljaju izmene Zakona o ugostiteljstvu koji je ranije obavezivao fizička lica koja pružaju usluge u seoskim i u turističkim domaćinstvima da goste prijavljuju preko turističke agencije ili organizacije. To u praksi skoro i da nije primenjivano jer je podrazumevalo da prilikom prijavljivanja gostiju vlasnici objekata odlaze kod posrednika, prijavljuju goste i za to plate proviziju i porez.\nNovim zakonskim rešenjima domaćini će ubuduće goste prijavljivati sami, ali će biti u obavezi da za pružene ugostiteljske usluge izdaju poseban račun sa specifikacijom pruženih usluga. Račun će biti sačinjavan u dva primerka, od kojih se jedan uručuje korisniku usluge, a drugi zadržava domaćin. Takođe, ugostitelj – fizičko lice će biti u obavezi da na dnevnom nivou vodi evidenciju izdatih računa, a da evidenciju izdatih računa čuva dve godine.\nInače, Zakonom o ugostiteljstvu određeno je da ugostitelj – fizičko lice može da pruža ugostiteljske usluge smeštaja, pripremanja i usluživanja hrane, pića i napitaka u ugostiteljskom objektu domaće radinosti i seoskog turističkog domaćinstva, s tim što je kapacitet ograničnen do 30 individualnih ležajeva. Istovremeno, fizičko lice u objektu seoskog turističkog domaćinstva može da pruža ugostiteljske usluge organizovanoj turističkoj grupi do 50 putnika, ako grupa ne koristi usluge smeštaja. Zakon omogućava da fizičko lice pruža ugostiteljske usluge smeštaja na otvorenom u privremeno postavljenoj opremi za kampovanje, do 20 kamp parcela, za najviše 30 korisnika usluga.\nIako izmene Zakona o ugostiteljstvu olakšavaju rad seoskih turističkih domaćinstava, utisak je da uvođenje gore navedenog načina oporezivanja neće stimulativno delovati na razvoj seoskog turizma u Srbiji. U okolnostima kada u Srbiji po procenama ima svega oko 1000 registrovanih seoskih turističkih domaćinstava, a u Dimitrovgradu svega 5, postavlja se pitanje opravdanosti uvođenja poreskih mera koje usložnjavaju njihov rad. Postojeće podsticajne mere i opšta situacija u ruralnim sredinama Srbije i dalje nisu dovoljno atraktivne da povećaju broj domaćinstava koja se bave seoskim turizmom, a nova poreska pravila će to zasigurno dodatno otežati.\nFoto: DIP Production / Sergej Ivanov\nU Narodnoj biblioteci „Detko Petrov“ u Dimitrovgradu predstavljen dokumentarni film „Etno selo Poganovo“ VIDEO: „Reke Vam ne damo!“ poručeno sa protestnog skupa protiv planirane izgradnje više MHE na Jermi u selu Trnski Odorovci Caribrod – grad koji poštuje svoje goste Simpozijum o stočarstvu od 28. do 30. juna u Dimitrovgradu\nпет × две =


Rok za podnošenje poreske prijave 20. januar\nPoreska uprava saopštila je da je rok za podnošenje pojedinačne poreske prijave za porez po odbitku 20. januar 2004. godine. Prijava se podnosi nadležnoj organizacionoj jedinici Poreske uprave prema sedištu isplatioca prihoda.\nRepublika Srbija postala većinski vlasnik "Petrohemije"\nMinistar finansija i ekonomije u Vladi Republike Srbije Božidar Đelić i v.d. generalnog direktora "Petrohemije" Milan Dudić potpisali su danas ugovor o konverziji potraživanja poverilaca Fonda za razvoj Srbije, Poreske uprave i Naftne industrije Srbije (NIS), čime je Republika Srbija postala većinski vlasnik "Petrohemije".\nPrivremeno finansiranje za period januar–mart 2004. godine\nKako Narodna skupština Republike Srbije nije usvojila budžet za 2004. godinu, predviđeno je privremeno finansiranje, regulisano Zakonom o budžetskom sistemu.\nOvaj zakon propisuje da maksimum novca koji može da bude potrošen u ovakvom slučaju jeste jedna četvrtina iznosa ukupnih prihoda predviđenih za isti kvartal protekle fiskalne godine.\nPodrška za mlade talente\nBožidar Đelić, srpski ministar finansija, danas je u Centru za brigu o deci uručio laptop- kompjuter najnovije generacije Radmilu Dimitrijeviću, devetogodišnjem šahisti, pobedniku Evropskog prvenstva 2003. u kategoriji do 10 godina.\nIsplata dečjeg i materinskog dodatka\nMinistarstvo finansija i ekonomije i Ministarstvo za socijalna pitanja Republike Srbije obaveštavaju da će preostali dug korisnicima dečjeg i materinskog dodatka u potpunosti biti izmiren do kraja godine, odnosno od 17. do 31. decembra 2003. godine.\nPotpisan dogovor sa zajednicom preduzetnika\nDanas je ministar Đelić u prostorijama Privredne komore potpisao dogovor sa zajednicom preduzetnika o merama ekonomske politike koje će unaprediti privredni ambijent i pospešiti preduzetništvo u Srbiji.\nDogovor se odnosi na mere poreske politike, suzbijanje sive ekonomije, kreditiranje i druge ekonomske teme.\nO formiranju i poslovanju Nacionalne štedionice\nDanas u 14h u zgradi Vlade Republike Srbije, održana je konferencija za štampu na temu Nacionalne štedionice.\nO detaljima formiranja i poslovanja ove banke govorili su Božidar Đelić, ministar finansija i ekonomije, Milica Bisić, zamenik ministra i pomoćnici ministra, Mažid Pajić i Budimir Lončar.\nOdluka Poreske uprave o vraćanju sredstava MOBTEL-u\nOdluka Poreske uprave da donese rešenje o vraćanju sredstava naplaćenih u postupku prinudne naplate od MOBTEL-a je pravna posledica primene zakona i presude Vrhovnog suda Srbije, izjavila je, na konferenciji za novinare, direktor Poreske uprave Marija Drča Ugren. Vrhovni sud Srbije je 09.10.2003. godine doneo presudu o poništavanju rešenja RUJP-a o prinudnoj naplati i tu sudsku odluku Poreska uprava je primila 01.12.2003. godine, zajedno sa zahtevom MOBTEL-a za povraćaj sredstava, rekla je direktor Drča Ugren.\nOdržana prva sesija namenjena obuci knjigovođa\nMinistarstvo finansija i ekonomije uz podršku OEBS-a, održalo je juče prvu u nizu sesija namenjenih obuci knjigovođa u vođenju evidencija imovine političkih stranaka.\nPrema novom Zakonu o finansiranju političkih stranaka, obaveza je svake stranke da do 26. januara 2004. godine preda prvi izveštaj i to o svojoj imovini.\nO konfliktu interesa na Ekonomskom fakultetu\nAleksandra Drecun, sekretar Ministarstva finansija i ekonomije i rukovodilac projekta za izradu Zakona o sprečavanju konflikta interesa, govoriće danas u 17h, na tribini koju organizuje Ekonomski fakultet u Beogradu, na temu konflikta interesa.\nTribinu organizuje nevladina organizacije «Linet» u okviru projekta «Srbija – slobodna i savremena».\n10, 5 miliona evra za razvoj opština u Srbiji\nU okviru redovne skupštine Stalne konferencije gradova i opština koja je održana danas u Sava centru, Božidar Đelić, ministar finansija i ekonomije i Adriano Martins, šef Operativnog centra Evropske agencije za rekonstruciju u Srbiji, svečano su potpisali ugovor o osnivanju Agencije za razvoj infrastrukture lokalne samouprave kojim se Srbiji daje donacija od 10,5 miliona evra za razvoj opština, odnosno javnih komunalnih preduzeća.\n50 miliona evra za zdravstvo\nBožidar Đelić, ministar finansija i ekonomije, danas će u ime Vlade Republike Srbije sa predstavnicima Evropske investicione banke svečano potpisati ugovor o hitnoj obnovi zdravstva u vrednosti od 50 miliona evra.\nMedjunarodni dan borbe protiv korupcije\nDanas će naša zemlja u Meksiku potpisati konvenciju Ujedinjenih nacija za borbu protiv korupcije, u čijoj smo izradi učestvovali tokom prethodne tri godine. Ova konvencija usvojena je jednoglasno od strane Generalne skupštine UN-a 31. oktobra ove godine. U ime Srbije i Crne Gore, konvenciju će potpisati gospođa Vesna Pešić, ambasador SCG u Meksiku.\nObjavljen Pravilnik o evidentiranju priloga i imovine političkih stranaka\nRadi sprovođenja zakonskih odredaba, u Službenom glasniku br. 119 od 5. decembra 2003. godine, objavljen je\nPravilnik je predstavljen na Konferenciji održanoj u petak u Sava centru, na temu primene Zakona o finansiranju političkih stranaka.\nOdržana Konferencija o primeni Zakona o finansiranju političkih stranaka\nMinistar finansija i ekonomije u Vladi Republike Srbije Božidar Đelić ocenio je danas da je\nprethodna 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 sledeća


Teže do državnog posla - Niške novine\nNaslovna strana » Teže do državnog posla\nTeže do državnog posla\nObjavljeno: 26 dec 2015\nNovi zakon o zapošljavanju na lokalu otežaće dolazak do državnog posla, a direktori koji budu udomljavali partijske parazite plaćaće velike kazne.\nZakon o zaposlenima u lokalnoj samoupravi koji je u pripremi trebalo bi da stane na rep praksi partijskog zapošljavanja po opštinama i njihovim službama.\nImajući u vidu kazne i uslove koji se zakonom zahtevaju, udomljavanje na desetina savetnika, pomoćnika i službenika po opštinama moglo bi da ode u zaborav već krajem 2016. Zapošljavanje u pokrajini i u lokalnim samoupravama danas se, inače, reguliše zakonom iz 1991, pa će ovo biti prvi put da se predsednicima opština vežu ruke u pogledu zapošljavanja rodbine, kumova i partijskih kolega.\nZakonom koji priprema ministarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu Kori Udovički predviđa se, naime, detaljan način dolaska u fotelju opštine. Kako se navodi, to će biti moguće isključivo premeštajem, preuzimanjem radnika od drugog državnog poslodavca ili internim i javnim konkursom. U slučaju da se predsednik opštine ogluši o ova pravila, biće kažnjen novčano od 50.000 do 150.000. Toliku kaznu moraće da plati i ukoliko ne bude ocenjivao rad službenika.\nU oblasti najviših, izvršilačkih radnih mesta, zakonom se od savetnika i saradnika traži tri do pet godina iskustva, a od mlađih savetnika i saradnika po jednu godinu. Viši referent mora da ima pet godina iskustva, referent tri godine, a mlađi referent godinu dana iskustva.\nZakonom je predviđeno i da će opštinske službenike ocenjivati rukovodioci i načelnici uprava, dok će rad najviših funkcionera ocenjivati gradonačelnik ili predsednik opštine. Službenik može da napreduje samo imenovanjem na višu funkciju ili prelaskom u viši platni razred bez promene radnog mesta.\nPredsednik “Transparentnosti Srbija” Vladimir Goati napominje da je vrlo važno kontrolisati stručnu spremu, podobnost i potrebu za novim kadrovima po opštinama, ali da je takva kontrola do sada izostajala.\n– O tome u poslednjih pet-šest godina niko nije vodio računa. Imali smo partijsko zapošljavanje i udomljavanje partijskih ljubimaca i činovnika i stvaranje mnogo nepotrebnih radnih mesta – ocenio je Goati za “Blic”.\nLakše do posla kod privatnika\nVlada priprema i zakon koji će od 2016. omogućiti podsticaje za preduzetnike, mala i mikro preduzeća koja uposle najmanje dva nova radnika. Oni će moći da povrate 75 odsto poreza i doprinosa za svakog od njih, a povraćaj novca moći će da ostvare do kraja 2017. godine.\nTagoviDržavaDržavni posaoEkonomijaKori UdovičkiPosao


Kocijančić: Ukidanje taksi, pa dijalog\nBrisel je informisan o izborima na severu Kosova, rekla je portparolka EU Maja Kocijančić, ali i jo jednom pozvala na brži nastavak dijaloga Beograda i Prištine, kao najbolji način za rešavanje svih otvorenih pitanja u regionu.\nEU zajedno sa zemljama članicama i SAD poziva kosovsku vladu da odmah suspenduje tarife, kako bi se dijalog nastavio, poručila je Kocijančić.\nMaja Kocijančić je na pitanje o stavu EU kada su u pitanju vanredni izbori raspisani za gradonačelnike četiri srpske opštine na Severu Kosova objasnila da je Brisel informisan o izborima koji bi trebalo da budu odrani 19. maja i da je EU tim povodom u kontaktu sa svojom delegacijom i partnerima na terenu.\nRegionu je potrebno pomirenje, sveobuhvatna normalizacija i rešavanje svih otvorenih pitanja. To je ono što narod koji tamo živi traiži na čemu će EU nastaviti da radi na svim nivoima, kaže Kocijančić.\nNa pitanje Танјуга kako se dijalog moжe nastaviti bez prethodnog ukidanja tarifa, Kocijančić naglašava da je trenutno ukadanje tarifa preduslov za nastavak dijaloga i nešto što EU, zemlje članice i SAD konstantno traže.\nTarife stoje na putu ne samo dijalogu već i evropskom putu Kosova, kaže Kocijančić.\nOna nije mogla da komentariše jučerašnju smenu još jednog ministra sa Srpske liste iz privremenih kosovskih institucija jer se, kako je rekla, radi o unutrašnjoj politici.


