Rupert Sanders i Liberty Ross ponovo zajedno Prolog\nRupert Sanders i Liberty Ross ponovo zajedno\nIzgleda da je britanski reditelj Rupert Sanders nakon afere s glumicom Kiristen Stewart ipak uspeo da uveri svoju suprugu Liberty Ross da mu da drugu šansu. Liberty je na neko vreme skinula venčani prsten odselivši se s decom od supruga, ali nakon dužeg razmišljanja odlučila je da odustane od razvoda.\nPar koji je braku devet godina i ima dvoje dece odnedavno posećuje bračnog savetnika i čine sve da svoj poljuljani brak uzdignu iz pepela.\n- Vreme će pokazati hoće li uspeti u svojoj želji. Rupert silno želi da vrati nazad Liberty i da ima svoju porodicu na okupu, kažu njihovi prijatelji.\nHotel u kojem je snimljen "Duboko grlo" danas je studentski dom\nHalle Berry priznala: Zbog nasilnog oca već 30 godina posećujem psihijatra\nĐini Roulands počasni Oskar za 60 godina karijere


O nama – Demo Group\nDemo Group je firma koja u grafičkoj delatnosti uspešno posluje više od 25 godina. Kroz maksimalnu podršku klijentima, profesionalno odgovara svim zahtevima savremene štampe i obeležavanja reklamnog i promo materijala.\nNudimo Vam sve vrste štampanih artikala u digitalnoj, ofset, laser, UV, sublimacionoj tehnici, odrađenih na visoko produktivnoj opremi i grafičkim mašinama.\nDemo Group se bavi proizvodnjom i prodajom propagandnog materijala, na prvom mestu kalendara. Kao jedan od vodećih proizvođača u Srbiji više od četvrt veka kreiramo i stvaramo veliki broj različitih modela kalendara za čiji kvalitet garantujemo.\nU oblasti trgovine ističemo veleprodaju kancelarijskog materijala i artikala školskog programa renomiranih domaćih i stranih proizvođača.\nNaša firma ima višegodišnje iskustvo u štampanju i izdavanju knjiga velikih, ali i sve traženijih malih tiraža, pri čemu autorima pružamo svu logističku podršku.\nU paleti naših usluga nalaze se i specifični zahtevi klijenata u vezi ambalaže, poklon kutija, suvenira, zdravstveno higijenskog pakovanja i slično.\nKvalitet naših proizvoda i usluga potvrđuje referentna lista naših dugogodišnjih kupaca kojima predstavljamo sigurnog partnera – PARTNERA USPEŠNIH!


Svi građani Srbije mogu od danas, putem portala eUprava, preuzeti Digitalni zeleni sertifikat, odnosno potvrdu o izvršenoj vakcinaciji protiv COVID-19 i rezultatima različitih testiranja na ovu zaraznu bolest.\nDigitalni zeleni sertifikat predstavlja objedinjenu potvrdu kojom se dokazuje da li ste primili vakcinu protiv COVID-19 i da li imate rezultate testiranja. Sertifikat predstavlja potvrdu koja je kvalifikovano elektronski pečatirana i kao takva ne može biti falsifikovana niti zloupotrebljena. Digitalni zeleni sertifikat, pored ličnih podataka – imena, prezimena, JMBG-a, pola i broja pasoša, sadrži i podatke o tome da li je lice vakcinisano, broj primljenih doza, kao i datum primanja prve i druge doze.\nTakođe, ovaj sertifikat sadrži i rezultate PCR, antigenskog i serološkog testa.\nZa dobijanje tog sertifikata potrebno je da građani budu registrovani na portalu eUprava.


Najavljeni kolaps Rusije veliki test za američki „Stratfor“ - 25.02.2015, Sputnik Srbija\nAmerička privatna obaveštajna kompanija „Stratfor“ izdala je novu prognozu za narednu dekadu, u kojoj piše da će Evropska unija propasti, da će Kina završiti... 25.02.2015, Sputnik Srbija\n15:57 25.02.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Foto : Zvanična stranica Snežane RadojičićVelika je Rusija\nAmerička privatna obaveštajna kompanija „Stratfor“ izdala je novu prognozu za narednu dekadu, u kojoj piše da će Evropska unija propasti, da će Kina završiti pod „komunističkom diktaturom“, i da će se Rusija raspasti... iako se to još uvek nije desilo, i pored sličnih predviđanja u prošlosti.\n„Malo je verovatno da će Ruska Federacija opstati u svom sadašnjem obliku“, reči su kojima počinje poglavlje ove prognoze posvećeno Rusiji. „Stratfor“ ostaje pri svom mišljenju da će nesposobnost Moskve „da energetske prihode transformiše u samoodrživu ekonomiju“ na kraju dovesti do „ponavljanja iskustava Sovjetskog Saveza iz 1980-ih i Rusije iz 1990-ih“, što će biti propraćeno demografskim opadanjem, koje će „zaista pogoditi“ Rusiju.\nIpak, osnivač i generalni direktor „Stratfora“ Džordž Fridman je skoro izjavio da Rusija ima mogućnost da ispliva iz sankcija koje protiv nje predvode Sjedinjene Američke Države i nedavnog pada rublje izazvanog padom cena nafte.\n„Ruska snaga leži u njenoj sposobnosti da izdrži ono što bi druge nacije slomilo“, rekao je Fridmen, podsećajući da ta zemlja ima „vojnu i političku moć koja bi mogla da se proširi po Evropi“.\nPrema predviđanjima „Stratfora“, teritorijalni gubici Rusije neće biti ograničeni samo na evropski deo države. Takođe je najavljeno da će kontrola nad severnim Kavkazom „iščeznuti“, dok će u međuvremenu daleki istok Rusije nastaviti da se „samostalno kreće“ ka državama sa kojima su „blisko povezane“ — konkretno Kini, Japanu i Sjedinjenim Američkim Državama.\nTakođe, Karelija će želeti da se iznova pripoji Finskoj. Američka privatna obaveštajna kompanija, koju zbog zapošljavanja bivših analitičara Centralne obaveštajne agencije često nazivaju i „CIA iz senke“, upozorava i na to da ovoga puta ruska navodna težnja da probleme rešava upotrebom „tajne policije“ neće upaliti, i da Federalna služba bezbednosti neće biti u stanju da spase zemlju.\nKolaps Rusije biće „veliki test za Sjedinjene Američke Države“, upozorava se u istraživanju, uz zaključak da će „Vašington biti jedina sila sposobna da se nosi sa ovim pitanjem“. Ipak, analiza ostavlja prostor za izbijanje mogućih incidenata i ispaljivanja nuklearnih projektila.\nŠta god bude bilo potrebno da se preuzme kontrola nad ruskim nuklearnim snagama, osmišljavanje vojnih rešenja za probleme ili nametanja „stabilne i ekonomski održive vlade“, ovo pitanje će morati da bude rešeno „najverovatnije tokom sledeće decenije“.


Opozicioni lider u Turskoj završava protestni "Marš za pravdu"\nLider najveće turske opozicione Republikanske narodne partije Kemal Kiličdaroglu ušao je u finalnu fazu "marša za pravdu" od Ankare do Istanbula u znak protesta zbog hapšenja opozicionog poslanika.\nKiličdaroglu je krenuo u marš od Ankare do 450 kilometara udaljenog Istanbula u znak protesta zbog hapšenja poslanika Republikanske partije Enisa Berberoglua u junu, i zbog masovnih hapšenja posle prošlogodišnjeg pokušaja puča u Turskoj.\nDesetine hiljada ljudi su se uprkos velikoj vrućini, pridružile maršu opozicionog lidera, mnogi od njih uzvikuju: "Pravo, zakon, pravda!".\nKiličdaroglu će kasnije u nedelju završiti marš na velikom skupu u Istanbulu, navodi agencija AP.\nGradonačelnik Istanbula Vasip Sahin rekao je da je 15.000 policajaca rasporedjeno na ulicama, a američki konzulat je upozorio građane SAD na oprez.


403 Pregleda - Stefani M. - апр 12, 2021, 11:43 пре подне\n- Presuda protiv Ninoslava Jovanovića nam je stigla, izjavićemo žalbu zbog bitne povrede odredaba krivičnog postupka, povrede krivičnog zakona i pogrešno i nepotpuno utvrđenog činjeničnog stanja - kazala je danas advokat Stojanović.\nUtvrđeno je da je delo učinio sa direktnim umišljajem, svestan da je žrtva dete, da su njegova dela bila zabranjena i protivpravna. Od otežavajućih okolnosti sud je uzeo u obzir njegovu raniju osuđivanost, da je Jovanović višestruki specijalni povranik koji je jedanaest puta osuđivan a u zatvoru je bio više od 25 godina.\nIz zatvora je izašao decembra 2018. pa je ponovo bio na robiji do marta 2019. godine ali je delo ponovio. Njegovo puštanje na slobodu bilo bi rizik po novu žrtvu, ovo je jedina kazna koja će ga sprečiti da ponovo izvrši isto delo – kazala je sudija Savić.\nOZNAKE HronikaSrbijaPoznatiAfereCrni Bombarder PortalSrbija Najnovije VestiNajnovije VestiNAJNOVIJE DANAS