Matić predstavila Paviljon Srbije na Svetskoj izložbi Ekspo 2020 - Dubai\nBeta 20. avgusta 2021. 14:35\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tatjana Matić, koja je i generalna komesarka Srbije na „Ekspo 2020 – Dubai2, predstavila je danas u Beogradu Paviljon Srbije na Svetskoj izložbi.\nMalo više od mesec dana pre početka „EKSPO 2020 Dubai“, za koju domaćini očekuju 25 miliona posetilaca iz celog sveta, Matić je sa višom savetnicom predsednice Vlade Srbije za kreativne industrije i turizam i zamenicom generalne komesarke Srbije za svestku izložbu Anom Ilić otvorila prezentacioni centar Paviljona Srbije u „Galeriji Beograd“.\nTema nastupa Srbije na Svetskoj izložbi u Dubaiju je „Srbija stvara ideje – Inspirisani prošlošću, kreiramo budućnost“.\nPaviljon Srbije, površine 2.000 metara kvadratnih, nalazi se u tematskom delu „Mobilnost“.\nIstovremeno, milioni posetilaca iz celog sveta moći će da istraže najveća blaga nacionalnih muzeja Srbije, tehnoloških inovacija i turističke ponude tokom šest meseci trajanja Ekspo-a.\n„Učešće na Svetskim izložbama davno je prevazišlo okvire predstavljanja kulture, istorije i identiteta jedne zemlje. Osnovna funkcija nastupa na Svetskoj izložbi svake zemlje učesnice je predstavljenje inovacija, tehnoloških i naučnih uspeha, poslovnih prilika i povezivanje sa poslovnom zajednicom zemalja Bliskog Istoka, ali i celog MEASA regiona, kao i celim svetom“, kazala je Matić.\nAna Ilić je naglasila da će se kroz celovit biznis program i učešće brojnih poslovnih ljudi i kompanija, institucija i startapova iz Srbije, svetskoj biznis zajednici predstaviti „zašto je Srbija prva u Evropi po direktnim investicijama, zašto je zovu Silicijumskom dolinom Balkana, zbog čega je lider u eUpravi, ponosan domaćin Evropskog centra izvrsnosti za ICT rešenja u poljoprivredi i jedna od zemalja sa najboljim rezultatima u borbi protiv pandemije i imunizaciji“.\nSvetska izložba – „EKSPO 2020 Dubai“ biće održana od 1. oktobra 2021. do 31. marta 2022. godine, a tema je „Povezivanje umova, stvaranje budućnosti“.


Vesti online / Vesti / Ex YU / BiH tetoši džihadiste, godina zatvora za ratovanje\nBiH poznata kao uporište džihadista na Balkanu\nKako prenose regionalni mediji, 23-godišnjak se nagodio sa Tužilaštvom BiH da mu se izrekne ta zatvorska kazna.\nProtiv njega je nedavno podignuta optužnica za organizovanje kriminalne grupe, a priznao je u celosti da je određeni vremenski period bio član Islamske države u Siriji i Iraku.\n- Predložena kazna je u skladu sa ulogom optuženog u izvršenju krivičnog dela, kao i njegovom odgovornošću za krivično delo za koje se tereti - navodi se iz Državnog tužilaštva BiH.\nTakođe, navedeno je i da sve veći broj građana BiH i članova porodica prijavljuje nezakonitosti oko odlaska i boravka državljana BiH na stranim ratištima.\n* Amerikanci sigurni: Islamska država gubi bitku\n* I Danska šalje lovce F-16 u Irak i Siriju


SDS: Vlast pokušava da gradjane optuži za širenje zaraze\nBeta 1. maja 2020. 15:10\nPredsednik Odbora Srpske demokratske stranke (SDS) za zdravstvo i bivši ministar zdravstva Republike Srpske Slobodan Stanić izjavio je da posle loših epidemioloških pokazatelja u RS političari pokušavaju da porast broja obolelih od korona virusa obrazlože neodgovornošću gradjana.\nStanić je οψενιο da je za ponašanje gradjana najodgovornija vlast i ρεκαο da s gradjanima treba raditi uporno, sistematično i dugoročno.\n„Taj rad mora biti smišljen, stručno utemeljen i prilagodjen ciljnoj populaciji. Ukoliko nema kvalitetnog rada, ostavlja se prostor senzacionalizmu, zlonamernosti i teorijama zavere“, podvukao je on.\nPo njegovim rečima, na samom početku pandemije dobar reultat je dalo to što se intenzivno radilo s gradjanima kroz zdravstveno-vaspitni rad, promociju zdravlja, prevenciju, te nije bilo eksponencijalnog rasta broja zaraženih.\n„Posle toga počinje politizacija, daju se preoptimistične i neutemeljene izjave tipa: ‘Najbolji smo u regionu, bolje smo se organizovali od daleko bogatijih zemalja, sve smo uradili bolje od drugih…’. U poslednje vrijeme sa bilborda se šalje poruka da smo pobedili, naveo je Stanić.\nZato je, kako je objasnio, „narod pomislio da se možemo opustiti, da je opasnost iza nas. Sve to dovelo je do značajnog povećanja broja zaraženih, sve većeg prodora oboljena u zdravstvene ustanove i medju zdravstvenim radnicima“.\nOn je rekao da se vlast nije zapitala da li na ponašanje gradjana utiču „sumnjive nabavke“, dok oni „sa strepnjom iščekuju šta će biti s njihovim poslovima, od čega će živeti u budućnosti u kojoj loše postaje sve gore“.\n„Gradjani iz dana u dan gledaju isporuke ogromne pomoći, hvalospeve o pet miliona maski, dok sami obilaze apoteke tražeći da za svoj novac kupe maske i rukavice“, rekao je bivši ministar zdravstva RS.\nStanić je pitao „da li će gradjani postati disciplinovaniji kad im ljudi koji su godinama razarali zdravstveni sistem šalju poruku da im respiratori ne mogu pomoći ako ne nose maske i rukavice?“.\n„Da li će gradjani verovati u mere, ako maske i rukavice kupuju u istim onim apotekama i od onih istih vlasnika koji im godinama višestruko skuplje prodaju ljekove u odnosu na cene u Srbiji? Da li odgovornost gradjana pojačava stranačka raspodela pomoći?“, pitao je on.\nU aluziji na buduće izbore, bivši ministar je zaključio da gradjani RS neće prihvatiti nezasluženu krivicu, već će je precizno adresirati onima koji su zaista odgovorni.


Propada Đukanovićeva „kokainska privreda“: Izostala podrška američke administracije! | Glas javnosti | Medijski portal\nPropada Đukanovićeva „kokainska privreda“: Izostala podrška američke administracije!\n2020-05-19 16:45:24 0 komentara Autor: Glas Javnosti\nGlas Javnosti, ilustracija\nJoš od početka ove godine, odnosno ubrzo nakon donošenja "razbojničkog kvazizakona" o otimanju imovine Srpske pravoslavne crkve na području Crne Gore, koji je izazvao podizanje naroda protiv represije vlasti, pažljivijim posmatračima dešavanja u ovoj državi je postalo jasno da je Đukanovićev totalitarni režim izgubio podršku zapadnih sila, u prvom redu SAD.\nS obzirom na to da su crnogorske vlasti uporno ignorisale poruke koje su im u početku bile upućivane posredno i diskretno, signali američke administracije su postajali sve jači, tako da je sada i neupućenim posmatračima postalo kristalno jasno da je Đukanović izgubio podršku na koju je sa velikim stepenom sigurnosti računao.\nRelativno otvorena kritika Đukanovićevog režima je bila sadržana već u izveštaju „State department“-a o stanju u Crnoj Gori iz marta ove godine. Nakon toga je, početkom maja, usledio znatno jasniji i glasniji signal, izveštaj američke NVO „Freedom House“ o stanju u državama u tranziciji, gde je navedeno kako je Crna Gora iz statusa „delimično konsolidovane demokratije“ otišla korak unazad, u status „hibridnog režima“, koji se po nomenklaturi ove organizacije definiše kao nedemokratski, autoritarni, kriminalizovani i na korupciji zasnovan režim. Da bi poruka koja je na ovaj način upućena crnogorskim vlastima bila još jasnija, u istom izveštaju je navedeno da su tzv. Kosovo i Severna Makedonija ostvarile „ogroman napredak“, nasuprot Crnoj Gori koja je nazadovala.\nUbrzo nakon toga se oglasila i ambasada SAD u Crnoj Gori, pri čemu je ambasadorka Džudi Rajnke, sumirajući zaključke iz prethodno pomenutih analiza i izveštaja, istakla da vlasti u Crnoj Gori vode računa „samo o svojim ličnim interesima“, dok je režim vidno kriminalizovan, do te mere da više od polovine stanovnika Crne Gore veruje kako to više uopšte nije moguće popraviti. U zaključku ove izjave, Rajnke je navela da će SAD „učiniti sve kako bi pomogle građanima Crne Gore da ostvare svoje ciljeve i težnje“, podvlačeći da „budućnost Crne Gore zavisi od njenih građana“.\nIako su u pitanju prilično jasne i nedvosmislene poruke upućene okupatorskom režimu Crne Gore, njegove poglavnike ipak najviše pogađaju druge vrste poruka, koje se direktno odražavaju na ono što im je najvažnije, gubitak enormnih velikih priliva novca stečenog kriminalnim aktivnostima, u prvom redu trgovinom narkoticima. Iako se Đukanović u aktuelnom periodu susreće sa mnogo novonastalih problema u realizaciji do sada uigranih kombinacija u krijumčarenju narkotika, koje su poznate samo uskom krugu lica bliskih vrhu crnogorske vlasti, pojedini događaji iz ove sfere dobijaju i medijsku pažnju.\nIako su u crnogorskoj javnosti do sada uglavnom bile prisutne spekulacije o Đukanovićevim enormnim prihodima stečenim poslovima sa drogom i „pranjem“ ovih sredstava kroz brojne privatizacije i izgradnju luksuznih turističkih kompleksa na Crnogorskom primorju, umešanost Don Mila u ove poslove je postala očigledna tek nedavno, kada je policija u Hamburgu zaplenila pola tone kokaina na brodu „Budva“, koji je plovio pod crnogorskom zastavom. Pritom, i potpunim laicima je jasno da transport ovakvog tereta na brodu sa državnom zastavom ne bi mogao da se odvija bez direktne saglasnosti najužeg državnog vrha, što će reći Đukanovića lično.\nImajući u vidu da je u pomenutu akciju bila uključena i američka DEA, postaje i više nego očigledno da su Đukanovićevi američki partneri odlučili da prestanu da zatvaraju oči na njegovu umešanost u međunarodne lance krijumčarenja narkotika i da mu uskrate podršku i na ovom, za njega verovatno najznačajnijem polju. I mada će, s obzirom na količinu Đukanovićevih „crnih fondova“, biti potrebno da prođe neko vreme kako bi posledice navedenog postale evidentne, izvesno je da je Đukanović na ovaj način pretrpeo udar u najosetljiviju tačku, i da je presečena jedna od ključnih (finansijskih) arterija u organizmu kriminogene hobotnice na čijem je čelu.\nТагови: Crna Gora,milo đukanović,Amerika,SPC,podrška,kritika,Srpska pravoslavna crkava,kokain,krijumčarenje narkotika,\nNa granici sa Crnom Gorom zaplenjena ogromna količina novca FOTO\nCarinici su danas na graničnom prelazu Špiljani otkrili pokušaj krijumčarenja velike sume deviza.\n2020-05-22 14:54:40 0\nCrnogorci napali Dačića: Kao Slobin portparol iz 90-tih, doprinosi bratoubilačkom ratu\n2020-05-17 00:49:39 0\nBrat uhapšenog vladike Joanikija: Sledi još gori scenario\n,,Ne daju mi ni da se čujem sa svojim bratom, jer je njemu prilikom hapšenja telefon oduzet. Nisam u mogućnosti ni da ga posetim ali mu je osnovne stvari u pritvor odnelo sveštenstvo’’, kaže Milutin Mićović, brat pritvorenog vladike Joanikija.\n2020-05-14 14:05:21 0


Početak proizvodnje nove ŠKODA FABIA - Reklamirajte se\nKompanija ŠKODA AUTO je uložila 110 miliona evra u modifikaciju svojih proizvodnih linija\n– Četvrta generacija modela ŠKODA FABIA izgrađena je na MQB-A0 platformi Volkswagen grupe\n– Više od 4,5 miliona isporučenih jedinica od uvođenja prve generacije modela 1999. godine\n– Mali automobil češkog proizvođača jedno je od najpopularnijih vozila u svom segmentu\nDanas je prva FABIA četvrte generacije sišla s proizvodne linije u glavnom pogonu ŠKODA AUTO u Mladá Boleslav. Proizvodni pogoni su opsežno modifikovani kako bi se moglo izgraditi ovo najnovije izdanje popularnog malog automobila; ostvarene investicije iznose 110 miliona evra. FABIA se po prvi put bazira na MQB-A0 platformi Volkswagen grupe, omogućavajući joj da bude ne samo najprostraniji automobil u svom segmentu, već i da nudi poboljšane karakteristike udobnosti i bogatstvo novih sistema sigurnosti i asistencije. Najnovija FABIA stoga ima sve što je potrebno za nastavak uspeha svog prethodnika. Od svog debija 1999. godine, ŠKODA je kupcima isporučila više od 4,5 miliona jedinica svog malog automobila, što ga čini drugim najprodavanijim automobilom brenda posle modela OCTAVIA.\nMichael Oeljeklaus, član uprave ŠKODA AUTO za proizvodnju i logistiku, rekao je: „Početak proizvodnje uvek je vrlo poseban trenutak za koji se detaljno pripremamo. Danas slavimo zvanični početak proizvodnje nove FABIA. Ukupno smo uložili 110 miliona evra u opsežnu modernizaciju, kao i u dalju automatizaciju proizvodnog procesa. Ovo se sada isplatilo: sjajno je videti kako sve radi bez problema, sa svim mehanizmima koji rade u savršenoj harmoniji. Zahvaljujem celom timu na izvanrednom radu i oduševljen sam što su nam svi napori omogućili značajan doprinos nastavku uspešne priče o modelu FABIA“.