Посета Пожаревцу представника Канцеларије Владе Србије за европске интеграције Pozarevac visited by representatives of the Serbian European Integration\nPoseta Požarevcu predstavnika Kancelarije Vlade Srbije za evropske integracije Pozarevac visited by representatives of the Serbian European Integration\nPrimer uspešnosti zajedničkih investicija\nPredstavnici Kancelarije Vlade Srbije za evropske integracije posetili su u Požarevcu dva projekta koja je finansirala Evropska unija, uz sufinansiranje grada Požarevaca. Zamenik direktora Kancelarije i koordinator za projekte EU Ognjen Mirić(na slici prvi sleva) rekao je tom prilikom da je projekat revitalizacije vodovodne mreže završen 2010. godine i da sada građani Požarevca imaju čistu i zdravu pijaću vodu.\n-Projekat je vredan 5 miliona evra i izveden je u zadatim rokovima, rekao je Mirić.\nGovoreći o izgradnji stanova za romske porodice, on je rekao da je to još jedan od projekata u kojem je Kancelarija učestvovala i radi se o rešavanju stambenog pitanja za 20 porodica koje su raseljene sa Kosova i Metohije. Mirić je najavio da će iz Instrumenta pretpristupne pomoći za 2013. godinu biti odobreno još 10 miliona evra za projekte stanogradnje za romsko stanovništvo, jer je projekat u Požarevcu primer dobre prakse i biće primenen u celoj Srbiji.\nDirektor požarevačkog preduzeća „Vodovod i kanalizacija“ Saša Valjarević je rekao da je projekat odobren 2008. godine a završen 2010. i da je njime u potpunosti revitalizovana vodovodna mreža tog grada.\n-Požarevac sad ima najsavremeniju opremu za proizvodnju i distribuciju pijaće vode, rekao je Valjarević i napomenuo da je EU u ovaj projekat investitala 2,8, a lokalna samouprava 1,7 miliona evra.\nValjarević je najavio dalje unapređenje vodosnabdevanja na teritoriji grada Požarevca pa i mogućnost izgradnje fabrike vode.\nKada je reč o rešavanju stambenog pitanja 20 romskih prodica, EU je uložila 260.000 evra, Grad Požarevac je investirao 130.000 evra za infrastrukturu i izgradu temelja za stambene objekte. Stanove je gradila nemačka nevladina organizacija ASB a, pošto je prostor između kuća neasfaltiran i neuređen, oni su obezbedili iz različitih fodnova još 25.000 dolara za dodato uređenje prostora.Primer uspešnosti zajedničkih investicija\nKada je reč o rešavanju stambenog pitanja 20 romskih prodica, EU je uložila 260.000 evra, Grad Požarevac je investirao 130.000 evra za infrastrukturu i izgradu temelja za stambene objekte. Stanove je gradila nemačka nevladina organizacija ASB a, pošto je prostor između kuća neasfaltiran i neuređen, oni su obezbedili iz različitih fodnova još 25.000 dolara za dodato uređenje prostora.


Ekonomija u 2019 – nova godina, stari zadaci\nPolitika\t01.01.2019 23:16\nTokom prošle godine uz tri milijarde stranih investicija otvorena su radna mesta i podstaknut ukupni ekonomski rast. Političari su optimistični u vezi s godinom u koju smo ušli. Ekonomisti i privrednici podsećaju da ima još posla.\nU novu godinu svetska ekonomija ušla je sa teretom starog predviđanja, a to je usporavanje i moguća nova kriza. Domino efekta se pribojava Srbija, ali i uzda u rezultate u godini za nama. U međuvremenu rezimira se ekonomska godina za nama. O dobrima utisak je nepodeljen.\nZa direktora Republičkog zavoda za statistiku Miladina Kovačevića najbolji rezultat je dolazak kineske kompanije 'Ciđin' u Bor.\nZoran Petrović, predsednik UO Američke privredne komore, navodi da je najbolji utisak to što javni dug opada u odnosu na BDP, ali i budžetski suficit.\n"Srbija je nakon dužeg vremena dostigla prosečnu stopu rasta zemalja centralne i istočne Evrope koje su članice EU. U 2018. imali smo umeren rast zaposlenosti, porasle su realne zarade", navodi Milojko Arsić, profesor Ekonomskog fakulteta.\nUz tri milijarde stranih investicija otvorena su radna mesta i podstaknut ukupni ekonomski rast.\n"Rast privrede koji će ove godine iznositi 4,3 odsto je jednim delom posledica jednokratrnih faktora, odnosno oporavka poljoprivrede od suše. Da nije toga, bio bi 3,3 odsto. Kada je u pitanju rast zarade, rastu brže od produktivnosti, što znači da slabi konkurentnost privrede Srbije", objašnjava Arsić.\nPredsednica Vlade Ana Brnabić navodi da su planovi da se u 2019. nastavi isti tempom.\n"Planirali smo rast od 3,5 odsto, to je ambiciozno, jer nam je u 2018. godini bila dobra poljoprivredna sezona, dobra građevisnka sezona jer u prvom kvartalu skoro da nismo ni imali zimu pa nije bilo pauze, a imali smo nisku osnovicu iz 2017. godine", navodi Brnabićeva.\nIz stare smo u novu godinu preneli i stare zadatke. Za Miladina Kovačevića to je jačanje poreske administracije.\n"Vladavina prava, efikasnost pravosuđa, napravljeni su pomaci, ali to je daleko od zadovoljavajućeg. Problem je značajno učešće sive ekonomije, korupcija", navodi Petrović.\nUslove poslovanja oslikava i lista Svetske banke. Pad na njoj kao minus beleži i predsednica Vlade.\n"Ako ne radimo dovoljno brzo, neko napreduje brže. Mi jesmo napredovali, ali su nas neke zemlje prestigle", navodi Brnabićeva.\nTo što je manje ljudi na birou rada, jednim delom je posledica onoga što muči ceo region – iz zemlje nam odlazi 30.000 ljudi godišnje.\n"Osamdeset devet hiljada ljudi je počelo da uplaćuje penzijsko i invalidsko, to je podatak da su kreirana nova radna mesta. Mi nemamo evidenciju koja lica napuštaju državu da bismo ih brisali niti imamo pravo na tako nešto", navodi Zoran Đorđević, ministar za rad, zapošljavanje, boračku i socijalnu zaštitu.\nU nizu političara optimista, ministar finansija građanima obećava da i ove godine mogu da očekuju dobre vesti i da će nam uz ubrzani ekonomski rast trebati pet do sedam godina da se približimo standardu i kvalitetu života u EU.


Poznato kada će Murinjo biti smenjen, a ostaće i bez penija odštete?\nSvetski sport - Utorak 13.11.2018 - 10:46\nStvari prilično jasne, on planira, ali čini se da će teško preživeti na klupi...\nKazna za neulazak u Ligu šampiona jedna godišnja plata FOTO: Getty Images\nŽoze Murinjo planira da proda dva igrača u januaru, Erika Baija i Markosa Rogha kako bi prikupio sredstva za novog štopera. I dalje želi Alderveirelda ili eventualno Škrinjara, mada je ovaj drugi preskup.\nMeđutim, ono o čemu Murinjo treba da brine je otkaz. Naime, ako ne izbori Ligu šampiona biće smenjen, dobiti 15 miliona odštete, ali u klubu nemaju dilemu, tražiće novog trenera i probati sve da dovedu Poketina.\nU novom ugovor koji je potpisao do 2020. Murinjo ima klauzulu da je kazna za neulazak u Ligu šampiona jedna godišnja plata, pa bi u tom slučaju izgubio platu za poslednju godinu. Moguće je da se nagodi kako bi preuzeo neki drugi klub, ali svakako spasa mu nema, ako ne stigne do četvrtog mesta.\nDoduše može da osvoji Ligu šampiona, ali čini se da niko ozbiljan ne računa sa tim da "Đavoli" mogu do završnice.\nPostoji još jedna stvar, ako četvrto mesto bude nerealno u januaru, recimo sada im Totenhem beži sedam bodova, odnosno ta prednost bude povećana, onda će klub teško uložiti u nove igrače, jer ne postoji realna šansa da se to dostigne. U tom slučaju, sačekaće da Murinjo završi sezonu, proba nešto da uradi u kupu i to će biti kraj za njega na "Old Trafordu". Jasno, moguće je i ranije da dobije otkaz, ali tada bi Junajted morao da plati više, a ionako nemaju rešenja, svejedno je hoće li biti peti ili sedmi, klub nema neku želju da igra LE.\nU svakom slučaju, teški trenuci za Murinja, iskreno ovaj tim ne izgleda dovoljno dobro da bude ispred Totenhema i Arsenala koji su rivali za pomenutu poziciju, Čelsi takođe deluje bolje, da ne pričamo o Sitiju ili Liverpulu, videlo u derbiju Mančestera. Bilo kako bilo, miriše da je ovo poslednja godina za Murinja na klupi Junajteda.


Dodik: Republika Srpska neće dati saglasnost na članstvo u NATO | NS Reporter\nDodik: Republika Srpska neće dati saglasnost na članstvo u NATO\nDatum: 04 децембра, 2019\nLJUBLJANA – Srpski član Predsedništva BiH, Milorad Dodik, izjavio je danas u Ljubljani da u BiH nema konsenzusa u vezi sa članstvom u NATO savez, te da Republika Srpska ostaje pri stavu o vojnoj neutralnosti.\n“Mi u Republici Srpskoj ne možemo da damo saglasnost za članstvo u taj vojni savez, pre svega, zbog bombardovanja osiromašenim uranijumom čije će strašne posledice osećati ne samo današnje generacije nego i mnoge posle nas”, istakao je Dodik u razgovoru članova Predsedništva BiH sa slovenačkim parlamentarcima.\n“Mi u Republici Srpskoj nećemo da otvorimo stacionare za migrante. To pitanje treba rešavati u Grčkoj i Bugarskoj koje su u EU i preko kojih nama dolaze migranti. Mi nemamo ni uslova niti želimo da se oni zadržavaju u BiH”, rekao je Dodik.\nMigranti pokušali da ilegalno uđu u Mađarsku iz Srbije\nPod Ostrogom u Crnoj Gori pomen ubijenim Srbima u Krajini


18/01/2014\tKategorije: Aktivnosti Tagovi: Triple A\nU okviru projekta Trostruko A za građane – pristup informacijama, savetima i aktivna pomoć, Mreža CHRIS će nastaviti pružanje besplatne pravne pomoći svima, posebno građanima čija su prava povređena, u gradovima i regionima u kojima deluje. Mreža CHRIS nastaviće saradnju sa organizacijama koje okupljalju ranjive društvene grupe koje su najviše diskriminisane u Srbiji (osobe sa invaliditetom, LGBT zajednicu, predstavnike nacionalnih manjina i ostale) u gradovima i regionima delovanja. U okviru projekta Triple A for Citizens predstavnici Mreže CHRIS/kancelarije u Negotinu potpisali su sporazume o saradnji i pružanju besplatne pravne pomoći sa nekoliko organizacija.\nPredstsvnici Mreže CHRIS, kancelarije u Negotinu, Dušan Prvulović i advokatica Vesna Blanić na sastanku sa Ivanom Simićem, sekretarom Udruženja obolelih od cerebralne i dečije paralize – Zaječar, dogovorili su se o otvaranju savetovališta za osobe sa invaliditetom. Ovom prilikom dogovoreno je dežurstvo za pružanje besplatne pravne pomoći, svakog ponedeljka od strane advokatice Mreže CHRIS, Vesne Blanić. Sastanku na kome je i potpisan sporazum o saradnji i pružanju besplatne pravne pomoći prisustvovao je i Duško Perišić ispred organizacije “Dobro drvo”.\nU prostorijama Društva za kulturu Vlaha/Rumuna severoistočne Srbije “Ariadnae Filum”” održana je konferencija za novinare gde su predstavnici Mreže CHRIS, kancelarije u Negotinu, Dušan Prvulović i pravnica Sanijela Dinić, predstavili program besplatne pravne pomoći u Boru za sve pripadnike vlaške/rumunske i romske zajednice čija su prava kršena ili su na neki način diskriminisani. Sporazum o besplatnoj pravnoj pomoći sa Mrežom CRHIS potpisali su Zaviša Žurž, Društvo za kulturu Vlaha/Rumuna severoistočne Srbije “Ariadnae Filum” i Ramis Mamutovski, Društvo Roma “Napred” Bor. Predstavnici manjinskih organizacija govorili su o neophodnosti ove vrste pomoći njihovim članovima i sunarodnicima. Na konferenciji za novinare govorila je i Mira Žikić iz Opštinskie uprave Opštine Bor zadužena za pitanje manjina. Pravnica Sanijela Dinić, svakog utorka dežuraće u ovom savetovalištu za besplatnu pravnu pomoć.\nPredstavnici Mreže CHRIS, kancelarije u Negotinu koji su činili koordinator Dušan Prvulović i pravnica Svetlana Stanković upoznali su sekretarku Društva gluvih i nagluvih Negotin, Snežanu Čejkić sa programom pružanja besplatne pravne pomoći Mreže CHRIS. Ovom prilikom, potpisan je sporazum o saradnji i pružanju besplatne pravne pomoći i dogovoreno dežurstvo svake srede u prostorijama Društva gluvih i nagluvih Negotin, od strane pravnice Svetlane Stanković.


Kongresni hotel “Galleria” obeležava 10 godina poslovanja - Novosti - Turistički svet\nKongresni hotel “Galleria” obeležava 10 godina poslovanja\nInternacionalni hotelsko-kongresni i poslovni centar “Galleria” u Subotici obeležiće desetogodišnjicu rada i postojanja nizom aktivnosti i događaja.\nCentralna proslava jubileja održaće se 8. septembra u Balskoj dvorani za sve kupce i VIP goste, a iz menadžmenta hotela kažu da će biti oko 150 zvanica.\n- Proslavu će obeležiti tradicionalni duh, te će goste dočekivati hostese u srpskim, mađarskim, bunjevačko-hrvatskim i nemačkim nošnjama, dok će se za svečanu večeru služiti tradicionalni specijaliteti. Za muziku i dobro raspoloženje biće zadužen Zvonko Bogdan sa tamburaškim ansamblom Ravnica, dok će, tokom svečane večere, gosti imati priliku da uživaju u glumačkoj izvedbi operske pevačice Alenke – najavljuju iz menadžmenta hotela “Galleria”.\nHotel će i 10. septembra organizovati „Family day“ za svoje zaposlene i njihove porodice, tako što će se jubilej proslaviti brojnim aktivnostima i takmičenjem u prirodi, uz predaju nagrada najzaslužnijim.\nNa dan otvaranja hotela, 31. avgusta, svim gostima koji su noćili u hotelu priređeno je iznenađenje, a pet dana kasnije organizovan je i koktel za dobavljače.\nOvaj poslovni kompleks deo je nemačke kompanije “Phiwa” d.o.o. koja je osnovana u avgustu 2002. godine u Subotici. Osnovna delatnost kompanije je investiranje i izgradnja, a bavi se još i nekretninama, trgovinom, logistikom i ugostiteljskim delatnostima, te se u sklopu firme nalaze logistički centri u Subotici, Senti i Zrenjaninu.\nNajveća investicija ove firme u Srbiji upravo je Kongresni hotel “Galerija” sa četiri zvezdice, koji se nalazi u samom srcu Subotice. Ovaj hotelsko-kongresni i poslovni centar prostire se na površini od oko 30.000 m2, sa pet spratova i dve podzemne etaže, u kojima su garaže sa mestima za parkiranje.\nHotel je otvoren u junu 2007, a sa radom je počeo 31. avgusta iste godine. Od tada je bio nagrađivan nebrojeno puta, a najznačajnija priznanja su potvrda na hotelskom pretraživaču “Trivago” za najbolje ocenjeni hotel u Srbiji 2014. godine, u kategoriji do četiri zvezdice, od strane gostiju na booking sajtovima, kao i preporuka prestižnog Njujork Tajmsa, prema kojem su hotel i njegov wellness centar uvršteni u top 50 destinacija na svetu koje treba obići. Osim toga, gotovo svake godine hotel je dobitnik nagrade od lokalne samouprave, kako za najbolju popunjenost, tako i za broj noćenja.\n“Galleria” poseduje ukupno 90 smeštajnih jedinica, od čega 78 prostranih dvokrevetnih soba i 10 apartmana, od kojih su tri delux apartmana: Predsednički, Kraljevski i Mladenački. Poštujući najzahtevnije standarde hotelske industrije, hotel sadrži još dve dvokrevetne sobe za osobe sa posebnim potrebama. U sklopu hotela su i dva restorana, “Panorama” i “Paviljon”, koja su, osim po vrhunskoj kuhinji i vinima, poznata po prelepom pogledu na panoramu grada.\nKako otkrivaju u hotelu “Galleria”, ovaj objekat je jedini kongresni hotel u regionu, te je Subotica 2012. godine proglašena za šestu kongresnu destinaciju u Srbiji, pri čemu je hotel dobio vodeću ulogu u održavanju poslovnih skupova. Tome doprinosi šest kongresnih sala, nazvanih po evropskim gradovima, od čega su četiri najmanje dvorane: “Berlin”, “Budimpešta”, “London” i “Moskva”, idealne za sastanke na kojima učestvuje do 40 osoba. Kongresna sala koja nosi naziv grada u kojem je hotel smešten, površine je 130 m2 i kapaciteta za 90 osoba, dok se najveća sala “Rim” prostire na površini od 540 m2, te je odlična za velike kongrese, jer može da ugosti i do 400 osoba.\nBrojne domaće, ali i strane kompanije, u ovom poslovnom centru održale su forume, konferencije i kongrese. Među njima su Ministarstvo finansija Republike Srbije, Farmaceutska komora Republike Srbije, Savez farmaceutskih udruženja Srbije, Institut za nuklearne nauke Vinča, NIS, Imlek, Continental, Simens, Swarovski, Galenika, ABS Holding, ProCredit banka, Erste banka, Nestle, Coca Cola, Victoria group, Audi, Bosch, Calsberg group, British American Tobacco i mnogi drugi.\nTakođe, ovde se organizuju i brojne sajamske manifestacije, poput sajmova venčanja, zdravlja i alternativne medicine, poljoprivrede, socijalne zaštite...\nOsim MICE turizma, na izuzetno visokom nivou razvijen je i dentalni turizam, a sve zahvaljujući stomatološkom centru “Nordent” iz Subotice, koji u prostorijama hotela ima polikliniku sa najsavremenijom tehničkom i tehnološkom opremom i medicinskim osobljem koje odlično poznaje strane jezike.\nPored poslovnih, hotel “Galleria” neguje i kulturno-zabavne manifestacije, te su tako u njenoj Balskoj sali za svečanosti, koja se prostire na impresivnih 570 m2, ili prelepom Atriumu nastupali brojni estradni umetnici poput Sergeja Ćetkovića, Hari Mata Harija, Marije Šerifović, Vlade Georgijeva, Goce Tržan i Romane. Takođe, hotel svake godine obeležava Dan zaljubljenih, Dan žena i doček Nove godine, te je uvek omiljena destinacija za ovakav tip proslava.\nPovodom sportskih dešavanja u Subotici, "Galleria" je nekoliko puta bila domaćin i sportskim ekipama, koje su održavale formu u teretani i fitness centru hotela, a potom se veoma rado opuštale u wellness-u, koji je odnedavno i renoviran.


Pokušaj pravdanja pred domaćom javnošću\nZvaničnici Kosova smatraju kako je inicijativa Srbije da se na Generalnoj skupštini UN-a usvoji rezolucija da Međunarodni sud pravde oceni zakonitost proglašavanja nezavisnosti Kosova još jedan pokušaj Srbije da uspori proces priznanja nezavisnosti Kosova, koji je prema njima nepovratan. To takođe prema njima predstavlja i posednji pokušaj pravdanja pred domaćom javnošću da čine sve da onemoguće nezavisnost Kosova.\nPremijer Kosova Hashim Thaqi kaže kako su ovo poslednji potezi da se Srbija pred domaćom javnošću opravda za nezavisnost Kosova.\n„Srbija čini poslednje napore da bi se opravdala pred svojom javnošću. Srbija zna da je Kosovo nezavisna i suverena država koju su priznale 46 demokratske države sveta, najznačajnije sile svetske politike.“\nThaqi je rekao da će proces nezavisnosti Kosova imati samo priznanja, unapređenje i integraciju, a nikako povratak, što je pretenzija Srbije.\n„Srbija treba da misli kako da olakša našu međususedsku i međudržavnu komunikaciju kako bismo jedni drugima olakšali posao na integraciji u EU i NATO, da ne postavljamo prepreke jedni drugima.“\nThaqi je izrazio uverenje da će se ovaj proces ostvariti onako kako je predviđeno u agendi EU, Vašingtona i svih međunarodnih prijatelja i partnera i da će Kosovo u narednom periodu priznati još mnoge države.\nI predsednik Skupštine Kosova Jakup Krasnići smatra da je ovo još jedna inicijativa Srbije da uspori proces priznanja Kosova kao nezavisne i suverene države.\n„Ovo je još jedan pokušaj režima u Beogradu da ometa priznanje nezavisne i suverene države Kosovo od strane zemalja članica organizacije Ujedinjenih nacija.“\nKrasnići kaže da predstavnici Kosova imaju poverenja da, i u slučaju da se ovo pitanje nađe pred Međunarodnim sudom pravde, neće biti doneta odluka protiv politčke volje naroda Kosova.\n„Mi verujemo da Međunarodni sud neće doneti odluku protivno volji naroda Kosova, pošto je celokupna politička aktivnost koja je vođena na Kosovu, od proglašavanja nezavisnosti i posle toga, vođena u saglasnosti sa međunarodnim pravom.“\nKrasnići kaže da ukoliko je neko desetinama godina radio i delovao protiv međunarodnog prava to je režim u Beogradu i istakao da veruje da bi i MSP dao zasluženi odgovor onima koji su mnogo puta do sada gazili međunarodno pravo.