Sudije: "Skajp suđenjima" povređeno pravo na pravično suđenje - CEPRIS\nSudije: “Skajp suđenjima” povređeno pravo na pravično suđenje\nUstavni sud će morati da odgovori na veliki broj pitanja i problema koja su otvorila “skajp suđenja”, rekao je za N1 sudija Višeg suda u Beogradu i član Upravnog odbora CEPRIS-a Aleksandar Trešnjev, i istakao da se mora utvrditi da li su ta suđenja bila zakonita ili ne.\nTrešnjev podseća da su takozvana “skajp suđenja” prvobitno bila uvedena na osnovu preporuke Ministarstva pravde što, kako kaže, naravno nije moglo, posle čega je usledila Uredba Vlade Srbije koja je regulisala takva suđenja.\n“Problem je što je ta uredba regulisana samo sa dva člana, a drugi član se odnosi na vreme stupanja na snagu uredbe. Zakon o krivičnom postupku kao jedno od osnovnih prava okrivljenih prepoznaje prisustvo okrivljenih u sudnici. Kada se odustane od tog principa onda ga morate detaljno regulisati, inače će se pojaviti problemi u praksi”, napominje sagovornik Novog dana.\nObjašnjava da su se pojavila pitanja kako je okrivljeni komunicirao sa svojim braniocem, da li je bilo uslova za poverljiv i nesmetan razgovor, kakve su bile garancije da razgovor nije bio prisluškivan, ko je sve bio u prostoriji u kojoj se nalazio okrivljeni.\n“Veliki broj pitanja će se pojaviti koja će Ustavni sud morati da reši da bi se utvrdilo da li su ta suđenja bila zakonita ili ne”, napominje Trešnjev.\nPredsednica Društva sudija Snežana Bjelogrlić kaže da je isti problem postojao i u drugim evropskim zemljama u kojima je bio uveden ovakav način suđenja i dodaje da do 1. aprila u Srbiji nije bilo pravnog osnova za održavanje skajp suđenja.\nOna objašnjava da je tokom vanrednog stanja moguće ograničiti neka ljudska i manjinska prava, ali da se pravo na pravično suđenje ne može ograničiti i ističe da je ono i pored toga bilo povređeno suđenjima putem Skajpa.\nBjelogrlić kaže da nije trebalo na prvu loptu prihvatiti takva suđenja, a da su se ona mogla održati ukoliko svi akteri pristanu na to. Ili ako bi okrivljeni tražio takvo suđenje, ne želeći da putuje 200 kilometara od pritvora do suda i tako rizikuje da se zarazi od, na primer, zatvorskog čuvara.\nOd 11. maja nastavljaju se sudski postupci započeti pre proglašenja vanrednog stanja. Zaključkom Visokog saveta sudstva propisan niz pravila ponašanja u sudovima u cilju sprečavanja širenja bolesti, a među njima su i nošenje zaštitne opreme – maski i rukavica, kao i održavanje distance u sudnici.\nSudija Trešnjev kaže da ne postoji ograničenje broja ljudi u sudnici, već da je neophodno obezbediti distancu među njima. Ističe da je njemu najveći problem suđenje pod maskom, zbog otežane komunikacije.\n“Kada treba da čujete nešto, a to se dešava pod maskom, u situaciji kada je svaka reč važna, ponekad je važno i gde se nalazi zarez, onda to predstavlja ometanje u radu. Često se taj govor čuje kao mumlanje”, opisuje Trešnjev suđenje u novim okolnostima.\nBjelogrlić kaže da će vanredno stanje stvoriti zastoj u suđenjima i uticati na efikasnost sudstva jer su se u tom periodu održavala samo suđenja koja nisu mogla biti odložena.\nDruštvo sudija je od Visokog saveta sudstva tražilo da se iskristališe koji su prioritetni predmeti u kojima treba da se sudi, a koje je moguće odložiti kako bi sudovi ujednačeno radili.\nTraženo je, ali odgovor još nije stigao, i da se formira telo koje bi koordiniralo rad sa epidemiološkim službama. Bjelogrlić napominje da je to važno jer sudovi planiraju svoj rad do kraja godine i zakazuju suđenja, pa im je važno da znaju u kakvim će uslovima raditi.


Revijom u Novom Sadu Zvonko Marković slavi 20 godina karijere\nDve decenije uspešne karijere, proslavljeni srpski dizajner, Zvonko Marković, obeležiće specijalnom modnom revijom 28. aprila u Novom Sadu na jubilarnom 10. Serbija fešn viku.\nZahvaljujući ugovoru koji je Serbija fešn vik (Serbia Fashion Week) potpisao sa platformom Art Heart Fashion – USA, dizajneri srpske nedelje mode bili su prisutni tokom četiri izdanja na zvaničnom kalendaru Nedelje mode u Njujorku.\nKako se ugovor odnosi na najprestižnije Nedelje mode u Americi, u Njujorku, Los Anđelesu, Majamiju i Vašingtonu, neki od naših dizajnera već su postali poznati svetskoj modnoj eliti te su predstavili Srbiju u najlepšem svetlu.\nVeliki uspeh u Americi postigao je upravo jedan od najistaknutijih srpskih dizajnera, Zvonko Marković. Njegov talenat prepoznat je i od strane najuticajnijih nedelja mode sveta, te je do sada, posredstvom Serbija fešn vika učestvovao na Nedelji visoke mode u Parizu, Nedelji mode u Njujorku i u Sankt Petersburgu, a po pozivu Alta Moda Roma, Zvonko će predstaviti svoju kolekciju i u Rimu.\nDva važna jubileja, deseto izdanje Srpske nedelje mode i dvadeset godina uspešne karijere Zvonka Markovića, razlozi su njegovog povratka iz Amerike u Srbiju.\n„Sada već daleke 1998. godine imao sam prvu reviju pod javnim nebom Srbije. Drago mi je što jubilej slavim zajedno sa Serbija fešn vikom i to baš na ovoj Nedelji mode. Kolekcija koju ću premijerno predstaviti je bajka. Ona predstavlja ljubavnu priču vodenog ljiljana koji se zaljubio u odsjaj Meseca na vodi. Ovo je priča koja prenosi simboliku ljiljana u noći i igranja sa odsjajima vode na mesečini. Kolekcija sadrži dva bloka. Prvi je posvećen noći dok je drugi posvećen danu, te su i boje prilagođene tome. U čast jubileja mog rada, premijerno predstavljam kolekciju na Serbija fešn viku i nadam se da će biti prikazana širom sveta“, rekao je Marković.\nJubilarno, deseto izdanje Serbija fešn vika biće održano od 24. do 29. aprila. Tim srpske nedelje mode priprema velika iznenađenja povodom ovog jubileja, koje će biti održano na pet lokacija u Novom Sadu koje će modu predstaviti na nesvakidašnji način.\nSpektakularno otvaranje biće održano u Dunavskom parku, alternativna moda biće prikazana u Kineskoj četvrti - SKC Fabrici, izložba u Galeriji Matice srpske, revijalni deo u Kongresnom centru Master Novosadskog sajma, dok će zatvaranje biti održano u Srpskom narodnom pozorištu.\nOtvaranje će predstavljati pravu umetničku bajku. Uz učešće 150 manekena obučenih u modele dizajnera koji stižu iz 30 različitih zemalja sveta među kojima će biti najznačajniji svetski, regionalni i domaći modni kreatori, Serbija fešn vik će pokloniti Novosađanima i svim modnim sladokuscima iz regiona i Evrope veče za pamćenje.\nDunavski park koji će biti otvoren za sve posetioce biće pretvoren u jednu od najvećih modnih pista Evrope a specijalni efekti i scenografija, uz pratnju orkestra i solista opere Srpskog narodnog pozorišta učiniće ga čarobnim.\nSinergija mode i različitih umetnosti biće prikazana tokom nesvakidašnje izložbe u Galeriji Matice srpske, a zatvaranje nedelje mode biće održano u Srpskom narodnom pozorištu.\nCipele sa štiklom (2621)\nIkona stila - Audrey Hepburn (2564)\nVeštački nokti i trepavice zabranjeni u parlamentu Tanzanije (805)\n„Pohabane, prekrivene lepkom i istopljene“ patike od 1.400 evra (507)\nStiže „Luj Vitonova“ sveća koja izgleda kao tašna! (276)\nPuter od kikirikija i marmelada „u kosi“ (264)\nZbog geoblokade kazna za „Ges“ 40 miliona evra (204)\nKoko Šanel, jednostavnošću do elegancije i slobode (171)\nVersaće dizajnira tijaru za bečki Operski bal (146)\n„Asiks“ od reciklirane odeće pravi japanske uniforme za OI (111)


NAJBIZARNIJE ZAPLENE NA CARINI: Šta se krije u pelenama a šta u mrtvačkim sanducima - Penzionisani\n17/01/2022 • 21:00\nDrogu krili u labelu, ali i u kesi sa smećem\nTokom 2021. zaplenjeno je i više od 613 kilograma raznih narkotika, skrivenih uglavnom u konstrukcijama vozila duplom dnu, stranicama i manjim šupljinama. Na Gradini je tako u avgustu zaplenjeno više od 13 kilograma heroina skrivenog u prostor za bateriju jednog luksuznog „porše hibrida“.\nKrijumčari drogu pokušavaju da prenesu i u ambalaži od soka, kozmetike ili hrane\n„Pojedini putnici ne odustaju od sakrivanja malih količina različitih narkotika, za takozvanu „ličnu upotrebu“, na potpuno neverovatnim mestima, gde ih verovatno niko, osim iskusnih carinika ne bi nikada ni tražio. Jedna od takvih zaplena je bila u maju na Gradini kada su carinici, u saradnji sa policijom, pronalazili paketiće marihuane, kokaina, hašiša i semena indijske konoplje u labelu za usne, kutiji žvakaćih guma, tetrapaku punom soka i u kesi sa smećem“, navode u Upravi carina.\nCarinici su u septembru na ispostavi Pošta Beograd osujetili pokušaj krijumčarenja 239 antikvitetnih kovanica od kojih pojedine predstavljaju nacionalno blago. Slučaj je otkriven tokom kontrole izvoznog carinjenja pošiljke koja je iz Vršca upućena primaocu u Velikoj Britaniji, a u kojoj je bio je prijavljen časopis “Lumina“ težak 350 grama.\nDetaljnim pregledom pošiljke utvrđeno je da je unutrašnjost časopisa izdubljena sa namerom da se napravi skrovito mesto za krijumčarenje. Carinici su iz tog udubljenja izvadili nekoliko kesica punih antikvitetnog novca velike kulturne i umetničke vrednosti, a među njima se našla i kovanica kralja Radoslava iz 1228. godine koja se smatra nacionalnim blagom.\nOsim zaplene više od 600 kilograma droge i oko 3,5 miliona evra vrednosti novca, carinici su tokom 2021. sprečili šverc najrazličitije robe – od mini-libela, rezanog cveća i ruža, preko kolekcije italijanskih vina do „pevajućih tibetanskih posuda“ i snajpera. Krijumčari su se na razne načine trudili da nadmudre carinike, pa su telefone krili u mrtvačkim sanducima, sredstva za potenciju u kutijama od baklave, a zlato u pakovanju dečijih pelena. Šverceri su devize pokušali da prenesu u torbici za prvu pomoć, u koferu sa duplim dnom, ali i u dušeku.\nU Upravi carina kažu da su ove godine ostvarili značajan rezultat u naplati dažbina, jer je vrednost zaplena za oko milijardu evra veća nego lane što je rast od 21,5 odsto.\nZabeleženi rezultat bolji je i u odnosu na godinu pre epidemije za 15 odsto, pa je vrednost zaplenjene robe i novca veća za oko 785 miliona evra nego u 2019. godini.\nA kao što se trude da zakamufliraju sve tragove robe koja nije dozvoljena za prenos, šverceri smišljaju i najneverovatnije izgovore kako su se ti proizvodi našli u njihovom prtljagu. Najčešće se pravdaju da nisu znali da ta količina ili vrsta robe nije dozvoljena, kao i da nije za prodaju, već za ličnu upotrebu ili poklon. Tako je jedan putnik u autobusu koji je saobraćao iz Nemačke za Tursku rekao da je 5.000 mini-libela kupio kao novogodišnji poklon za poznanike i prijatelje, dok je drugi, kada su mu carinici pronašli 225 tompusa čija je vrednost procenjena na više od milion dinara, rekao da je kubanske cigarete kupio, jer je astmatičar, pa ga njihovo korišćenje navodno smiruje.\nNemirno sletanje „sakrilo“ ogrlicu od 11.500 evra\nU moru neverovatnih izgovora za krijumčarenje koje carinici svakodnevno imaju prilike da čuju, izdvojilo se – nemirno sletanje aviona.\n„U Beograd je 16. aprila iz Ljubljane doputovala putnica koja je kao razlog zbog kog nije prijavila da u zemlju unosi ogrlicu vrednu skoro 11.500 evra navela nemirno sletanje aviona. Zbog toga je, kako je navela, bila rasejana kada je trebalo da se odluči za odgovarajući kontrolni prolaz i tako je praktično “zalutala“ u zeleni prolaz koji je namenjen putnicima koji nemaju ništa da prijave“, kažu u Upravi carina.\nDežurni službenici su detaljno pregledali prtljag i u njemu pronašli kutiju brendiranog nakita sa pratećom dokumentacijom, dok je zlatna ogrlica bila na njenom vratu. Carinici ističu da putnici imaju pravo u zemlju da unesu i vrednije stvari, ali da moraju da ih prijave i da za njih plate uvozne dažbine. Roba čija vrednost ne prelazi 3.000 evra može biti ocarinjena na samom prelazu uz jedinstvenu stopu carine od 10 odsto, dok se ona čija vrednost prelazi taj iznos carini u redovnom carinskom postupku.\nDruga zaplena zlatnog nakita bila je posebno interesantna, zbog mesta na kojem je sakriven. U februaru su carinici na graničnom prelazu Gradina u pakovanju bebi pelena pronašli ogrlice i narukvice najfinije izrade teže od 300 grama, a čija je vrednost procenjena na oko 700.000 dinara.\nkako se roba krije od carine\nšta se zaplenjuje na carini\nPOTRESNA ŽIVOTNA PRIČA MIŠE JANKETIĆA: Moju majku…\nGLUMICA TANJA BOŠKOVIĆ: Ruke držim pored tela ispred…\nZDRAVE NAVIKE ZA LJUDE PREKO 60 GODINA: Ako se…