Hrvatska poslanica pisala Uefi zbog Partizana\nBeta\t 13. avgusta 2015. 13:00\nPoslanica Hrvatske u Evropskom parlamentu Ruža Tomašić uputila je danas pismo predsedniku Evropske fudbalske unije Mišelu Platiniju u kojem je izrazila nezadovoljstvo što je Uefa Partizanu odobrila minut tišine zbog obeležavanja dve decenije od progona Srba iz Hrvatske u vojnoj akciji “Oluja”.\n“Iako Vam je, verujem, minut tišine na utakmici Partizan – Steaua predstavljen kao humani čin odavanja pijeteta ljudskoj patnji, reč je eklatantnom primeru korišćenja sporta u političke i propagandne svrhe”, navela je ona.\n“Naime, svi međunarodni sudovi koji su presuđivali o vojnoj operaciji ‘Oluja’ utvrdili su da nije bilo organizovanog proterivanja srpskih civila u sklopu ili nakon operacije, već da se radilo o organizovanoj evakuaciji koju je zamislilo i sprovelo vođstvo tzv. Republike Srpske Krajine”, istakla je Tomašić.\nTomašić je od Platinija zatražila da sprovede “unutrašnju istragu” zbog tog slučaja.\n“Ako odlučite da za tim nema potrebe i time podržite politizaciju i dvostruke kriterijume u evropskom fudbalu, biću prisiljena da pokrenem ovo pitanje u Evropskom parlamentu”, piše u pismu Tomašić upućenom predsedniku Uefa.


"Morava“ u Lađevcima od danas civilno-vojni aerodrom - Snews\nBy SNews 27. Februara 2019. 374\nPotpisivanjem zapisnika između komandanta 98. vazduhoplovne brigade RV i PVO Voske Srbije pukovnika Dejana Vasiljevića i direktora preduzeća „Aerodromi Srbije“ Zorana Pavlovića o pregledu i stanju nepokretnosti Aerodroma „Morava“ ta nova vazdušna luka je od danas postala civilno-vojni aerodrom. Očekuje se da prvi Boing 737 sleti i poletji 28. juna ove goidne. U cilju razvoja privrede i protoko roba planira se i kargo centrar.\nSrbijanski ministar odbrane Aleksandar Vulin i potpredsjeednica Vlade Srbije i ministarkom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zoranom Mihajlović obišli su danas kompleks aerodromske zgrade Aerodroma „Morava“ u Kraljevu i orkrili tablu.\nVulin je, kako se prenosi na sajtu Ministarstva odbrane Srbije, izrazio veliko zadovoljstvo što danas može da kaže ono što su građani Kraljeva i čitavog ovog regiona i okruga dugo očekivali i sanjali. Govoreći o značaju za Vojsku Srbije, ministar Vulin je istakao da se ni jedna funkcija ni sposobnost neće umanjiti.\n“Ovo će biti civilno-vojni aerodrom, što znači da će 98. vazduhoplovna brigada nastaviti da brine o bezbednosti našeg neba i biti tu da pomogne i sačuva kad god je to potrebno. Svi možemo da budemo sigurni da smo mirni i bezbedni, jer će se Vojska Srbije, zahvaljujući velikom ulaganju resornog ministarstva, čemu posebno želim da zahvalim, omogućiti da imamo lakše uslove, da bolje radimo, i da možemo da letimo baš u svim vremenskim uslovima”, istakao je ministar Vulia rekavši i da polahko izgubila vjera da će se od te davne 2010. godine, ovo zaista i desiti,\nPrema njegovim rečima, stabilnost i sigurnost zemlje je sačuvana i unapređena, a civilima omogućeno da rade, da se razvijaju i stvaraju.\nMinistrica Mihajlović, je precizirala da je “od petka aerodrom u Kraljevu mješoviti civilno-vojni aerodrom”.\n“Na današnji dan potpisali smo zapisnike o primopredaji i krećemo da civilni deo aerodroma učinimo tako operativnim da 28. juna možemo da\nimamo na ovoj pisti avione Boing 737, koji će i da polete i slete odavde”, naglasila je ministarka Mihajlović dodajući da je u planu i kargo centar.\nMinistri Vulin i Mihajlović, zajedno otkrili tablu aerodroma.\nPrema planu, do 28. juna ove godine trebalo bi da budu gotovi svi radovi na mješovitom civilno-vojnom aerodromu koji podrazumjevaju produživanje piste, njeno osvetljenje kao i određeni radovi na opremanju putničkog terminala čija je ukupna vrijednost oko osam ipo miliona evra.\nPotpisivanju i obilasku aerodroma „Morava“ prisustvovali su i načelnik raškog okruga Nebojša Simović, gradonačelnik Kraljeva Predrag Terzić i komandant RV i PVO general-major Duško Žarković.\nMinistar Aleksandar Vulin i direktor privrednog društva Aerodromi Srbije Pavlović potpisali su 22. februara u Kraljevu ugovor o korišćenju dela aerodroma „Morava“ za civilni vazdušni saobraćaj, čime se i Kraljevo upisalo u mapu gradova Srbije koji imaju civilnu vazdušnu liniju sa svijetom.\n-Avioni trebalo da polete prije sedam godina\nPodsjećamo da su tadašnji ministar odbrane Dragan Šutanovac i ambasador Republike Turske u Beogradu Ali Riza Čolak 28. aprila 2012. godine potpisali Sporazum za finansiranje Projekta konverzije dijela aerodroma „Morava“ u Lađevcima. Vrijednost donacije je bio deset miliona eura.\nTada će rečeno da, zahvaljujući Republici Turskoj sistem odbrane Srbije dobija moderan aerodrom, ali i da će oko dva miliona građana, koji žive u regiji aerodroma, imati priliku da putuju u svijet i da dočekuju goste na savremen način.\nKonverzija aerodroma sa zgradom kontrole leta koštala je 25 miliona evra. Pored Turske, u njegovoj obnovi finansijski su učestvovali i Ministarstvo odbrane Republike Srbije, Ministarstvo spoljnih poslova, Agencija za kontrolu leta Srbije i Aerodrom Beograd.\nTada ministar odbrane Dragan Šutanovac je poručio da je Aerodrom „Morava“ vlasništvo Ministarstva odbrane i Republike Srbije i da se nada da ćete već tog leta, prije skoro sedam godina, imati priliku da putujete sa tog aerodroma, .\nAmbasador Republike Turske izjavio je da je taj projekat simbol prijateljstva Srbije i Turske i da će stanovništvu južnog dijela naše države biti znatno olakšano putovanje u zemlje sveta.\nMinistar odbrane u Vladi Republike Srbije Zoran Đorđević i novi ambasador Republike Turske u Srbiji Tanžu Bilgič potvrdili su u maju 2017. godine spremnost za unapređenje ekonomskih i partnerskih odnosa dviju zemalja,\nĐorđević je tada izrazio zahvalnost ambasadoru Bilgicu za odluku Turske da nastavi da učestvuje u realizaciji projekta izgradnje i opremanja Aerodroma “Morava”, navedeno je tada se u saopštenju Ministarstva odbrane Republike Srbije.\nNekadašnji vojni aerodrom u blizini Kraljeva, koji se sada zove “Morava”, treba je da postane treći civilni aerodrom u Srbiji, poslije beogradskog i niškog, sa međunarodnim karakteristikama.\nTagovi: aerodrom aerodrom "Morava" Kraljevo


Zova Je Čudesna, Osvežavajuća I Lekovita A Od Nje Možete I šampanjac Da Napravite (VIDEO)\nAutor KucniLekar\t OdNov 30, 2021\n„Zova je prilično bezbedna za upotrebu i mogu da je koriste i mala deca. Kada su deca u pitanju (ne odojčad), doziranje je veoma važno: jedna kafena kašičica suvog cveta zove prelije se ključalom vodom i ostavi da odstoji 15-20 minuta. Zatim se procedi i čaj se pije topao“, kaže Antonijević.\nSok od zove je, takođe, veoma popularan u narodu, a Antonijević je dao i recept za „šampanjac“ od zove, jer se na njenim cvetićima nalaze prirodni kvasci, koji posle izvesnog vremena izazivaju fermentaciju zaslađene vode od koje se to piće pravi.\n„Šampanjac“ od zove ima i probiotske kulture u sebi, tako da je koristan za crevnu floru.\nZova je veoma popularna u nemačkoj travarskoj tradiciji, kao jedan od najboljih lekova protiv prehlada i gripa, a njeno antivirusno delovanje potvrdili su i nemački naučnici.\nLekovito čudo prirode\nBiljka koja leči mnoge bolesti


Rusija traži da Slovačka vrati Sputnjik V, slovački institut navodi da se vakcina razlikuje od one koju procenjuje EMA | Insajder\nRusija traži da Slovačka vrati Sputnjik V, slovački institut navodi da se vakcina razlikuje od one koju procenjuje EMA\nRusija je danas zatražila od Slovačke da joj vrati doze vakcine protiv korona virusa "Sputnjik V" zbog višestrukog kršenja ugovora.\nNa zvaničnom Tviter nalogu vakcine "Sputnjik V" navodi se da je slovačka agencija za lekove, "kršeći postojeći ugovor i u činu sabotaže" testirala taj proizvod u laboratoriji koja nije deo zvanične mreže laboratorija EU za kontrolu lekova.\nNavedeno je i da je slovački Državni institut za kontrolu lekova "pokrenuo kampanju dezinformacija" protiv vakcine "Sputnjik V" i da "planira dodatne provokacije".\nDodala je da ne zna detalje slovačko-ruskog ugovora jer je klasifikovan kao poverljiv.\nNekoliko sati pre nego što je Rusija zatražila od Slovačke da vrati vakcine, slovački Institut je naveo da od proizvodjača ruske vakcine nije dobio dovoljno informacija da bi mogao da proceni koristi i rizike od njene upotrebe.\nInstitut je naveo da je od Rusije dobio oko 80 odsto traženih podataka i dodao da se vakcina isporučena Slovačkoj razlikuje od "Sputnjik V" vakcine, o kojoj su podaci objavljeni u stručnom časopisu Lenset i čija je efikasnost procenjena na 91 odsto.\nRuska vakcina "Sputnjik V" još nije odobrena za upotrebu u EU, ali je Evropska agencija za lekove (EMA) počela njeno procenjivanje u martu.\nRusija je te tvrdnje odbacila kao "lažne vesti".\n"Sve doze vakcine 'Sputnjik V' istog su kvaliteta i prolaze kroz rigoroznu kontrolu na Institutu Gamaleja. Kvalitet vakcine 'Sputnjik V' potvrdile su regulatorne agencije 59 zemalja", navodi se.\nVlada Slovačke je nedavno pala nakon što je doskorašnji premijer Igor Matovič sklopio sa Rusijom tajni sporazum o kupovini dva miliona doza vakcine "Sputnjik V", uprkos protivljenju koalicionih partnera njegove stranke.\nMatovič, zamenik premijera i ministar finansija u novoj vladi, dočekao je avion sa prvih 200.000 doza ruske vakcine 1. marta.