јул 2012 - Stranica 2 od 16 - Biznis i Finansije\nNemačka levica za zdraviju tržišnu ekonomiju\nNemačka Partija levice za rešavanje krize evrozone predložila je neoliberalistički pristup – restartujte tržišnu ekonomiju a potom ublažite njen pad.\nSara Vejgeneht, zamenica lidera poslanićke grupe Partije levice u Bundestagu do pre nekoliko meseci bila je tvrdokorni marksista da bi sada iznela predlog za smanjenje duga članica EU tako što bi se podvukla crta i otpisali neotplativi dugovi. Ovo bi dovelo do bankrota nekoliko evropskih banaka i osiguravajućih kuća ali po njoj je “finansijska industrija previše potcenila rizike trgovanja dugovima”. Rizici su uostalom, kažeVejgeneht, nuspojava tržišne ekonomije.\nMeđutim, ona je predstavila i mere koje bi ublažile efekte kolapsa nekih evropskih banaka – države bi mogle ubrizgati svež novac u banke koje bi ga koristile da pomažu sektore koji zaista funkcionišu. Dakle, uglavnom za tekuće račune i pozajmice kompanijama iz realnog sektora. Nesolventni delovi banaka trebalo bi da budu likvidirani.\nI zemlje mogu postati nesolventne i kada im se to desiVejgeneht smatra da bi trebalo da budu isključene sa međunarodnih tržišta na nekoliko godina, međutim članicama EU bi Unija novčano pomagala za to vreme.\nNemci gube veru u evro i Angelu Merkel\nPrema rezultatima ankete koju je objavio Bild, 71 odsto Nemaca želi da Grčka napusti evrozonu ako ne bude mogla da ispuni svoja obećanja o štednji, a većini je dosta i zajedničke valute.\nČak 51 odsto ispitanika misli da bi Nemačkoj bilo bolje van evrozone, dok samo 29 odsto veruje kako bi njihovoj zemlji bilo gore bez zajedničke evropske valute.\nSamo jedna trećina Nemaca veruje da kancelarka Angela Merkel donosi prave odluke kada se radi o krizi evrozone, a 48 odsto ispitanika se sa njima ne slaže.\nOvo je veliki pad poverenja u politiku nemačke kancelarke od pre dve nedelje kada jeZDF-Politbarometar pokazao da 63 odsto Nemaca podupire njen način rešavanja krize, ali da smatra da bi Angela Merkel građanima morala bolje da objasni svoju politiku.\nBasesku ostaje rumunski predsednik\nPokušaj oboranja predsednika Rumunije Trajana Baseskua nije uspeo – na referendum o opozivu predsednika izašlo je manje od 50 odsto birača, pa su rezultati referenduma nevažeći.\nRumunski mediji podsećaju da je Basesku svoje glasače pozvao da ignorišu referendum i da je prema rezultatima anketa oko 80 odsto izašlih glasalo za opoziv predsednika.\nReferendum protiv predsednika pokrenuo je parlament, u kome je dominantna Socijalno-liberalna unija (USL) premijera Viktora Ponte, koji je konzervativnog Baseskua suspendovao zbog optužbi da je prekoračio ovlašćenja.\nNeki mediji pak pišu da je Basesku zasmetao Ponteu zato što je podržavao nezavisno sudstvo.\nby bifadmin 28. jula 2012.\nPrema najnovijem istraživanju Eurobarometra stanovnici EU zemalja su krajem proleća bili manje pesimistični u pogledu posledica finansijke krize po nacionalne ekonomije.\nObimnim istraživanjem Eurobarometra ispitivano je mišljenje o budućnosti nacionalnih ekonomija stanovnika 27 zemalja članica EU, šest zemalja kandidata, među kojima je i Srbija, kao i grčka zajednica na Kipru. Ovo je osmi uzastopni put od jeseni 2008. da je više od dve trećine anketiranih građano izrazilo negativno mišljenje o stanju svojih ekonomija i njihovom oporavku.\nIpak, ovaj put rezultati nisu bili toliko pesimistični kao prethodnih nekoliko puta jer su ispitanici uglavnom delili mišljenje da se najgori deo krize sada nalazi iza nas. U Švedskoj, Luksemburgu i Nemačkoj ispitanici su izrazili čak veliku dozu optimizma i poverenja u svoje ekonomija, pa je u tim zemljama više od 75% bilo pozitivno opredeljeno po pitanju bliže budućnosti i daljeg razvoja.\nS druge strane, među najnegativnijim zemljama ubedljivo su bile Španija, Grčka, Irska i Portugal, koje su i najpogođenije krizom. Nezaposlenost je navedena kao glavni razlog zabrinutosti u ovim zemljama, ali i Mađarskoj, koja je takođe bila visoko kotirana, odmah iza najpogođenijih.\n28. jula 2012. 0 komentar\nAkcije Facebook-a pale 11%\nby bifadmin 27. jula 2012.\nAkcije najpopularnije društvene mreže pale su 11% pošto su juče objavljeni prvi finansijski rezultati ove kompanije nakon njenog izlaska na berzu pre dva meseca.\nKompanija je u četvrtak objavila da je ostvarila gubitak od 157 miliona dolara, uprkos rastu neto profita od 32% (1,18 mlrd dolara) u periodu drugog kvartala 2012. Gubitak je ostvaren zbog obaveze isplate najvećih investitora, među kojima je i osnivač kompanije Mark Cukerberg. Objavljeni rezultati su iznad prethodnih očekivanja berzanskih analitičara u SAD. Ulagači su i dalje oprezni kada je u pitanju Facebook u pitanju, jer se plaše da neće uspeti adekvatno da odgovori na izazove koje pružaju sve popularnije mobilne platforme.\n27. jula 2012. 0 komentar\nU Španiji i dalje raste nezaposlenost, banke bez para\nU drugom kvartalu 2012. Španija je zabeležila novi rekord u broju nezaposlenih, čak 24,6%, najviši od kraja Frankove diktature.\nČak 5,7 miliona odraslih Španaca trenutno je u potrazi za poslom, a nivo nezaposlenosti umesto da se smanjuje nakon već katastrofalnih rezultata s početka godine, polako se povećava. Ekonomisti ne vide da će se stvari u skorijoj budućnosti promeniti na gore, a da situacija bude još gora, najveće banke prijavljuju ogromne gubtike u prvih šest meseci ove godine.CaixaBank, treća po veličini na Pirinejskom poluostrvu, prijavila je smanjenje neto profita u prvom semestru za čak 80% u odnosu na isti period prošle godine.\nSamaras u poslednjim pregovorima za spas Grčke\nGrčki premijer Antonio Samaras u narednih nekoliko dana obaviće seriju razgovora sa predstavnicima EU, MMF i ECB kako bi ih uverio u ozbiljnost grčke vlade da ispoštuje uslove dogovora za dobijanje finansijske pomoći.\nUkoliko Samaras ne bude bio dovoljno ubedljiv, Grčka neće dobiti poslednji deo pomoći u iznosu od 31,5 milijardi evra i konačno će se suočiti sa potpunim bankrotom pa će biti prinuđena i da istupi iz evrozone. Samaras je juče dao izjavu da je njegova “vlada spremna da učini sve što je neophodno kako bi vratila Grčku na pravi put”, što, između ostalog podrazumeva i sprovođenje u delo novog plana za štednju koji bi u naredne dve godine trebalo da smanji javne troškove za 11,7 milijardi evra.\nPosle razgovorom sa predsednikom Evropske komsije Manuelom Barozom Samaras je izrazio odlučnost da će tropartijska koalicija sa njim na čelu uspeti da sprovede neophodne reforme, kao što je promena fiskalnih pravila i urednija naplata poreza. Međutim, analitičari su i dalje skeptični, pogotovo posle objave izveštaja d aće se grčka ekonomija ove godine smanjiti za dodatnih 7% umesto prethodno najavljenih 5%.\nDa li Srbiji preti finansijska kriza: Na tankom ledu\nby bifadmin 26. jula 2012.\nclass=”MsoNormal” style=”text-align: justify; line-height: 150%;”>Srbiji predstoji finansijska kriza ukoliko se ostvari najpesimističniji scenario i predviđanja stručnjaka, koji podrazumeva dalji pad vrednosti dinara, problem nelikvidnosti budžeta, i produbljivanje krize javnog duga. Kako su se u srpskoj ekonomiji i najcrnji scenariji već više puta ostvarivali, ne treba isključivati ono najgore, pogotovo ako se zna da postoje realni rizici koji bi do toga mogli da dovedu – od sporog formiranja vlade, preko dodatne nestabilnosti evropskih finansijskih tržišta do neodmrzavanja sporazuma sa MMF-om.\nclass=”MsoNormal”>Pomenuti najpesimističniji scenario bi ujedno za sobom povukao i pad životnog standarda stanovništva kroz zamrzavanje, smanjenje ili kašnjenja isplate zarada i penzija, mogućeg otpuštanja dela zaposlenih u javnom sektoru i dalji rast nelikvidnosti realnog sektora privrede. I tu nije kraj, sve ovo bi posledično moglo dodatno da naruši životni standard građana kroz novi talas otpuštanja i smanjenja zarada, što bi nas uvelo u recesiju. Po optimističnijem scenariju, ukoliko država obezbedi nesmetano emitovanje svojih hartija od vrednosti, budžet će do kraja godine moći da se realizuje.\nclass=”MsoNormal”>Stručnjaci smatraju da ukoliko govorimo o finansijskoj krizi u pravom smislu te reči, onda svakako moramo u obzir uzeti sve sve njene segmente: valutnu, bankarsku i dužničku krizu, kao i kombinaciju prethodnih oblika krize.\nclass=”MsoNormal”>Kako domaća valuta iz dana u dan gubi na vrednosti, nema sumnje da jedan segment finansijske krize već osećamo. Ono što je sasvim izvesno, smatra izvršni direktor Altis Capital-a i član Srpskog ekonomskog foruma, Aleksandar Ilić, jeste da smo mi neku vrstu valutne krize već imali još od 2008. godine, s obzirom da je dinar tokom 2009. i 2010. godine izgubio na vrednost oko 30 odsto u odnosu na kraj trećeg tromesečja 2008. godine. Ovo, međutim, ne znači da ćemo novi talas nestabilnosti pregurati lakše – naprotiv. Činjenica da iz prethodnog perioda nismo izvukli odgovarajuće pouke je otežavajući faktor.\nclass=”MsoNormal”>„Ovakva kretanja bila su uslovljena delovanjem nekoliko faktora, a pre svega, precenjenosti nacionalne valute u pretkriznom periodu, visokim spoljnotrgovinskim deficitom, prestankom priliva kapitala nakon početka svetske finansijske krize, političkim rizicima i rastom nepoverenja tržišnih učesnika“, objašnjava Ilić.\nclass=”MsoNormal”>Kako stvari stoje, ključni okidač za valutnu krizu – precenjenost domaće valute – bio je rezultat visokog priliva kapitala u pretkriznom periodu.\nclass=”MsoNormal”>„Sa svetskom finansijskom krizom, prestao je značajniji priliv kapitala u Srbiju, osim u kratkom periodu porasta vrednosti portfolio investicija u dužničke hartije od vrednosti. Tako je, onda, moralo da dođe i do prilagođavanja vrednosti dinara realnom nivou, odnosno do njegovog značajnijeg pada,“ smatra Ilić.\nclass=”MsoNormal”>Valutna kriza, odnosno izostanak priliva kapitala su, međutim, u mnogo čemu uticali i na druge faktore privrednog života. Tako je došlo i do krize likvidnosti u realnom sektoru, pada životnog standarda, problema u bankarskom sektoru i u funkcionisanju države.\nclass=”MsoNormal”>Ono što je bitno naglasiti jeste da je tokom 2011. godine, delimično usled kratkotrajne stabilnosti i oporavka svetskog finansijskog tržišta i svetske privrede, došlo do ponovnog povećanja priliva kapitala iz inostranstva, ovog puta u vidu ulaganja stranih investitora u državne hartije od vrednosti.\nclass=”MsoNormal”>„Veća tražnja za dinarima je uslovila rast vrednosti, tako da je tokom 2011. godine došlo do stabilizacije vrednosti dinara pa čak i njegovog jačanja. Međutim, ovo je kratko trajalo jer se u 2012. godini mnogo toga promenilo – izgledi na evropskim finansijskim tržištima postali su nepovoljniji (problemi sa javnim dugom u Grčkoj, Italiji i Španiji), a takođe pogoršani su i makroekonomski i politički izgledi u Srbiji, što je uticalo da strani investitori više ne ulažu u domaće hartije, pa čak i da napuštaju ovo tržište, što je ponovo uticalo, uz druge faktore, na pad vrednosti dinara,“ naglašava Ilić.\nclass=”MsoNormal”>Sagovornik B&F dodaje da je u ovom trenutku teško reći koliko će se domaća valuta još prilagođavati, ali se može reći da za dalje slabljenje ima još prostora s obzirom na trgovinski deficit, izostanak priliva stranih direktnih investicija i sporiji privredni rast. Ne može se sa sigurnošću reći da li će to prilagođavanje dostići 120 dinara za evro, ili će ići čak više od toga.\nclass=”MsoNormal”>Ono što takođe može da utiče na finansijsku krizu jeste i dužnička kriza odnosno kriza javnog duga. U pitanju je, jednostavno rečeno, sposobnost države da otplaćuje svoje obaveze. I mada Aleksandar Ilić uverava da Srbija nije blizu grčkog scenarija, činjenica je da se u javnosti sve više čuju upozorenja ekonomista da smo dospeli u krizu javnog duga.\nclass=”MsoNormal”>„Rizici u pogledu održivosti javnih finansija i likvidnosti budžeta svakako postoje i nisu mali, a od razvoja događaja u narednom periodu će dosta toga zavisiti. Slabija naplata poreza utiče na povećanje budžetskih deficita i po tom osnovu država mora da se dodatno zadužuje. Dodatno država mora da se zaduži i da refinansira dugove koji dospevaju do kraja godine (oko 2,5 mlrd evra). U tim okolnostima od značaja je mogućnost države da se u kratkom roku zaduži na domaćim i međunarodnim finansijskim tržištima, objašnjava naš sagovornik.\nclass=”MsoNormal”>On ističe da se na bazi rezultata iz prvih pet meseci ove godine može reći da još uvek postoji interesovanje investitora za državne hartije od vrednosti, ali je to interesovanje nešto slabije – naročito za dugoročne obveznice u dinarima, što je rezultat slabijeg poverenja investitora u domaću valutu.\nclass=”MsoNormal”>Nema sumnje da će narednih nekoliko meseci predsatvljati ozbiljan test za novu vladu i javne finansije, a pitanje stabilizacije domaće valute, pokrivanje budžetskog deficita, refinansiranje dugova, i privlačenje novih investicija u kratkom roku, odnosno reforme penzionog sistema, državne administracije, javnih preduzeća i privrednog ambijenta u dužem periodu su ključni segmenti čije će rešavanje odrediti da li ćemo se pridružiti zemljama poput Grčke, Španije i Italije.\nclass=”MsoNormal”>Grčki scenario, iako se ne može isključiti, manje je verovatan jer je javni dug Srbije (oko 50% BDP) znatno manji nego u Grčkoj (165% BDP). Zatim, ročna struktura duga je relativno povoljna imajući u vidu značajno učešće u finansiranju međunarodnih finansijskih insitucija iako je u poslednje vreme došlo do rasta duga po osnovu državnih zapisa. I treće, Srbiji, u slučaju najnepovoljnijeg scenarija, treba „samo“ par milijardi evra na godišnjem nivou za pokriće svih obaveza za razliku od drugih zemlja gde se „rupe“ mere desetinama i stotinama milijardi evra, pa se, verovatno, uz pomoć međunarodnih finansijskih institucija (MMF, Svetska banka) ta sredstva mogu pronaći, a likvidnost budžeta se može održati. Naravno, cena za to je gubitak nezavisnosti ekonomske politike, sprovođenje nepopularnih mera i verovatna prodaja najvrednijih domaćih preduzeća (Telekom Srbija, EPS i drugo)“, objašnjava Ilić.\nclass=”MsoNormal”>Vladimir Gligorov, saradnik Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije ističe da bi za nastanak finansijske krize u Srbiji bilo potrebno da ili dođe do povlačenja depozita, što nije nemoguće u slučaju finansijskog haosa u Grčkoj, ili da se značajno poveća postotak nenaplativih potraživanja, posebno u korporativnom sektoru, što takođe nije nemoguće ukoliko se nastave negativna kretanja u privredi.\nclass=”MsoNormal”>“Takođe, moglo bi da dođe do povlačenja depozita usled bojazni da se štediše ne mogu osloniti na državne garancije, a to nije nemoguće s obzirom na fiskalne probleme. No, valja očekivati da bi MMF pritekao u pomoć. U svakom slučaju, nije izgledno neko povećanje ponude kredita, što je takođe neka vrsta finansijske krize”, smatra Gligorov. Kako ističe, ovo stanje visokih kamatnih stopa i slabe ponude kredita drži, u najboljem slučaju, privredu u stagnaciji.\nclass=”MsoNormal”>“Ukoliko bi došlo do novih bankrotstava banaka, to bi predstavljalo značajan dodatni fiskalni udar, a ukoliko bi došlo do povlačenja depozita, to bi vodilo dodatnoj devalvaciji kursa dinara. Ako bi to bilo praćeno padom potrošnje i investicija, što bi trebalo očekivati, ušlo bi se u recesiju i dodatno bi se povećao broj nezaposlenih. Posle bi sve zavisilo od toga kako bi se sanirao bankarski sistem,” navodi Gligorov.\nclass=”MsoNormal” style=”text-align: right;”>Suzana Radinović\n26. jula 2012. 0 komentar\nZynga u gubitku\nAkcije Zynga-e, It kompanije koja proizvodi najpopularnije onlajn igrice za društvene mreže, pretrpele su pad od čak 40% nakon objavljivanja razočaravajućih kompanijskih rezultata za prvih šest meseci 2012.\nProizvođač najpopularnijih onlajn igrica, kao što je Farmville, prijavio je gubitak od 108 miliona dolara u prvoj polovini godine, u poređenju sa zabeležnom dobiti od 18 miliona u istom periodu lane. U skladu sa tim, umanjena su i predviđanja za prinos po akciji na 4 do 9 centi, u poređenju sa prvobitnih 23 do 29 centi. Ova vest povukla je nadole i cenu akcija Facebook-a jer 15% prihoda ove kompanije zavisi direktno od igrica Zynga-e.\nPredsednik UO Nestle krivi biogoriva za visoke cene hrane\nPiter Brabek Letmat, predsednik UO Nestle, najvećeg svetskog proizvođača prehrabenih proizvoda, tvrdi da je period jeftine hrane iza nas a da bi za sadašnju skupoću trebalo kriviti sve veće uzgajanje industrijskih biljaka za proizvodnju biogoriva.\nSve veće površine zemlje, pa i vode, svakodnevno se koriste za proizvodnju biodizela, što oduzima neophodnu zemlju za uzgajanje neophodnih prehrambenih kultura, pogotovo u zemljama u razvoju”, napominje Brabek-Letmat i uverava da bi cene hrane na globalnom nivou opet pale ukoliko bi se proizvodnja biodizela značajno smanjila. Prema njegovim rečima, ovakvo stanje je neodrživo jer je biogorivo trenutno pristupačna samo zbog subvencija u pojedinim državama, među kojima su i SAD.\nBrabek-Letmat poručuje da političari širom sveta još uvek nisu uvideli da su tržište goriva i hrane jednako zavisna od potrošnje kalorija. “U industriji hrane pojedincu je neophodno oko 2.500 kalorija po danu, a u energetici oko 50.000 kalorija. Većina proizvodnje šećerne trske danas se troši na pravljenje biodizela, a da ne govorimo o povećanoj potrošnji vode. Za jedan litar čistog etanola potrebno je potrošiti oko 4.600 litara vode, ukoliko se on stvara iz šećera, a oko 1.900 litara ako nastaje iz palminog ulja, koje je najekonomičnije”, upozorava predsednik Nestle-a.