Naslovna/Grad/Beograd/Prvi Dekatlon u Srbiji sutra otvara svoja vrata\nDekatlon, jedan od najvećih svetskih lanaca sportske opreme, sutra, 12. decembra tačno u podne otvara svoju prvu prodavnicu u Srbiji. Beograđani i svi ostali posetioci napokon dobijaju mesto za kupovinu vrhunske sportske opreme za više od 100 sportova i to na preko tri hiljade kvadratnih metara\nVelikoj svečanosti otvaranja prisustvovali su i ambasador Republike Francuske u Srbiji, njegova ekselencija Žan–Luj Falkoni, pomoćnik gradonačelnika Beograda, Andreja Mladenović, mnogobrojni zaposleni iz cele regije, prijatelji i partneri ovog poznatog brenda. Na svečanosti je najavljeno i zvanično otvaranje za javnost, koje će uslediti sutra, 12. decembra u 12 časova.\n„Srećan sam što ispred Dekatlona mogu da pozdravim sve okupljene i zahvalim svima što su svojim prisustvom uveličali ovaj izuzetno važan dan za našu kompaniju. Put do otvaranja naše prve prodavnice u ovoj zemlji bio je izazovan, ali sada s ponosom mogu da kažem da sutra i zvanično otvaramo vrata Dekatlona u Beogradu! Pozivam porodice sa decom, rekreativce i profesionalce da posete prodavnicu jer će među opremom za preko 100 sportova sasvim sigurno pronaći nešto i za sebe i to po povoljnim cenama. Želimo da bavljenje sportom baš svima bude dostupno i da predstavlja pravi užitak“, rekao je Kapler.\nPredhodno Idealan izbor za korporativne proslave: CONSTANTINE THE GREAT\nSledeće Xiaomi otvara prvu prodavnicu u Novom Sadu!


Fabregas viđen u Londonu, povratak u Arsenal blizu?! - Sportske.net\nFabregas viđen u Londonu, povratak u Arsenal blizu?!\nPosle završetka neuspešne sezone, u Barseloni je najavljena potpuna rekonstrukcija tima, a jedan od igrača za koje se očekuje da napuste tim je i Sesk Fabregas. Španski reprezentativac se povezivao sa Mančester Junajtedom i Arsenalom, ali kako stoje stvari, njegov povratak u London je verovatniji.\nVan Gal je prekjuče izjavio da Fabregas nije meta, a odmah posle toga su počele spekulacije da je Arsenal apsolutni favorit da ga vrati u svoj tim.\nDa li je potvrda dobijena danas, kada je Fabregas viđen u jednom restoranu u Londonu?\nFabregas je bio prethodnih dana u Londonu sa svojom devojkom, a uslikan je od fotoreportera u jednom restoranu koji služi čileansku hranu.\nOvakav neformalan ručak ne mora ništa da znači, ali ipak, u poslednjim danima odmora pred zahuktavanje priprema za Svetsko prvenstvo, malo je čudno da je Fabregas odabrao baš London za svoju destinaciju.\nVećina putnika na Svetsko prvenstvo u ovom trenutku se odmaraju uglavnom sa svojim lepšim polovinama na plažama širom sveta, daleko od očiju javnosti.\nAko je pored ovog neformalnog Fabregas održao i neke poslovne sastanke u Londonu, moguće je da će njegov transfer u Arsenal biti završen pre početka Svetskog prvenstva.


Petković sa Bocan-Harčenkom o bezbednosnoj situaciji na KiM i dijalogu Beograda i Prištine - Radio Kosovska Mitrovica\nPetković sa Bocan-Harčenkom o bezbednosnoj situaciji na KiM i dijalogu Beograda i Prištine\n13. April 2022, 13:51\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković sastao se danas sa ambasadorom Ruske Federacije u Republici Srbiji Aleksandrom Bocan – Harčenkom, sa kojim je razgovarao o političko-bezbednosnoj situaciji na Kosovu i Metohiji i toku dijaloga Beograda i Prištine, saopštila je Kancelarija za Kosovo i Metohiju.\nPetković je ukazao na činjenicu da se svakodnevno sprovodi kampanja pritisaka i represije nad srpskim narodom i na otvorena nastojanja Prištine da ugrozi i ukine sva politička i građanska prava Srba na Kosovu i Metohiji.\nS tim u vezi, Petković je istakao da su nedavanom odlukom Prištine da zabrani sprovođenje izbora Republike Srbije na terioriji pokrajine, koja je bila protivna jasnom i nedvosmislenom stavu zemalja Kvinte, dodatno ugrožena osnovna politička i demokratska prava Srba na Kosovu i Metohiji.\nŠto se tiče dijaloga, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju je skrenuo pažnju da odbijanjem da ispuni do sada postignute sporazume, Priština otežava nastavak dijaloga i dovodi u pitanje napredak u procesu normalizacije odnosa. Pri tome je posebno naglasio da se 19. aprila navršava punih devet godina kako Priština odbija da u delo sprovede dogovor o formiranju Zajednice srpskih opština, bez koga ne može doći do suštinskog pomaka u dijalogu.\nPetković je ukazao i na kršenje dogovora u oblastima energetike i pravosuđa, na nesaradnju po pitanju nestalih i na nepoštovanje odredbi u oblasti slobode kretanja i posete zvaničnika pokrajini… On je još jednom podsetio da je Beograd ispunio sve do sada preuzete obaveze iz Briselskog sporazuma i da će nastaviti da insistira na sprovođenju svih postignutih dogovora u dijalogu, posebno na uspostavljanju Zajednice srpskih opština.\nZahvalivši se ruskom ambasadoru na doslednoj podršci njegove zemlje teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petar Petković zaključio je na kraju razgovora da Beograd ostaje opredeljen za mirno rešavanje nesuglasica sa Prištinom i stvaranje uslova za bezbedan i prosperitetan život ljudi u našoj južnoj pokrajini, istakavši da se trajno i održivo rešenje može tražiti isključivo u okviru Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN.


Mijatović pozvao Vladu RS da ubrza rad na preporukama Evropske komisije – Fokus.ba\nMijatović pozvao Vladu RS da ubrza rad na preporukama Evropske komisije\n- Moramo odvesti Bosnu i Hercegovinu u EU, a ako ova vlast to nije sposobna učiniti neka da ostavku i prepusti pozicije ljudima kojima je interes naroda iznad ličnog i stranačkog interesa - naglašava Mijatović\nPotpredsjednik Socijaldemokratske partije (SDP) BiH Vojin Mijatović pozvao je Vladu Republike Srpske da ubrza rad na 14 preporuka koje je Evropska komisija sačinila u dokumentu “Mišljenje o aplikaciji BiH za članstvo BiH u EU” za reforme koje država mora napraviti kako bi postala kandidat za članstvo.\n– Stanovnici ovog entiteta, svih vjera i nacija, priželjkuju i zaslužuju ulazak BiH u Evropsku uniju, i niko nema pravo svojim neradom kočiti evropski put BiH. Pozivam premijera Radovana Viškovića da održi posebnu sjednicu Vlade o Mišljenju Evropske komisije. Želimo jasan plan i viziju kako, kada i na koji način će se realizovati preporuke koje se odnose na nadležnosti Republike Srpske – poručuje Mijatović.\nUpozorio je, također, da se u jednoj od preporuka direktno poziva Republika Srpska na ukidanje smrtne kazne, te da je nedopustivo da je RS jedna od rijetkih dijelova Evrope u kojima smrtna kazna još uvijek postoji. Također je napomenuo da se u Mišljenju Evropske komisije svi nivoi vlasti u BiH pozivaju na saradnju u realizaciji 14 preporuka.\nPozvao je i predsjednika Skupštine Nedeljka Čubrilovića da bez odlaganja stavi taj materijal na dnevni red, kako bi se najviše entitetsko zakonodavno tijelo očitovalo o Mišljenju Evropske komisije i naložilo ubrzanu realizaciju preporuka koje su u nadležnosti RS-a i saradnju sa drugim nivoima vlasti tamo gdje je potrebno kako bi se realizovale preporuke Evropske komisije.\n– Moramo odvesti Bosnu i Hercegovinu u EU, a ako ova vlast to nije sposobna učiniti neka da ostavku i prepusti pozicije ljudima kojima je interes naroda iznad ličnog i stranačkog interesa – naglašava Mijatović, saopćeno je iz SDP-a.\nSDP: Pozivamo Nedžada Ajnadžića da ukloni kamenje sa ukradenim citatima\nSDPBiH: Cikotić se mora izviniti građanima za svoje nebulozne izjave\nPredrag Pašić Paja pristupio SDP-u