RTS\t05.03.2018 09:27\nNekoliko hiljada ljudi demonstriralo je u Skoplju protiv promene imena Makedonije, zahtevajući od vlade da obustavi pregovore sa Grčkom. Učesnici protesta su uzvikivali: "Mi smo Makedonci."\nDemonstranti zahtevaju rezoluciju Ujedinjenih nacija kojom bi se zemlja priznala pod imenom Makedonija. Vladu i glavnu opozicionu partiju VMRO-DPMNE optužili su za izdaju nacionalnog interesa.\nUčesnici protesta su uzvikivali: "Mi smo Makedonci."\n"Ovde smo zbog pitanja imena, identiteta, ustava i jezika u vezi sa kojima moramo da zauzmemo čvrst stav", rekla je Evica Stojanova Kamberova, jedan od organizatora protesta.\nIstovremeno i makedonska dijaspora održala je proteste u Evropi, Vašingtonu i Sidneju u Australiji, gde je zapaljena grčka zastava, kao i fotografija Zorana Zaeva, navodi Rojters.\nOni su, takođe, tražili od makedonske vlade da prekine pregovore sa Atinom i ne dozvoli promenu ustavnog imena.\nNa prethodnom protestu u Skoplju, u utorak, demonstranti su zapalili zastavu Grčke i Albanije. Tada je jedan policajac povređen, a jedan muškarac priveden zbog posedovanja Molotovljevih koktela.\nDemonstracije protiv promene imena države\nGrčka je blokirala pristup Makedonije NATO-u i početak pregovora za pristup Evropskoj uniji zbog spora oko imena.\nMakedonski premijer Zoran Zaev nedavno je izjavio da je ubeđen da će se spor oko imena sa Grčkom rešiti na samitu NATO-a koji će se održati u julu.


Bane ne brine, Nastasić nezadovoljan, Tadiću žao... - Sportske.net\nBane ne brine, Nastasić nezadovoljan, Tadiću žao...\nKapiten reprezentacije Srbije Branislav Ivanović smatra da današnjim remijem u Glazgovu ''Orlovi'' nisu došli u zaostatak za Belgijom i Hrvatskom, istiučućiu da još dosta ima da se igra. Mladi Nastasić očekivao više, Tadić žali zbog propuštene prilike.\nPomešana osećanja među reprezentativcima Srbije posle današnjeg boda protiv Škotske na ''Hempden Parku''.\nKapiten Bane Ivanović nije nezadovoljan ishodom, obzirom na ''vruć'' teren u Glazgovu i činjenicu da je u našem timu danas nastupilo dosta mladih igrača.\n''Imamo jako mlad tim, naših pet-šest igrača još uvek da igra za mladu reprezentaciju. Imali su ogromnu želju da se dokažu da mogu da igraju na velikoj sceni i verovatno su se iz te želje stvarale greške, mada smo i mi iskusniji grešili'', priznaje Ivanović.\nIako već sada Hrvatska i Belgija imaju dva boda više, Ivanović ne želi da razmišlja o stanju na tabeli.\n''Rano je za bilo kakve kalkulacije, biće u ovoj grupi dosta iznenađenja. Remizirali smo na užasno teškom gostovanju i nema razloga da se opterećujemo tabelom'', konstatuje Ivanović.\nMladi Matija Nastasić solidno je obavio posao u odbrani, ali je posle meča istakao da je očekivao bolji rezultat.\n''Nisam zadovoljan rezultatom, očekivao sam pobedu! Škoti su prgavi, grubi, igraju dugim loptama... Mi smo imali nekoliko šansi, mogli smo do trijumfa u poslednjim minutima, ali na kraju osvojili bod, pa utisak nije kompletan'', istakao je Nastasić.\nDušan Tadić je ušao u drugom poluvremenu, u 90. minutu imao i sjajnu šansu, ali nije uspeo da savlada domaćeg golmana.\n''Žao mi je zbog propuštene prilike, to bi nam verovatno donelo pobedu... Hvala Tošiću na odličnoj lopti, ali nisam uspeo da je sprovedem u mrežu'', izjavio je Tadić.\nPioniri Partizana slavili u "večitom derbiju"!


Izvor: Glas javnosti - Arhiva vesti 04.10.2007 - Naslovi.net\nGlas javnosti » Arhiva vesti za četvrtak 04. oktobar 2007\nOštetili državu za 20 miliona evra\nGlas javnosti četvrtak, 4. oktobar 2007.\nPritvoreni Milorad Savićević, Vladimir Gajić, Petar Novaković, Ivica Lukić, LJiljana Mlađan, direktor Centra za pravne poslove Agencije za privatizaciju i Nebojša Premović, bivši direktor Turističkog centra „Kopaonik“. Oni su osumnjičeni da su u toku 2004BEOGRAD - Dvojica bivših generalnih direktora preduzeća „Generaleksport“ DP Beograd Petar Novaković i Ivica Lukić, kao i dvojica bivših generalnih direktora preduzeća „Internacional CG“ DP iz Beograda Milorad Savićević i Vladimir... »\nŠamaranje mlade nije nasilje već socio-analiza\nPoslanici zgroženi porukom u emisiji „48 sati-svadba“, ali direktor RTS-a to negira i tvrdi da je reč o „izvanrednoj sociopsihološkoj analizi“BEOGRAD - Milena Stanković, poslanik Liberalno demokratske partije, ukazala je na početku jučerašnje sednice Skupštine Srbije da je na Javnom servisu preksinoć prikazana emisija u kojoj se promoviše nasilje nad ženama. Reč je,... »\nLane nišani Zenit\nOsim duela Zvezde i Groclina, večeras je širom Evrope na programu još 38 revanš mečeva prvog kola UEFA Kupa. Pažnju ljubitelja fudbala u Srbiji uglavnom privlače mečevi ekipa za koje igraju naši internacionalci, pa će zanimljivo biti u Kopenhagenu gde gostuje Lens sa Kovačevićem i Biševcem, ali i u... »\nOtišao čovek koji je znao formulu za mir\nSahrani prisustvovalo oko 20.000 građana, kao i najviši zvaničnici RS i međunarodni predstavnici. Tadić i Koštunica izrazili saučešće porodiciMODRIČA - Predsednik Republike Srpske Milan Jelić sahranjen je juče na Gradskom groblju u Modriči uz najviše državne i verske počasti, javlja Srna. Sahrani je prisustvovalo više od 20.000 građana, te najviši zvaničnici RS, visoki... »\nGroblje oktobarskih prepucavanja\nDok istoričari tvrde da je u Lagerskom groblju oktobra 1941. godine streljano 2.190 Kraljevčana, njihovi potomci smatraju da je stradalo gotovo tri puta višeKRALJEVO - Svake godine, početkom oktobra, Kraljevčani sa istim žarom i „argumentacijom“ raspravljaju o broju svojih sugrađana ubijenih pre 66 godina. Fašisti su, naime, tada izvršili masovno streljanje na takozvanom Lagerskom... »\n„Maratonci trče ...“ kao mjuzikl\nBEOGRAD - Pozorište na Terazijama počeće novu sezonu 5. oktobra baletskom predstavom „La Kapinera“ u režiji i koreografiji Mikelea Merole, sa Ašhen Ataljanc u glavnoj ulozi, najavio je na konferenciji za novinare upravnik ovog pozorišta Mihajlo Vukobratović. „Ta predstava je u protekloj sezoni... »\nNa čelu Beograda do sledećih izbora\nNeću biti gradonačelnik, nego ću obavljati funkciju do lokalnih izbora, kaže Alimpić za Glas javnosti. Prvi i drugi čovek Skupštine grada zameniće mesta na sledećoj sednici, najverovatnije u ponedeljakMilorad Perović, predsednik Skupštine grada, član Demokratske stranke Srbije i Zoran Alimpić njegov zamenik iz Demokratske stranke, zamenili su mesta. Alimpić će biti predsednik Skupštine Beograda, a Perović njegov zamenik. Ova... »\nViše novca za jug Srbije BUJANOVAC - Direktor Koordinacionog tela za jug Srbije Nenad Đurđević prilikom obilaska objekata u opštinama Bujanovac i Preševo, a koji se finansiraju iz budžeta, izjavio je da Koordinaciono telo u 2007. godini raspolaže sa 355 miliona dinara, a da će u idućoj godini ta... »\nTražimo optužene i sve dokumente\nHAG - Glavna tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte ocenila je juče da je napredak u saradnji Srbije sa Tribunalom „prilično spor“ i izrazila zabrinutost da neće dovesti do „pozitivnog ishoda“, odnosno hapšenja preostalih begunaca, javlja Beta. Del Ponteova je ponovila da će ovog meseca... »\nNLB LIGA Partizan lagano U jučerašnjoj utakmici NLB lige košarkaši Partizana su sa pola snage stigli do pobede nad Vojvodinom 81:65 (15:10, 24:14, 20:26, 22:15). Novosađani su bili ravnopravan rival samo u prvoj četvrtini, ali su već u drugom periodu „crno-beli“ stekli dvocifrenu prednost koju su... »


Korona odnela još 61 život, na jugu Srbije 12 - juGmedia\nU Srbiji od juče do danas registrovana su 7.802 novoobolela od korona virusa, a 61 osoba je preminula, od čega 12 na jugu Srbije. Uprkos svim naporima lekara u Nišu je preminulo 7 osoba, Vranju tri i Leskovcu dve.\nUkupno, u našoj zemlji, na bolničkom lečenju se trenutno nalazi 7.726 pacijenata, od kojih je 288 na respiratorima.\nU kovid objektima Kliničkog Centra Niš hospitalizovano je 340 pacijenata. Kod 201 pacijenta je potvrđeno prisustvo virusa Covid-19, a 20 su priključeni na aparate za veštačku ventilaciju i nalaze se u jako teškom opštem stanju.\nU leskovačkoj kovid bolnici,kako smo ranije pisali, trenutno je hospitalizovano 160 pacijenata. Kod 113 pacijenta je potvrđeno prisustvo virusa.\nU dve kovid bolnice u ZC Vranje trenutno se leči 136 pacijenata. Kod 129 pacijenta je potvrđeno prisustvo virusa.


Gospodin Jacques Chirac, predsjednik Republike Francuske, u posjeti Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nGospodin Jacques Chirac, predsjednik Republike Francuske, u posjeti Međunarodnom krivičnom sudu za bivšu Jugoslaviju\nHag, 29. februara 2000.\nPosjeta gospodina Jacques Chiraca, predsjednika Republike Francuske 29. februara 2000. godine, je prva posjeta Sudu predsjednika jedne od stalnih članica Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih nacija.\nU pratnji predsjednika republike je, između ostalih, bio i Njegova ekselencija gospodin Pierre Moscovici, Ministar za evropske poslove.\nPredsjednik Chirac se sastao sa predsjednikom Međunarodnog suda za bivšu Jugoslaviju, Njegovom ekselencijom, sudijom Claude Jordom, kao i sa tužiocem Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) i Međunarodnog krivičnog suda za Ruandu (MKSR), gospođom Carlom del Ponte. Sastanak u širem sastavu održan je između delegacije predsjednika i delegacije Suda i njemu su prisustvovale sve sudije, sekretar Suda, zamjednik tužioca i zamjenik sekretara.\nPredsjednik Republike Francuske je svojim domaćinima ponovo izrazio želju Francuske da kroz efikasnu saradnju sa ad-hoc tribunalima i kroz odanost predloženom Međunarodnom krivičnom sudu istraje u borbi protiv situacije u kojoj krivci za zločine protiv čovječnosti mogu izbjeći kaznu.\nU ime Međunarodnog suda, predsjednik Jorda je podvukao od kolikog je značaja za Sud saznanje da može računati na podršku svih država, a naročito u vezi sa hapšenjima i prikupljanjem dokaza. Naglasio je da je posjeta predsjednika Chiraca podvukla kvalitet odnosa Francuske i MKSJ i činjenice da je Francuska od početka podržavala Sud.\nFRANCUSKA, ČVRSTA PODRŠKA OD SAMOG POČETKA\nFrancuska je 1992. godine bila jedna od prvih država koja je predložila formiranje međunarodnog suda i koja je podnijela jedan od nacrta statuta koji su doveli do toga da se 1993. uspostavi MKSJ. Ubrzo nakon toga, ona je postala prva članica Ujedinjenih nacija koja je 1. januara 1995. donijela zakon koji reguliše načine saradnje francuskog pravnog sistema i MKSJ. Francuska je nedavno postala prva stalna članica Savjeta bezbjednosti i šesta država koja je sa Ujedinjenim nacijama potpisala Sporazum o sprovođenju kazni Međunarodnog suda (pogledati Saopštenje za javnost od 25. februara 2000.).\nPored doprinosa opštem budžetu Ujedinjenih nacija, francuska vlada je takođe finansirala uvođenje na MKSJ i MKSR audio i video tehnike koja je neophodna za normalno odvijanje suđenja. Francuska je jedna od zemalja koja je 1999. Tužilaštvu stavila na raspolaganje tim eksperata za istrage na Kosovu.\nZaključno sa 25. februarom 2000., 50 od 868 zaposlenih na Međunarodnom sudu za bivšu Jugoslaviju su Francuski državljani. Desetoro ih radi u Tužilaštvu, a 40 za sudska vijeća i Sekretarijat.\nPosjeta predsjednika Chiraca je došla nedelju dana nakon što je Francuska Assembleé Nationale donijela propis kojim je ratifikovala Rimsku Konvenciju iz jula 1998. kojom je uspostavljen Međunarodni krivični sud.


Izvor: Insajder arhiva vesti 08.01.2021 - Naslovi.net\nIzvor: Insajder arhiva vesti 08.01.2021\nSZO pozvala države da u ime opšteg dobra raskinu bilateralne ugovore s proizvođačima vakcina\nSvetska zdravstvena organizacija (SZO) je u petak pozvala na veću solidarnost sveta u borbi protiv kovida19 i zatražila od bogatih zemalja da prestanu da zaključuju "bilateralne ugovore" s farmaceutskim kompanijama koje proizvode vakcine. "Zahtevam od… »\nHrvatska produžila restriktivne mere do 31. januara, novi soj koronavirusa potvrđen u Rumuniji\nSjedinjene Američke Države i Velika Britanije zabeleile su rekordan broj preminulih od posledica zaražavanja koronavirusom od početka epidemije. Zbog porasta broja obolelih brojni regioni u Španiji pooštravaju ograničenja, a restriktivne mere… »\nPelosi s načelnikom Generalštaba: Sprečiti Trampa da pokrene vojne akcije ili nuklearni napad\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Kongresa SAD Nensi Pelosi izjavila je danas da je razgovarala sa načelnikom Generalštaba američke vojske Markom Milijem o sprečavanju odlazećeg šefa države Donalda Trampa da pokrene vojne akcije ili nuklearni… »\nVećina zemalja regiona osudila je upad pristalica odlazećeg predsednika SAD Donalda Trampa u zgradu Kongresa u Vašingtonu i nasilje koje je odnelo pet žrtava, ali se zvaničnici Srbije nisu oglasili. Hrvatsko ministartsvo spoljnih poslova uputilo je… »\nEMA odobrila vađenje šeste doze iz bočica vakcina protiv kovida19\nEvropska agencija za lekove (EMA) odobrila je u petak da se iz bočica vakcina protiv kovida19 koje proizvode kompanije Fajzer i Biontek može izvući i šesta doza, što će omogućiti vakcinisanje većeg broja ljudi jer nedostaje vakcina. Države… »\nPolicija: Mićunović i prijatelji osumnjičeni za nedozvoljeno držanje oružja\nCrnogorski biznismeni Branislav Mićunović i njegovi prijatelji koji su danas pušteni da se brane sa slobode, osumnjičeni su za krivično delo nedozvoljenog držanja oružja. Policija Crne Gore saopštila je da su u automobilu kojim je, kako se navodi… »\nOdlazeći predsednik SAD Donald Tramp izjavio je da neće prisustvovati inauguraciji svog naslednika na čelu države Džozefa Bajdena 20. jaunara. Tramp će biti prvi odlazeći predsednik koji neće prisustvovati inauguraciji naslednika od 1869. godine… »\nNarodna banka Srbije (NBS) objavila je danas da je Odbor izvršnih direktora Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) doneo odluku o uspešnom završetku petog, poslednjeg razmatranja rezultata ekonomskog programa Srbije. Program podržan Instrumentom za… »\nAdvokat: Branislav Mićunović pušten na slobodu\n08.01.2021 Insajder, kategorije


PREDLOŽENI KANDIDATI ZA ĐURĐEVDANSKU NAGRADU - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > PREDLOŽENI KANDIDATI ZA ĐURĐEVDANSKU NAGRADU\n06/06/2020 06/06/2020 496Ostavi komentar na PREDLOŽENI KANDIDATI ZA ĐURĐEVDANSKU NAGRADU\nU oblasti umetnosti za Đurđevdansku nagradu predložena je Katarina Babić za realizaciju stalne izložbene postavke Galerije legata Nikole Koke Jankovića, pod nazivom „Nikola Koka Janković Živeti umetnost“, a u oblasti medicine prof. dr Predrag Đurđević za koautorstvo i autorstvo većeg broja naučnih radova u oblasti etiopatogeneze različitih malignih bolesti.\nJelena Milovanović predložena je za Đurđevdansku nagradu u oblasti novinarstva za autorstvo 600 – te emisije „Zdravi bili“, a paraolimpijac Goran Nikolić u oblasti sporta za istrčanih 77 maratona za 77 dana na stazi u Čikagu, u periodu od 18. aprila do 3. jula 2019. godine.\nKompanija „Sunce Marinković“ u oblasti preduzetništva predložena je za izuzetne rezultate postignute u 2019. godini i dobijenu jubilarnu nagradu Privredne komore Srbije za 90 godina poslovanja, a Ljubiša Šljivić u oblasti humanitarnog karaktera za poduhvat „Da mali Mihailo ponovo čuje“. Udruženje „Arsenal fest“ predloženo je za nagradu u oblasti razvoja kreativnih industrija, pop kulture i promocije grada Kragujevca u zemlji i inostranstvu.\nGradsko veće donelo je i dva rešenja o davanju na korišćenje bez naknade na određeno vreme dok traje delatnost, podrumskog dela objekta koji se nalazi u Kući Đure Jakšića Regionalnoj agenciji za ekonomski razvoj Šumadije i Pomoravlja, dok će prizemnim delom kuće upravljati Narodna biblioteka Vuk Karadžić. Podrumski deo će se koristiti za realizaciju velikog programa Razvoj teritorijalnog identiteta Šumadije, koji je započet pre tri godine sa gradom Kragujevcem, opštinom Topola, Udruženjem vinara Šumadije i Asocijacijom destilerija Šumadijska šljiva, čime će se značajno unaprediti razvoj teritorijalnog identiteta Šumadije.\nPrizemni deo kuće namenjen je za organizaciju izložbi, književnih večeri i sličnih dešavanja povezanih sa životom i stvaralaštvom Đure Jakšića, čime će se značajno unaprediti kulturni život u gradu.\nGradsko veće donelo je i zaključak o programima, projektima i manifestacijama u kulturi koji se finansiraju ili sufinansiraju sredstvima iz budžeta grada za tekuću godinu. Za realizaciju 47 projekata po javnom konkursu opredeljeno je 23, 8 miliona dinara.\nTagovi: Arsenal fest Đurđevdanska nagrada Jelena Milovanović Kragujevac Sunce Marinković


Obeležavamo Svetski dan borbe protiv trgovine ljudima - EU u Srbiji\nObeležavamo Svetski dan borbe protiv trgovine ljudima\nFoto: Centar za prava deteta\nSamo u junu 2021. godine, video je prezentovan u 4 osnovne škole u Srbiji („France Prešern” u Beogradu, „Stefan Nemanja” u Novom Pazaru, „Ivan Goran Kovačić” u Subotici, i „9. oktobar” u Prokuplju), kao i u „Drugoj ekonomskoj školi“ u Beogradu. Ukupno 78 dece (40 dečaka and 38 devojčica) je učestvovalo u prezentaciji ovog videa i razgovoru o prevenciji trgovine ljudima.\n„Žrtva je pre svega čovek, kao vi, kao ja ili bilo ko od nas. Zato nije samo važno da se edukujemo kako možemo da ostvarimo bolji život za sebe ili za nama bližnje, već je jako važno da prepoznamo da li nekome treba pomoć. Jer izlaz uvek postoji“, istakao je član Kluba DX.\nKlub DX okuplja decu i mlade uzrasta od 12 do 18 godina, a osnovan je pri Centru za prava deteta 1997. godine. Klub DX je mesto gde deca i mladi mogu da dobiju informacije o svojim pravima na jeziku koji je njima razumljiv. Isto tako, oni mogu da se uključe i u aktivnosti kluba kao što su radionice, tribine, javne akcije, akcije samozastupanja, ukoliko su za to zainteresovani. Aktivnosti Kluba DX trenutno trenutno podržavaju Savet Evrope i Evropska unija kroz program “Prava, jednakost i državljanstvo”.


Facility menadžment - Facility managment - Interfam Beograd » INTERFAM\nFacility menadžment predstavlja koordinaciju ljudskih resursa, znanja i veština, opreme i operativnih aktivnosti u realnom radnom okruženju, na svakodnevnim zadacima održavanja i upravljanja jednog poslovnog objekta.\nFacility Menadžment je interdisciplinarna oblast koja prati jedan objekat od njegovog početka pa do kraja, kroz sve faze njegovog životnog veka.\n• Definisanje potreba korisnika\n• Odluka i projektovanje\n• Korišćenje / održavanje\n• Preispitivanje i odluka\nCilj je da se smanje/optimizuju trenutni troškovi; poveća investiciona vrednost objekta novim ulaganjima kroz investiciju generisanu uštedama u postojećem sistemu poslovanja; podigne nivo usluge i okruženja i samim tim poveća vrednost koju dobija vlasnik; omogući fokusiranje firme na samu srž njenog delovanja.


Karzai: Za napade kriv obaveštajni propust\nAvganistanske snag bezbednosti vraćaju se sa poprišta sukoba sa talibanskim ekstremistima u Kabulu\nOsamnaestočasovne borbe u prestonici Avganistana i tri pokrajine, završile su se rano jutros, napadom avganistanskih vojnika uz podršku helikoptera NATO-a na zgradu u Kabulu - u koju su se povukli poslednji ekstremisti.\nTaliban je preuzeo odgovornost za napade, mada su avganistanski ministar unutrašnjih poslova Besmilah Mohamadi i Pentagon okrivili mrežu Hakani povezanu sa Al-kaidom.\nAvganistanski predsednik Hamid Karzai je rekao da su napadi posledica obaveštajnih propusta avganistanske strane i „naročito NATO-a“ i zatražio detaljnu istragu. Predsednikova kancelarija je saopštila da su u napadima poginuli četiri civila i 11 pripadnika avganistanskih bezbednosnih snaga. U borbama je poginulo i 36 pobunjenika, dok je jedan zarobljen.\nAmerička državna sekretarka Hilari Klinton je danas o napadima u Avganistanu razgovarala telefonom sa pakistanskom ministarkom inostranih poslova Hinom Rabani Kar. Državni sekretarijat je saopštio da je državna sekretarka naglasila da „odgovornost za odlučnu akciju“ u suprotstavljanju ekstremistima dele Sjedinjene Države, NATO, Avganistan i Pakistan.