Besplatan prostor i računovođstvene usluge za sedam preduzeća u osnivanju, rok za prijave do 20. novembra\nBiro za ekonomsku saradnju i podršku biznis zajednice Glavnog grada obezbijedio je besplatan kancelarijski prostor kao i besplatne računovodstvene usluge u prvoj godini poslovanja za sedam preduzeća koja su u procesu osnivanja ili preduzeća mlađa od 12 mjeseci.\nZainteresovana preduzeća koja ispunjavaju uslove, mogu da apliciraju na oglas koji je raspisao Biro za ekonomsku saradnju i podršku biznis zajednice Glavnog grada, do 20. novembra 2017. Godine. Takmičenje biznis planova biće održano 24. novembra u zgradi Gradskog parlamenta.\nCilj Biznis centra je unaprijeđenje poslovnog ambijenta u Glavnom gradu čime bi dodatno stimulisao što veći broj preduzetnika, da otpočnu ili unaprijede postojeći biznis. U okviru Biznis centra korisnici će moći da koriste sve benefite i povoljnosti u radu, čime će značajno umanjiti svoje troškove i biti u prilici da razmjenjuju najnovije informacije neophodne za savremeno konkurentno poslovanje.\nGlavni grad je, kao dio podrške biznisu, osnovao prvi besplatni biznis inkubator – binis centar, u kome trenutno boravi 10 preduzeća. Putem javnog poziva i transparentnog takmičenja biznis planova, korisnicima centra je omogućeno da u periodu od dvije godine besplatno koriste prostor (internet, voda, struja uključene) a da u periodu od prvih 12 mjeseci imaju i besplatne računovodstvene usluge. Cilj je bio da se u prvoj godini potpuno oslobode ovih troškova, da se u drugoj godini počnu navikavati na redovne mjesečne obaveze i da nakon dvije godine osnaženi napuste prostor centra.\nInformacije i prijave: Biro za ekonomsku saradnju i podršku biznis zajednici: +382 20 226 444, ekonomskasaradnja@podgorica.me


Petar Lubarda – Moderna Galerija\n(Ljubotinj, 27. juli 1907. – Beograd, 13. februar 1974.)\nPovratkom iz zarobljeništva 1945. Petar Lubarda boravi u Beogradu, a 1947. prelazi u Crnu Goru, što će zbog umetnikovog direktnog doživljaja jedinstvenog crnogorskog predela biti od presudnog značaja za preobražaj njegovog slikarstva od međuratnog ka posleratnom poimanju slikarskog jezika, sa dalekosežnim posledicama po njegovu ukupnu umetničku poziciju. Lubardina samostalna izložba u galeriji ULUS-a 1951. smatra se u istoriji srpske umetnosti druge polovine 20. veka „prelomnom“ i ujedno otvara ceo niz vrlo zapaženih nastupa na tadašnjoj međunarodnoj umetničkoj sceni, obeleženih nagradama na bijenalima u Sao Paolu 1953. i Tokiju 1955, te samostalnim izložbama u Parizu 1952. i 1954, Londonu 1955, učešću na Bijenalu u Veneciji 1960, u Rimu 1962, Nju Delhiju 1963. Lubardini međunarodni uspesi zasnivaju se na izrazitoj samosvojnosti likovnog jezika, zato – prema Petru Ćukoviću – „što je njegov modernizam posve originalan, modernizam sui generis, duboko povezan sa idejom genius loci, sa duhom mjesta, sa domaćom tradicijom“.\n„Prelom“ koji se – prema Miodragu B. Protiću – smatra bitnom osobinom i posledicom Lubardine izložbe 1951. u srpskoj posleratnoj umetnosti nipošto ne podrazumeva odbacivanje figuracije i usvajanje apstrakcije. Štaviše, njegove ključne slike sa početka pedesetih – poput Guslara (1952), Kosovskog boja (1953) i Konja (1953) i drugih – izrazito su tematske i poseduju evidentnu predstavu moćnog simboličkog sadržaja. Čak su i pojedini podržavaoci Lubardinog „preloma“ otvoreno nastojali da ga – shodno tadašnjem društveno-političkom kontekstu – zaštite od svakog eventualnog pripadništva apstrakciji: „Nazvati ovu romantičnu Lubardinu fazu apstraktnom ne bi bilo tačno. Ona je vrlo subjektivna, ali ne i nekomunikativna – što je bitna karakteristika apstraktne umetnosti”, pisao je Momčilo Stevanović u prikazu izložbe iz 1951, dok je Dimitrije Bašičević povodom umetnikovog nastupa na Bijenalu u Sao Paolu 1953. istakao da „problem Lubardinog slikarstva u ovom času nije problem apstraktnog slikarstva kod nas, već problem našeg jugoslovenskog slikarstva“. Niti sam Lubarda nije sebe smatrao apstraktnim slikarom, o čemu svedoči njegovo odbijanje učešća na autorskoj izložbi Lazara Trifunovića Apstraktno slikarstvo u Srbiji u Galeriji Kulturnog centra Beograd 1971. godine.\nSuštinu ambivalentne tipologije Lubardinog slikarstva zasnovane na jedinstvu sugestivne predstave i visokih čistih slikarskih kvaliteta izneo je M. B. Protić u sledećoj analizi: „Lubarda ekspresiju prenosi u boju, liniju i materiju, kao takve, što znači da su one autonomne u odnosu na predmet – koji prvo gotovo nestaje, a zatim se preobražen vraća – a funkcionalne u odnosu na unutarnju nužnost i ideju”.


NI LUD, NI ZBUNJEN, NI NORMALAN: 'Muslimane u Srebrenici nisu ubijali pripadnici Vojske RS-a, već neki koji su nosili oznake...' | Slobodna Bosna\nNI LUD, NI ZBUNJEN, NI NORMALAN: "Muslimane u Srebrenici nisu ubijali pripadnici Vojske RS-a, već neki koji su nosili oznake..."\nOsmorica bivših pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske optuženi su da su zajedno s nepoznatim pripadnicima Specijalne brigade Republike Srpske u halama Zemljoradničke zadruge i oko njih, u mjestu Kravica, u julu 1995. učestvovali u ubistvu više od 1.300 Bošnjaka.\nPredsjednik Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj rekao je danas da neće dobrovoljno ići u Hag na izricanje presude u žalbenom postupku, te da poziv - nije ni dobio.\nŠešelj je rekao i da Mehanizam za međunarodne krivične sudove, koji je naslijedio Haški tribunal, u u nalogu o zakazivanju sjednice navodi da će presuda biti pročitana i bez njegovog prisustva.\nU Kravici nije počinjen ratni zločin\nLider Srpske radikalne stranke /SRS/ Vojislav Šešelj izjavio je danas da je beogradski sud u slučaju "Kravica" počinio niz grešaka u postupku, da su od suda u BiH preuzeli podatke bez ikakve provjere, i da u mjestu Kravica kod Bratunca u julu 1995. godine nije počinjen ratni zločin.\nŠešelj je rekao novinarima da je došao ispred Specijalnog suda, u kome je za danas zakazan nastavak suđenja osmorici bivših pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske za ratni zločin nad civilima u Kravici, da bi izrazio solidarnost sa optuženima u tom predmetu.\nOn je naveo da u Kravici nije ubijeno 1.330 muslimana, što se optuženima stavlja na teret optužnicom srpskog Tužilaštva za ratne zločine.\nPrema njegovim riječima, iz grobnice sa te lokacije iskopano je 317 tijela osoba muslimanske nacionalnosti, ali nije utvrđeno da li su svi ubijeni u Kravici.\nOn je naveo, pozivajući se na izjave svjedoka muslimana, da je na lokaciji u Kravici bilo od 100 do 200, a najviše 300 muslimana, i to ratnih zarobljenika.\nLider SRS je naveo i da su oni sa Srbima, koji su ih čuvali, razgovarali opušteno i da su pričali o svemu jer su očekivali da će doći do razmjene.\nŠešelj je rekao da je iznenada jedan od muslimana oteo automatsku pušku stražaru i ubio jednog od Srba, a da je potom cijev puške uhvatio komandir straže tako da je rafal ispaljen u vazduh.\n"To je dovelo do velike nervoze, s jedne strane je bilo do 300 muslimana, a s druge 10 do 15 Srba", rekao je Šešelj.\nOn je rekao i da je tada došlo do sporadične pucnjave i da to što se dogodilo u Kravici "nema nikakve veze sa ratnim zločinom".\nLider SRS je najavio da će pratiti to suđenje i da će obavještavati javnost o, kako je rekao, svim nepravilnostima.\nŠešelj je rekao da u Srebrenici nije izvršen genocid, kao što to tvrdi muslimanska strana, dodavši da je bilo strijeljanja muslimana.\nOn je naveo da su oni koji su ubijali muslimane nosili "neke oznake" srpske vojske, ali da to nisu bili pripadnici Vojske Republike Srpske.\n"Ja osuđujem i gnušam se svakog ratnog zločina", rekao je Šešelj.\nOptuženi, koji se brane sa slobode, u prethodnom dijelu suđenja odbacili su navode optužnice.