Početna/Kragujevac oktobar 2021\n09 Novembar/Olga Tešović/\nOdržana su poslednja dva seminara u okviru projekta Alternativne krivične sankcije u sudskoj praksi. Seminari su održani dana 21. i 22. oktobra 2021. godinenu Hotelu „ Šumarice“ u Kragujevcu na temu „Alternativne krivične sankcije u sudskoj praksi“.\n• Pravne norme u oblasti alternativnih krivičnih sankcija (međunarodni dokumenti, primeri dobre prakse drugih država, krivično pravo Republike Srbije, statistika u pogledu alternativnih sankcija);\n• „Igra drveta“ – uzroci kriminaliteta – svrha kažnjavanja;\n• Diskusija o primeni i stavu učesnika o alternativnim sankcijama.\nProjekat Alternativne krivične sankcije u sudskoj praksi realizuje u okviru u okviru Alumni Grant programa u oblasti Vladavine prava (Rule of Law) finansiranog od strane Ambasade Sjedinjenih Američkih Država, u saradnji sa Pravosudnom akademijom i Forumom sudija Srbije\n07 Mart/ Olga Tešović\n© Alternativne sankcije 2022


Izvor: NoviMagazin.rs, 28.Mar.2020, 19:19 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nMedija centar ocenio je danas povodom izjave epidemiologa Branislava Todorovića o odgovornosti onih koji su u protekla tri meseca išli na turistička putovanja, da vlast pokušava da prebaci na građane odgovornost za svoje propuste u suzbijanju koronavirusa.\nU saopštenju Medija centra se navodi da je nejasno kako bi mogli ti ljudi da budu odgovorni ako su sa konferencija za medije vlast i lekari početkom marta preporučivali da putuju u Italiju i predsednik države isticao >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << kako ni on lično "neće odlagati svoja putovanja, nositi masku i preduzimati bilo kakve mere dalje od pranja ruku".\n"Ako sada od stručnih lica saznajemo da je bilo neodgovorno putovati u poslednjih tri meseca i da se to znalo već početkom godine, postavlja se pitanje zbog čega se našim građanima savetovalo upravo suprotno i zbog čega su lekari tada ćutali o tome", navodi se u saopštenju Medija centra.\nIz Medija centra navode da predsednik države izjavljuje da je "greška što su građani pušteni da uđu u Srbiju, uprkos tome što im je preporučivano da odlaze na putovanja, što niko nije upozorio građane i što je to njihovo Ustavom garantovano pravo".\n"Iako nije pravo vreme da se bavimo odgovornošću vlasti za načinjene propuste tokom ove krize, još je manje adekvatno da se ovom trenutku ta odgovornost prebacuje na građane koji su dobijali sasvim suprotne informacije i preporuke i kojima je poručivano da je ovo najsmešniji virus u istoriji čovečanstva", dodali su iz Medija centra.\nMedija centar je apelovao na predstavnike vlasti da objasne građanima izjavu doktora Tiodorovića u kontekstu sasvim suprotnih preporuka sa početka meseca i da omoguće stručnjacima da istinito i pravovremeno obaveštavaju javnost.\nU suprotnom, kako se navodi, moguće je da zbog kontradiktornih informacija građani izgube poverenje u informacije koje dolaze iz institucija.\nEpidemiolog Branislav Tiodorović rekao je na na konferenciji za novinare da "ne može da razume građane koji su otišli na turistička putovanja u poslednjih najmanje tri meseca i da mora da postoji i odgovornost tih ljudi".\nMedija centar ocenio je danas povodom izjave epidemiologa Branislava Tiodorovića o odgovornosti onih koji su u protekla tri meseca išli na turistička putovanja, da vlast pokušava da prebaci na građane odgovornost za svoje propuste u suzbijanju korona virusa.\n18:07: Članica Saveta REM-a: Obustaviti dalje emitovanje predizbornog s...\n18:07: Uvredljiv transparent u Humskoj zbog kog je kasnila utakmica


Poluvreme s Pressekom: Opipavanje pulsa čitalaca - Slavko Ćuruvija fondacija\nJedna od najvažnijih linija komunikacije koje bi jedan medij morao posebno da neguje jeste ona sa svojom publikom. Umesto dopisivanja ili odgovaranja na telefonske pozive, novinari kragujevačkog portala Pressek odlučili su da se sa svojim čitaocima sretnu tet-a-tet i u direktnom kontaktu saznaju šta je to što njihova publika najviše želi da čita. Uz pomoć Slavko Ćuruvija fondacije, to druženje s publikom, nazvano „Poluvreme s Pressekom“, organizovano je u Ćupriji, Kraljevu i Kragujevcu.\n„Ideja ’Poluvremena s Pressekom’ bila je da opipamo puls naših sadašnjih i potencijalnih čitalaca“, kaže Marija Obrenović, novinarka Presseka. „Iz Gugl analitike znamo šta je ono što ljudi najčešće ’klikću’ na našem sajtu, ali ne znamo šta je to što ih interesuje, a da ni mi ni drugi mediji uopšte ne pišemo o tome. Zaista su nam ovi susreti bili prilika da prikupimo puno tema i da upoznamo zanimljive ljude koji će biti junaci nekih naših budućih tekstova jer imaju zanimljive životne priče kakve čitaoci vole.“\nU želji da pomogne lokalnim nezavisnim medijima, Slavko Ćuruvija fondacija nedavno je pozvala te medije da se prijave na program obuke za sprovođenje crowdfunding kampanja. Odabrano je 16 medija, uglavnom iz onlajn sfere, koji su po završetku programa predložili ideje za svoje crowdfunding kampanje, od kojih je tri finansijski podržala Slavko Ćuruvija fondacija.\nIlir Gaši, programski direktor Fondacije, objašnjava da finansijska podrška nije bila rezervisana samo za troškove crowdfunding kampanje.\n„Uspešne crowdfunding kampanje najčešće zahtevaju potpuno formiran medijski proizvod i izgrađen odnos sa publikom. Zato smo medijima ostavili mogućnost da ne realizuju kampanje sada, već da se pripreme za kampanje koje bi realizovali u budućnosti, tako što će unaprediti svoj sajt ili raditi na razvijanju odnosa sa publikom“, navodi programski direktor SĆF.\nPortal Pressek opredelio se da dobijenu finansijsku podršku usmeri u promotivnu kampanju. Tako su krajem juna i početkom jula organizovali promotivnu kampanju u tri grada iz kojih dolazi najviše poseta sajtu – u matičnom Kragujevcu, te Kraljevu i Ćupriji. Zbog broja čitalaca Presseka u Smederevu, u planu je da se na jesen organizuje i druženje s građanima tog grada.\n„Izabrali smo kafić u svakom od tih gradova, dogovorili se sa vlasnikom ili menadžerom, odredili datum i dva sata smo provodili u razgovoru sa ljudima koji su došli na naš poziv, ali smo tu priliku koristili da uradimo mini-anketu i popričamo i sa onima koji su slučajno došli“, navodi Marija Obrenović.\nOna dodaje da je važan deo „Poluvremena“ bio i da publika upozna novinare Presseka.\n„To je bila prilika da nas pitaju šta god žele o sajtu, da steknu uvid u to na koji način novinari razmišljaju, koliko se naše viđenje toga šta je tema za pisanje razlikuje od njihovog. Sve u svemu, ovo je za nas bilo dobro iskustvo, reakcije publike su bile dobre, a i nekoliko kolega već je najavilo da će nam ’ukrasti’ ideju i u svojoj sredini organizovati nešto slično.“\nIako je ovo bila tek promotivna kampanja, Marija Obrenović ističe da u Presseku svakako već razmišljaju i o crowdfunding kampanji, kao načinu da obezbede deo sredstava za funkcionisanje portala.


Na današnji dan uhapšen Radovan Karadžić: Kad će pravda stići dr. Dabića? - Klix.ba\nNa današnji dan uhapšen Radovan Karadžić: Kad će pravda stići dr. Dabića?\n21.7.2014. u 14:15\nBivši lider bosanskih Srba Radovan Karadžić uhapšen je na današnji dan prije šest godina. Pred Haškim tribunalom on odgovara za jedan od najvećih zločina počinjenih od Drugog svjetskog rata u Bosni i Hercegovini.\nUhapšen je u Beogradu 21. jula 2008. godine gdje je aktivno učestvovao u javnom životu kao doktor alternativne medicine Dragan Dabić, promijenivši fizički izgled tako što je pustio dugu sijedu bradu, nosio dioptrijske naočale i dugu kosu vezao u rep na vrhu glave.\nKaradžić je nakon 13 godina bježanja i skrivanja uhapšen akcijom službi sigurnosti Srbije.\nOn je optužen za genocid nad više od 7.000 Bošnjaka u Srebrenici, progon Bošnjaka i Hrvata širom BiH, teroriziranje stanovništva Sarajeva kampanjom artiljerijskih i snajperskih napada i uzimanje pripadnika UN-a za taoce, u periodu od 1992. do 1995. godine.\nŠest godina poslije njegovog hapšenja, suđenje Radovanu Karadžiću još uvijek traje pred Haškim tribunalom.\nPorodice žrtava agresije i genocida u BiH, još uvijek čekaju da pravda bude zadovoljena. Opravdana je i bojazan porodica žrtava da će se ponoviti slučaj "Milošević", odnosno da će se suđenje Radovanu Karadžiću odužiti u mjeri u kojoj je trajalo suđenje bivšem predsjedniku Srbije Slobodanu Miloševiću, kojem, zbog smrti, Haški tribunal, na kraju, nikada nije presudio.\nU junu 2012. godine Haški tribunal odbio je zahtjev Radovana Karadžića da na polovini suđenja bude oslobođen, ustvrdivši da su tužioci izveli dovoljno dokaza protiv njega po deset tačaka optužnice, uključujući i genocid u Srebrenici, ali ga je oslobodio optužbe za genocid u sedam općina u Bosni i Hercegovini.\nIpak, u julu 2013. godine Žalbeno vijeće Haškog tribunala odlučilo je da će se Radovanu Karadžiću suditi za genocid u sedam općina u Bosni i Hercegovini (Bratunac, Foča, Ključ, Prijedor, Sanski Most, Vlasenica i Zvornik.) počinjen 1992. godine nad Bošnjacima i Hrvatima, uz postojeću optužnicu za genocid u Srebrenici 1995. godine.\nDanas sparno, narednih dana kiša, grmljavina i česti pljuskovi\nMalezijski Boeing je bio u pratnji ukrajinskih borbenih aviona i oboren je greškom


Sportske.net - Rino impresionirao Mrđu: "Gatuzo je veliki čovek!"\nRino impresionirao Mrđu: "Gatuzo je veliki čovek!"\nNapadač švajcarskog Siona ističe da mu je Đenaro Gatuzo umnogome pomogao tokom oporavka od povrede koja je konačno iza srpskog fudbalera.\nPosle tromesečnog odsustva zbog povrede, srpski fudbaler Dragan Mrđa se konačno vratio na teren prošlog vikenda, pošto je odigrao jedno poluvreme za drugi tim Siona.\nLegenda Milana, popularni Rino Gatuzo imao je veliku ulogu u Mrđinom povratku na teren posle povrede.\n"Gatuzo je jedan sjajan saigrač, kako na terenu, tako i van njega."\n"Posavetovao me je da pre povratka na teren odem kod doktora Tavene, inače doktora Milana, da bih bio siguran da mogu da zaigram. Tako da sam bio u Milanelu, u kampu Milana, gde me je doktor primio i posle pregleda dao 12-dnevni program kojeg sam se pridržavao i dosta mi je pomogao. Zahvalan sam mu zbog toga.", istakao je srpski fudbaler.\nInače, poslednji put Mrđa je igrao u prvom kolu švajcarskog prvenstva u avgustu, a zbog prethodnih iskustava sa povredama, koje su obeležile njegovu karijeru, ovoga puta je ispoštovao savete lekara i sačekao pravi trenutak za povratak.\n"Savet doktora je bio da uđem na pola sata u igru, ali, trener je insistirao da počnem utakmicu kako bih se zagrejao sa ekipom. To je svakako i meni bilo bolje, pa sam odigrao prvih 45 minuta. Sigurno je da kada se napravi pauza nije lako odigrati tu prvu utakmicu. Ali, već posle desetak minuta sam video da se dobro osećam i posle utakmice je zadovoljstvo bilo još veće jer sam se vratio na teren.", rekao je Mrđa.\nUprkos tome što je srećan zbog povratka na teren, kod srpskog napadača postoji i žal jer je polusezona u Švajcarskoj pri kraju.\n"Iskreno, žao mi je što se približio kraj polusezone. Imamo još tri utakmice do kraja, dve u prvenstvu, jednu u Kupu. Razgovaraću sa trenerom i videti da li ću igrati za prvu ekipu ili ću odigrati još jednu utakmicu za drugi tim pa eventualno biti u konkurenciji za poslednje kolo jesenjeg dela i Kup utakmicu.", naglasio je Mrđa.


EFSE i MI-BOSPO potpisali kreditni ugovor u iznosu od 8 mil EUR - Akta.ba\nEFSE i MI-BOSPO potpisali kreditni ugovor u iznosu od 8 mil EUR\n17.10.2008. 11:15 / Izvor: eKapija.ba\nMikrokreditna fondacija MI-BOSPO veoma značajnim kreditnim ugovorom u iznosu od 8 miliona eura koji je potpisala sa Evropskim fondom za jugoistočnu Evropu (EFSE) dobit će dodatnu mogućnost da svojim klijenticama, ekonomski aktivnim ženama u Bosni i Hercegovini, omogući još jednostavniji, brži i siguran pristup kreditnim sredstvima za pokretanje i jačanje poslovnih aktivnosti kojima se bave, naovodi se u saopćenju.\nOvaj ugovor za MI-BOSPO, najuspješniju mikrokreditnu instituciju za žene u BiH, predstavlja jedan od značajnijih izvora sredstava kojim će nastaviti finansirati žensko poduzetništvo i razvoj mikro i malih ženskih biznisa na cijeloj teritoriji svog djelovanja.\nEvropski fond za jugoistočnu Evropu, koji je značajno finansijski podržao mikrokreditni sektor u Bosni i Hercegovini ali i u regionu, prepoznao je u MI-BOSPO-u važnog partnera.\nSaradnja EFSE-a i MI-BOSPO-a započela je 2001. godine kada je potpisan prvi kreditni ugovor u iznosu od 200.000 eura. Iznos kreditnog ugovora od 8 miliona eura pokazatelj je da EFSE u potpunosti podržava djelovanje i misiju ove fondacije i rezultate koje je MI-BOSPO postigao u proteklih gotovo 13 godina rada.\nPodrška EFSE-a tokom godina se ogledala i u tehničkoj pomoći kroz organiziranje i finansijsku participaciju u treninzima za menadžment i osoblje MI-BOSPO-a kako bi se jačali tehnički kapaciteti i unapređivao ljudski potencijal fondacije.\nNejira Nalić, direktorica Mikrokreditne fondacije MI-BOSPO je istakla: "Obezbijedili smo značajna finansijska sredstva za plasman MI-BOSPO klijenticama, a kako bi i u periodu manje likvidnosti i ponude izvora na finansijskom tržištu, uz nas imale dovoljno sredstava za razvoj svojih ekonomskih aktivnosti, biznisa".


Mogućnosti za nov početak\nProjekat se realizuje u cilju unapređenja uslova stanovanja i procesa reintegracije povratnika u Srbiji u periodu od dve godine.\nProjekat se sastoji iz tri komponente: ekonomsko osnaživanje, unapređenje uslova stanovanja i pravna zaštita. Sve tri komponente imaju za cilj da pomognu proces reintegracije povratnika, najvećim delom povratnika iz SR Nemačke, na teritoriji R. Srbije. Prioritet se daje ugroženim povratničkim porodicama koje žive u lošim stambenim uslovima, nezaposleni su i ne dobijaju pomoć od drugih organizacija. Pored njih, mogućnost da budu podržani ovim projektom imaju i nepovratničke romske i neromske porodice koje su ugrožene i žive u sličnim uslovima u susedstvu. Tokom trajanja projekta u procesu reintegracije minimalno 150 porodica (min. 540 pojedinaca) će biti podržano kroz unapređenje socio-ekonomskog položaja, uslova stanovanja i pristupa pravima.\nTakođe, EHO kroz saradnju sa svim značajnim partnerima na nacionalnom i lokalnom nivou aktivno radi na unapređenju postojećih politika i praksi koje se odnose na pitanja migracija, (re)integracije i položaja ugroženih i ranjivih grupa.\nProjekat se sprovodi na teritoriji Republike Srbije, a četiri lokacije, Grad Subotica, Grad Kikinda, Grad Zrenjanin i opština Žitište, su izabrane kao projektne lokacije, upravo zbog velikog broja povratnika, koji su prioritetni korisnici usluga projekta “Mogućnosti za novi početak”.\nU projektu se koristiti EHO metodologija rada, koja se zasniva na jednakosti, participaciji, multisektorskoj saradnji/partnerstvu, ekonomičnosti i transparentnosti.\nPeriod implementacije: 1. januar 2018 - 31. decembar 2019. godine\nPartner: Vlada SR Nemačke, odnosno Savezno Ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj - BMZ (Bundesministerium für wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung) uz implementarnu podršku GIZ u Srbiji.


„Lufthanza“ tužila putnika jer je propustio let, traži 2.000 evra - 13.02.2019, Sputnik Srbija\nNemačka avio-kompanija „Lufthanza“ tužila je jednog putnika koji se nije pojavio na letu za poslednju deonicu putovanja. 13.02.2019, Sputnik Srbija\n09:39 13.02.2019 (Osveženo: 09:44 13.02.2019)\nKako javlja Si-En-En, radi se o praksi koju koriste neki putnici da bi kartu platili jeftinije. Putnici koji presedaju na nekoj lokaciji ne nastavljaju put do finalne destinacije jer im je tako put jeftiniji.\nNa primer, kada neko leti iz Njujorka do San Franciska može da kupi jeftiniju kartu od Njujorka do Tahoa sa presedanjem u San Francisku.\nKada putnik stigne u San Francisko, jednostavno ne nastavi svoj put i ne pojavi se na letu do krajnje destinacije za koju je platio.\n„Lufthanza“ je tako tužila putnika koji je kupio karte za povratni let iz Osla za Sijetl sa presedanjem u Frankfurtu i traži kompenzaciju nešto veću od 2.000 evra.\nPutnik se pojavio na svim letovima, ali se nije pojavio na povratnom letu iz Frankfurta za Oslo. Umesto toga bukirao je drugi „Lufthanzin“ let od Frankfurta do Berlina, prenosi portal „Indeks“.\n„Lufthanza“ je putnika tužila zbog kršenja pravila i uslova kompanije i traži od njega 2.112 evra kompenzacije.\nBerlinski sud odbacio je tužbu, ali je portparol „Lufthanze“ za Si-En-En potvrdio da je kompanija već uložila žalbu.


Nije pomogao ni het- trik Krasina: Kikinđani poraženi, komšije lideri · gradski.online\nNije pomogao ni het- trik Krasina: Kikinđani poraženi, komšije lideri\nKIKINDA – U utakmicama osmog kola Vojvođanske fudbalske lige- istok, naša dva najefikasnija kluba „Kozara“ i „Sloboda“ ostvarile su pobede minimalnim rezultatom, dok su OFK „Kikinda 1909“ i ŽAK pretrpeli poraze. Na Gradskom stadionu, domaćini su izgubili od „Jedinstva“ iz Banatskog Karađorđeva sa 4:3.\nKrasin je u petom minutu utakmice postigao pogodak što je bio nagoveštaj dobre igre naših fudbalera, a potom su usledile i tri stopostotne šanse koje nisu iskorišćene. Gosti su izjednačili u 20. minutu, a desetak minuta kasnije i poveli. „Jedinstvo“ je samo nekoliko minuta kasnije povećalo prednost nakon uspešno izvedenog penala. Andrej Krasin postiže svoj drugi pogodak i smanjuje vođstvo gostiju pred kraj poluvremena. U nastavku utakmice „Kikinda 1909“ započela je ofanzivu i to je rezultiralo het- trikom Krasina u 63. minutu, nakon što mu je Knežević dodao loptu sa strane.\nKikinđanima su gosti sve snove srušili u 66. minutu kada su postigli pogodak za konačan rezultat i još jedan poraz u nizu tima sa Gradskog stadiona. „Kozara“ je u Banatskom Velikom Selu dočekala BAK iz Bele Crkve i odmah dala do znanja gostima da bodovi ostaju u selu. Armando Čekić postigao je gol u 33. minutu i novom pobedom svoj tim postavio na sam vrh prvenstvene tabele.\nNa prvom mestu, sa istim brojem bodova na tabeli, nalazi se i novokozaračka „Sloboda“ koja je ovog vikenda gostovala u Kovinu neugodnom „Radničkom“. Golom mladog Stefana Kockara, „Sloboda“ je sa 1:0 ostvarila važnu pobedu na gostovanju. Kikindski ŽAK izgubio je na gostovanju u Žitištu sa 1:0. Železničari su ovim porazom sebe postavili na sredinu tabele, ali sa još uvek lepom prilikom da se domognu vrha.\nSledećeg vikenda „Sloboda“ dočekuje „Krajinu“ iz Krajišnika, dok će ŽAK igrati na Vašarištu protiv „Budućnosti“ iz Srpske Crnje. Fudbaleri OFK „Kikinda 1909“ gostuju „Radničkom“ u Sutjesci, a „Kozara“ putuje u Plandište na utakmicu protiv „Sloge“.\nPrethodnoNeodgovorno, opasno i bezobrazno: Palili strnjiku, izazvali dva lančana sudara\nSledećeNada Kolundžija gostovala u Kikindi: Volim ovaj grad i ljude


U ovoj i prošloj godini za Prnjavor obezbjeđeno više od dva miliona KM - Akta.ba\nZa projekte na teritoriji opštine Prnjavor u ovoj i prošloj godini obezbijeđeno je ukupno 2.014.940 KM.\n23.10.2020. 12:31 / Izvor: SRNA\nZa projekte na teritoriji opštine Prnjavor u ovoj i prošloj godini obezbijeđeno je ukupno 2.014.940 KM, rečeno je Srni u Vladi Republike Srpske.\nZa rekonstrukciju i obnovu zgrade Doma zdravlja iz projekta "Energetske efikasnosti" obezbijeđeno je 650.000 KM, dok je za završetak rekonstrukcije mosta preko rijeke Vijake obezbijeđeno 280.000 KM.\nIz Vlade RS naglašavaju da je u ovoj godini završena i rekonstrukcija dijela magistralnog puta u svrhu izgradnje kružnog toka, a vrijednost projekta je 815.253 KM.\nZa izradu glavnog projekta rehabilitacije magistralnog puta MI-106, dionica Klašnice jedan - Gornja Vijaka jedan u dužini oko 38 kilometara planirano je da bude izdvojeno 123.000 KM.\nZa projekte na području ove lokalne zajednice u 2018. godini obezbijeđeno je 1.955.835 KM.\nIz Fonda solidarnosti i Kompenzacionog fonda ukupno je isplaćeno više od tri miliona KM za opštinu Prnjavor i to za saniranje posljedica pandemije virusa korona ukupno je odobreno 2.164.817 KM, a za ublažavanje posljedica pandemije 835.470 KM, dok je za pomoć poslovnim subjektima za mart, april i maj 2020. godine isplaćeno 1.329.347 KM.\nIz Fonda solidarnosti isplaćeno je i 120.000 KM za naknadu štete od poplava poljoprivredi, te 265.234 KM za sanaciju mostova, dok je 28.710 KM izdvojeno za sanaciju vodotoka Ukrine u zoni mostova.\nU putnu infrastrukturu u proteklim godinama uloženo je oko 11 milinona KM za rekonstrukciju, rehabilitaciju i izgradnju magistralnih, regionalnih puteva i mostova.\nKroz Program socijalnog zbrinjavanja radnika koji su procesom privatizacije, stečaja ili likvidacije preduzeća ostali bez posla, u opštini Prnjavor zbrinuta su tri preduzeća sa 325 radnika, za šta je utrošeno 365.497 KM.\nKada je riječ o podršci privredi u opštini Prnjavor, u periodu od 2006. godine uloženo je 5.407.388 KM za podsticaj izvoza, zapošljavanje, pomoć preduzećima iz oblasti tekstila, kože i obuće, kao i za druge namjene.\nKada je riječ o zdravstvu, u opštinu Prnjavor uloženo je oko 1,1 milion KM za Dom zdravlja, kao i za nabavku anesteziološke opreme i opreme za intenzivnu njegu.\nOd 2006. do 2020. godine za ovu lokalnu zajednicu ukupno je izdvojeno 2.500.292 KM kroz projekte obnove stambenih jedinica, infrastrukture, održivog povratka, alternativnog smještaja i slično.


Zaharova: Češka kriva za eksploziju, nije sprovodila nadzor – Dnevni Magazin\nZaharova: Češka kriva…\nZaharova: Češka kriva za eksploziju, nije sprovodila nadzor\nČeški premijer Andrej Babiš saopštio je ranije da Prag sumnjiči ruske obaveštajne službe da su odgovorne za eksploziju u skladištu municije koje je iznamljivala kompanija “Imex Group” u selu Vrbjetice 2014. godine.\nIstog dana češki ministar spoljnih poslova Jan Hamaček saopštio je da njegova zemlja proteruje 18 ruskih diplomata, koji su navodno oficiri ruskih obaveštajnih službi, na šta su ruske vlasti odregovale u nedelju proterivanjem 20 čeških diplomata.\n“Lokalne vlasti nisu znale da od 2006. godine skladištenje municije nije koristila vojska, a da Ministarstvo odbrane Češke izdaje prostorije skladišta privatnim vojnim kompanijama. Ogromna količina oružja koja se nalazila na skladištu osam godina bila je bez bilo kakve kontrole”, rekla je portparolka ruskog MIP-a Marija Zaharova, prenosi Tas.\nRuska zvaničnica je rekla i da ne postoje zvanični rezultati istrage iz 2014. godine, i da sedam godina nakon incidenta vlasti Češke nisu uspele da odgovore na pitanja ko je kriv i šta se tamo dogodilo i da, iako je dvoje ljudi izgubilo život, nije bilo suđenja za sve ovo vreme.\nPorota veća presudu policajcu optuženom za ubistvo Džordža Flojda, aktivisti spremaju marševe


Rekord NBA lige Golden Stejta protiv Denvera i Jokića (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaši Denvera izgubili su u noći između utorka i srede od Golden Stejta sa 142:111 u NBA ligi\nGolden Stejt je oborio rekord NBA lige sa 51 poenom u prvoj četvrtini, za petu vezanu pobedu, dok je Denver prekinuo niz od 12 na svom terenu.\nSrpski košarkaš Nikola Jokić igrao je 24 minuta za poraženi tim, tokom kojih je dao 17 poena, imao osam asistencija i četiri skoka, uz šest od 12 šut iz igre.\nAktuelnog šampiona NBA lige su sa po 31 poenom predvodili Stefon Kari i Klej Tompson, dok je 27 dao Kevin Durent. Najefikasniji u Denveru sa 22 bio je Malik Bizli.\nEkipa Finiksa koju vodi srpski trener Igor Kokoškom zabeležila je 34. poraz u sezoni. Finiks je ubedljivo sa 131:97 izgubio od Indijane, koju su sa po 20 poena predvodili Bojan Bogdanović i Tajrik Evans.\nMilvoki je sa 124:86 pobedio Majami, uz 17 poena Erika Bledsoa i 16 Malkoma Brogdona, dok je Janis Adetokumbo dao 12 i imao po 10 skokova i asistencija.\nFiladelfija je pobedila Minesotu sa 149:107. To je bila njihova međusobna utakmica od trejda Džimija Batlera, koji je za pobednički tim dao 19 poena.\nAtlanta je sa 142:126 pobedila Oklahomu, dok su Los Anđeles Lejkersi rezultatom 107:100 bili bolji od Čikaga.