Sportisti su zajedno sa vlasnicima klubova, menadžerima, predstavnicima liga su uz pomoć kompanije "Mosak Fonseka" prebacivali novac u of-šor kompanije u egzotičnim zemljama kako bi izbegli veliko plaćanje poreza.\nTokom pregleda nekih od 11 miliona izveštaja, pomenuti novinari su došli i do podataka kojima su oformili "slučaj Darka Kovačevića". U pitanju je period iz doba igranja u San Sebastijanu, konkretno u sezoni 2006/2007, kada je mesečno prijavljeno da je zarađivao 1.500 evra mesečno, ali da istraživanja pokazuju da je imao više od milion evra godišnje preko of-šor kompanije u Holandiji.\nŠpanskim vlastima je prijaveljna pomenuta niska zarada, javio je ExtraConfidential.com, koji je u decembru objavio deo istražnog izveštaja španskog tužioca. Međutim, podaci pravne firme Mosak Fonseka, koja zastupa brojne uspešne ličnosti, a kojima su i "iscureli podaci", pokazuju da je Real Sosijedada dobijao "oko 1,4 miliona dolara godišnje, i to preko kompanije IMFC Licensing" u Holandiji. Generalni menadžer Real Sosijedada, Injaki Otegi, nije želeo da priča javno o ovoj aferi, ali je portparol kluba preneo njegov stav "da je takva praksa plaćanja stranih fudbalera bila česta praksa u španskim klubovima".\nSVET TRESE NAJVEĆI SKANDAL U ISTORIJI Ovo su kraljevi, šefovi država, političari, bogataši i fudbaleri koji su PRALI PARE\nMeđunarodno istraživanje nekoliko medija razotkrilo je sumnjivo finansijsko poslovanje zapanjujućih razmera. Svet se tako našao pred jednim od najvećih skandala u istoriji. Najviši šefovi država, kraljevi, politički zvaničnici, poslovni ljudi, sportske zvezde i druge poznate ličnosti nalaze se na spisku ljudi koji su godinama sakrivali novac pomoću fiktivnih firmi, izveštavaju "Zidojče cajtung" i više od 100 drugih medija, pozivajući se na obilje procurelih dokumenata advokatske kancelarije u Panami.\nDarko Kovačević je karijeru počeo u Radničkom iz Kovina, potom je odličnim igrama u Proleteru iz Zrenjanina zaslužio poziv Crvene zvezde, za koju je na 47 prvenstvenih nastupa dao 37 golova. Igrao je potom za Šefild, Real Sosijedad (u dva navrata, i dao u njegovom dresu 92 gola na 278 utakmica), Juventus, Lacio i Olimpijakos. Za reprezentaciju SR Jugoslavije od 1994. do 2004. dao je deset golova na 59 nastupa.\nKo je od sportista još u ovom skandalu?\nU dokumentaciji agenta za osnivanje i vođenje ofšor firmi se, pored Kovačevića, pominju i Lionel Mesi, Mišel Platini, kao i dvadesetak bivših i sadašnjih zvezda Barselone, Mančester junajteda i Real Madrida, objavila je Mreža za istraživanje kriminala i korupcije - KRIK, koja je učestvovala je u projektu "Panama Papers" i analizirala podatke u vezi sa Srbijom.\nProtiv Mesija, zvezde Barselone i najboljeg fudbalera sveta, u Španiji je podignuta optužnica jer je sa ocem Horheom, koristeći ofšor firme u Belizeu i Urugvaju, utajio milione dolara poreza.\nProcurela dokumenta pokazuju da je Mesi sa ocem imao još jednu ofšor kompaniju u Panami. U fajlovima "Mosak Fonseka", panamska kompanija prvi put se pojavljuje 13. juna 2013, samo dan pošto je španski tužilac protiv Mesija i njegovog oca podigao optužnicu za utaju poreza.\nMesi i njegov otac će se 31. maja naći na sudu gde će odgovarati za utaju poreza. Opuženi su da su oštetili državu za gotovo 6,5 milona dolara, skrivajući primanja od autorskih prava na prodaju fotografija iza mreže ofšor firmi. Mesi je negirao da je pokušao da bilo koga obmane.\nPanamska firma koja je bar od 2013. u vlasništvu Mesija i njegovog oca ne pominje se u optužnicama španskih vlasti protiv njih iz 2014. i 2015. godine.\nDokumenta pokazuju da je Mesi potpisao najmanje jedan papir iz koga se vidi da je on vlasnik firme, a njegov otac Horhe preuzeo je vlasništvo u decembru 2015. Kompanija je i dalje aktivna, vidi se u panamskom privrednom registru, prenosi KRIK.\nJedna od najpoznatijih ličnosti čije se ime pojavljuje u dokumentima jeste Mišel Platini, bivši francuski fudbalski velikan i ključna figura u skandalu koji je potresao Fifu 2015.\nOn se oslanjao na agenciju "Mosak Fonseka" da mu pomogne u upravljanju ofšorovima osnovanim u Panami 2007, iste godine kada je imenovan za predsednika Uefe.\nMišel Platini, Sep Blater i Franc Bekenbauer\nPlatinijev advokat je rekao da njegov klijent švajcarski državljanin i dodao da su vlasti te zemlje upoznate sa svim njegovim računima, investicijama i imovinom.\nU dokumentima se pojavljuje i ime nekadašnjeg generalnog sekretara Fife Žeroma Valkea. On je vlasnik firme osnovane jula 2013. na Britanskim devičanskim ostvima.\n"Objavite šta hoćete. Firma više ne postoji i nikada nije imala sopstvena sredstva, nikada nije imala račun u banci, niti ikakvih komercijalnih aktivnosti", odgovorio je Valke mejlom na pitanja novinara.\nU datoteci su i ofšor firme dvadesetak sadašnjih ili bivših vlasnika velikih fudbalskih klubova, uključujući Inter i Boku juniors. Igrači čija se imena pojavljuju u dokumentaciji dolaze iz Brazila, Ujedinjenog Kraljevstva, Turske, Srbije, Holandije, Švedske...


04-11-2019 07:25 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta\nAmeričke trupe koje su se kretale prema iračkoj granici napadnute su sa dela teritorije koje drži militantna grupa koju podržava Turska, tvrdi rusko ministarstvo odbrane.\nAmerički vojnici su se kretali autoputem M4, koji se nalazi paralelno sa turskom granicom, i koji je na delu koji je Turska zauzela tokom svoje ofanzive "Izvor mira" na Kurde, izvestilo je danas rusko ministarstvo odbrane.\nVatra je otvorena sa teritorije koju kontrolišu proturski borci sirijske nacionalne armije, glasi rusko obaveštenje. Navodi se da niko nije povređen tokom napada.\nRazmena vatre se dogodila dok su Amerikanci napuštali Severnu Siriju, gde su se američke jedinice borile zajedno sa Kurdima protiv boraca Islamske države.\nOdluka američkog predsednika Donald Tramp da povuče američke trupe naišla je na žestoke kritike tvrdeći da je svojim postupcima dao zeleno svetlo Turcima da napadnu Kurde, koje Turci tretiraju kao teroriste.\nOd najave povlačenja, nisu se sve američke jedinice povukle prema Iraku, što pokazuje i današnji napad.\nNeke od jedinica su uposlene kako bi čuvale naftna polja širom Sirije, vodeći računa da ostanu u "američkim rukama".\nKako navodi ruska vojska, vojna policija Rusije nastavlja da patrolira rusko-sirijskom granicom po trasama Kamišli, Dejruna-Aga, provincija El Hasaka i Kobani, Šiuh-Faukani, provincija Alep.\nPoslednjih 24 sata ruski vojnicm su zabeležili 31 slučaj kršenja režima prekida vatre, militanti su gađali naseljena mesta u provincijama Alep, Latakija, Idlib i Hama.\nVULIN: „Kosovo“ je bruka


Protest u Kini zbog cenzure medija\nDemonstracije u prilog slobode medija ispred redakcije lista Južni nedeljnik, u Guangdžou, na jugu Kine\nDemonstranti u Guangžou traže ostavku lokalnog šefa za propagandu zbog cenzurisanja uvodnika u kome su tražena veća ustavna prava\nPristalice slobode govora sukobili su se sa pristalicama Komunističke partije na jugu Kine, pošto se lokalni spor u vezi sa cenzurom medija pretočio u masovno regovanje na internetu.\nStotine demonstranata okupilo se već drugi dan ispred redakcije progresivnog lista Južni nedeljnik, u Guangžou, u kojoj je nekoliko novinara stupilo u štrajk protestujući zbog mešanja vlasti u uređivačku politiku.\nDo manjih koškanja je došlo kada se aktivistima, koji su nosili plakate i skandirali parole, suprotstavila mala grupa pristalica Komunističke partije koji su mahali kineskim zastavama i nosili plakate sa likom Mao Cedonga.\nDemonstranti traže ostavku pokrajinskog šefa za propagandu pošto su cenzori prošle nedelje navodno sprečili objavljivanje novogodišnjeg uvodnika u pomenutom nedeljniku, u kome se traže veća ustavna prava. Uvodnik je zamenjen drugim tekstom u kome se veličaju partijska dostignuća.\nOvaj otvoreni protest protiv državne cenzure – prvi te vrste za nekoliko proteklih godina – neki smatraju važnim testom za novoizabranog kineskog lidera Šija Đinpinga, koji se založo za veću otvorenost vlade.\nIako je u protestu ispred redakcije lista učestvovalo relativno malo ljudi, mnoge zvezde kineske estrade, novinari i druge javne ličnosti nastavljaju da vrše pritisak na Peking izražavajući svoju podršku Južnom nedeljniku preko internet društvenih mreža.\nVlasti su blokirale mogućnost traganja za tim listom na internetu ali za sada ne sprečavaju održavanje protesta. Međutim, u uvodniku objavljenom u državnom listu Global tajms kaže se da ta situacija neće imati “iznenađujući epilog” i da je “malo verovatno da će Kina imati apsolutno slobodne medije” o čemu sanjaju aktivisti.


Kako su Rusi doneli Crnoj Gori pet odsto BDP-a - Sputnjik Srbija\n01:48 18 Oktobar 2019\nKako su Rusi doneli Crnoj Gori pet odsto BDP-a\n18:11 14.07.2019 (osveženo 18:16 14.07.2019) Preuzmite kraći link\nIako su mnogi crnogorski ugostitelji strahovali od posledica zaoštravanja političkih odnosa između Podgorice i Moskve, broj ruskih turista u Crnoj Gori nije smanjen i oni i dalje dominiraju u odnosu na ostale zemlje.\nU poslednje četiri godine broj ruskih gostiju koji posjećuju Crnu Goru konstantno premašuje 300.000, pa su primjera radi skoro četvrtina stranih turista koji su 2016. i 2017. godine posjetili Crnu Goru bili ruski državljani, koji su prema procjenama samo na smještaj potrošili više od 200 miliona evra (što je oko 5 odsto crnogorskog BDP-a).\nDa je situacija slična i ove godine Sputnjiku je potvrdila Tijana Kotarac iz Turističke organizacije Budva, koja ističe da na njihovo veliko zadovoljstvo, gosti iz Rusije i ove godine, kao i prethodnih godina, zauzimaju prvo mjesto kada su u pitanju dolasci i noćenja na Budvanskoj rivijeri.\n„Budvu je prošle godine posjetilo 170.563 ruskih turista, ili tri odsto više u odnosu na prethodnu godinu, kada su ostvarili 2.008.742 noćenja. Za prvih šest mjeseci 2019. godine bilježimo porast u dolascima ruskih turista od 12 odsto, koji su ostvarili 621.030 noćenja ili šest odsto više u odnosu na isti period prošle godine“, pojašnjava Kotarac.\nOdgovarajući na pitanje u čemu je tajna da Crna Gora prestavlja tako privlačnu destinaciju za posjetioce iz Rusije, naša sagovornica napominje da osim što Crna Gora na tako malom prostoru ima puno prirodnih ljepota, kulturno-istorijskih spomenika, čisto more, kao i tridesetak plaža od kojih više od polovine imaju plavu zastavicu, tajna jednako leži i u tradicionalno prijateljskim i srdačnim odnosima dva naroda.\n„Ono što ruske turiste posebno raduje je prijateljski odnos, koji se zasniva na tradicionalno dobrim odnosima koje kroz istoriju gaje ove države, ali i ljubaznost i blagonaklonost domicilnog stanovništva prema njima. Omiljena mjesta koja posjećuju su svakako brojne crkve i manastiri koji se nalaze na našoj teritoriji na divnim, atraktivnim lokacijama i rusko stanovništvo je u ovim objektima poput domicilnog“, objašnjava Tijana Kotarac.\nOna dodaje da ono što takođe ima veliki uticaj na izbor Crne Gore i Budve kao destinacije za posjetioce iz Ruske Federacije je i avio dostupnost.\n„Posredstvom aerodroma u Podgorici i Tivtu ostvaruje se izuzetno dobra povezanost sa Rusijom, koja tokom ljetnjih mjeseci podrazumijeva i više letova dnevno“, podsjeća Tijana Kotarac.\nIpak, činjenica da ulazak Crne Gore u NATO, uvođenje sankcija Rusiji i sveukupno loši politički odnosi dvije zemlje u konačnici nisu negativno uticali na dolazak i brojnost ruskih turista u Crnu Goru, u TO Budva objašnjavaju i time da je masovan dolazak Rusa u Crnu Goru prije svega „pitanje emocije, a ne politike“, ali, između ostalog, i pitanje „kvalitetne i povoljne ponude i raznolikih sadržaja“.\n„Mnogi Rusi u Crnoj Gori posjeduju i nekretnine, u Budvi imamo i rusku školu. U većini odjeljenja u redovnoj nastavi se nalaze i djeca iz Rusije. Takođe, gosti iz Rusije se, vjerujemo, osjećaju prijatno u Budvi i cijeloj Crnoj Gori i to doprinosi njihovom porastu u broju dolazaka i noćenja. Pored toga, naša istraživanja pokazuju da bi se i najveći dio turista iz Rusije uvijek rado vratio u Budvu i Crnu Goru, a na nama je da ostanemo dobri domaćini, kao što smo bili i do sada“, navodi Tijana Kotarac.


Gavrić pojačao Čelik: Klub sa velikom tradicijom u BiH i sigurno najperspektivnijim trenerom – Sport Centar Gavrić pojačao Čelik: Klub sa velikom tradicijom u BiH i sigurno najperspektivnijim trenerom – Sport Centar\nDojučerašnji igrač Mladosti iz Mrkonjić Grada, Srđan Gavrić novo je pojačanje košarkaša Čelika.\nNovi član crno-crvene porodice, 25-ogodišnji Gavrić u dosadašnjoj karijeri nastupao za ekipu Zvornika u kojoj je napravio prve košarkaške korake, Radnik iz Bijeljine, te za Mladost iz Mrkonjić Grada gdje je, nastupajući u prošlogodišnjoj Ligi 12 u prosjeku bilježio 8 poena, 4 skoka uz 3 asistencije po utakmici.\nGavrić je također poznat kao izuzetno atraktivan igrač koji svojim potezima često zna izmamiti aplauz gledalaca u dvoranama širom BiH.\nU prvom obraćanju navijačima kluba Srđan je poručio:\n“Drago mi je sto sam potpisao ugovor sa Čelikom i što dolazim u grad kao što je Zenica. Čelik je jedan od klubova sa najvećom tradicijom u BiH i sigurno najperspektivnijim trenerom (Josip Pandža op.a), zbog toga sam se brzo odlučio da potpišem. Nadam se da ćemo što kvalitetnije odraditi pripremni period i što spremniji ući u predstojeću sezonu i ostvariti ciljeve koje uprava kluba postavi pred nas.”\nokk celiksrdjan gavric\nDerbi 9. kola A1 lige FBiH: Košarkaši Čelika niz od pet pobjeda žele produžiti protiv Radničkog\nAutor: FENA, dec 13, 2019\nSrđan Gavrić novi rukometaš Vogošće: Privukle su me ambicije kluba


SDS: Protiv bilo kakve saradnje sa Vučićem | Autonomija\nSDS: Protiv bilo kakve saradnje sa Vučićem\nU uslovima suspendovanih sloboda, nema ni slobodnog i delotvornog dijaloga o bilo kom pitanju, već samo i uvek iznova, brutalne naprednjačko radikalske manipulacije\nČlan Predsedništva Socijaldemokratske stranke (SDS) Konstantin Samofalov izjavio je danas da je ta stranka protiv saradnje sa Srpskom naprednom strankom (SNS) na svim nivoima vlasti i da je to njihov uslov za politički dogovor opozicije.\n„SDS je potpuno jasna i protiv saradnje sa SNS na svim nivoima vlasti. To je bio i ostao naš uslov i princip za politički dogovor opozicije„, rekao je Samofalov agenciji Beta upitan kako komentariše odluku Pokreta slobodnih građana da prekida planove o izbornoj saradnji sa Demokratskom strankom.\nSamofalov je rekao da se SDS protivi izdvajanju kosovskog pitanja i pitanja promene Ustava iz najšire političke rasprave o stanju demokratije i države u Srbiji.\nOn je ocenio da to samo koristi predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću „da se lažno predstavlja kao demokratski lider koji tobože otvara raspravu o najvažnijim socijalnim i političkim pitanjima, a u stvari guši i političke slobode i perspektivu svakog ozbiljnog dijaloga u društvu“.\nSamofalov je dodao da je suštinsko pitanje izbornih uslova i elementarnih političkih prava i sloboda, „jer u uslovima suspendovanih sloboda, nema ni slobodnog i delotvornog dijaloga o bilo kom pitanju, već samo i uvek iznova, brutalne naprednjačko radikalske manipulacije koja Srbiju i region direktno vodi na stranputicu, a građane do lošijeg života“.


Gde se čovek sreo sa neandertalcem - ELEMENTARIJUM\nGde se čovek sreo sa neandertalcem\nDve novootkrivene lobanje mogle bi da rasvetle seobu modernih ljudi iz Afrike koja se odigrala pre više od 60.000 godina\nU Izraelu je otkrivena lobanja koja možda objašnjava kako je došlo do naseljavanja naše vrste na čitavoj planeti i nestajanja drugih humanih grupa kao što su neandertalci.\nPretpostavlja se da je lobanja iz pećine Mano, za koju se smatra da je stara oko 55.000 godina, dosad najbliže svedočanstvo o najranijim migrantima iz Afrike.\nDetalji su se pojavili u časopisu Nature Journal i čini se da ne postoji ništa što bi ukazivalo na bilo kakvu razliku između nje i moderne ljudske lobanje.\nOvo otkriće je prvi dokaz da je zaista postojao veliki talas migranata iz Istočne Afrike koji je prošao kroz Saharu i nubijsku pustinju i naselio istočne mediteranske regije pre 55.000 godina. U tom smislu, ovo je ključna lobanja za razumevanje moderne evolucije čoveka.\nNeka fizička svojstva lobanje, kao što je karakteristična regija “u obliku punđe” na zadnjem delu, podsećaju na svojstva koja su uočena i kod najranijih ljudi iz Evrope.\nPo svemu sudeći, ljudi iz pećine Mano verovatno su bili preci mnogih ranih paleolitskih populacija u Evropi.\nSvi ne-Afrikanci imaju nešto malo neandertalskog porekla, što ukazuje da je u određenom trenutku došlo do njihovog međusobnog ukštanja, neposredno nakon što su moderni ljudi napustili svoj postojbinu, ali pre nego što je došlo do razdvajanja na različite populacije.\nBliski Istok je dobar kandidat za mesto na kome s odigrao ovaj događaj, jer je upravo ovaj region bio polazna tačka seoba, a ranija istraživanja pokazala su da su se Neandertalci nalazili ovde u isto vreme kada i moderni ljudi.\nNovi detalji o još jednom drevnom čoveku razotkriveni su ove nedelje u časopisu Journal Nature Communications.\nLjudska vilična kost koju je iskopao jedan ribolovac 25 km od obale Tajvana pripada fosilu primitivnog izgleda za koga se smatra da je star nekih 200.000 godina.\nOtkriće kratke i široke vilične kosti sa velikim zubima otvorilo je neka zanimljiva pitanja u vezi klasifikacije.\nVilična kost Pengu predstavlja uzorak poznog Homo erectus-a, prastarog čovekovog pretka, koji je i dalje mogao biti prisutan u kopnenom delu severoistočne Azije pre nekih 400.000 godina.\nPrimetne su sličnosti između ove vilične kosti i drugih ljudskih uzoraka iz Afrike, Jave i Evrope, ali i određene razlike zbog kojih je nije tako lako klasifikovati prema postojećim kategorijama.\nDruga mogućnost je da se radi o jednom predstavniku denisovaca, drevnih azijskih rođaka neandertalaca, o čijem postojanju znamo jedino na osnovu DNK uzoraka njihovih zuba i kosti prsta pronađenih u jednoj pećini u Centralnom Sibiru.\nIstražite druge tekstove na temu ljudskog porekla\nGagarinovih 108 minuta\nCPN otvara Naučni klub


NovaEnergija.net » 93% dece i 69% odraslih u Srbiji redovno koristi računare 93% dece i 69% odraslih u Srbiji redovno koristi računare – NovaEnergija.net\nBitnu ulogu računara u našim životima priznaju korisnici svih uzrasta, od najmlađih koji računar koriste za učenje i razvoj svojih veština, do odraslih koji ga koriste za posao, ali i oni koji su u starijoj dobi, i koriste ga za organizaciju slobodnog vremena i održavanje kontakata.\nIpak, vreme koje građani Srbije provode pred računarom zavisi od njihovog uzrasta. Istraživanje je pokazalo da 28% odraslih i čak 44% dece dnevno pred računarom provede od 1 do 3 sata. Svega 21% odraslih i 18% dece provodi manje od jednog sata pred računarom, dok 15% odraslih i 26% dece koristi PC računar od 3 do 5 sati dnevno. Više of 5 sati dnevno računar koristi 1% odraslih i 5% dece.\nJedan od nalaza ovog istraživanja je da, prema 46% ispitanih, pravo vreme kada dete treba da dobije računar je između 8 i 12 godina. Nešto manje (44%) ispitanih smatra da deca treba da dobiju prvi računar nakon što navrše 13 godina.\nRačunari sa Intel Inside tehnologijom, dostupni na lokalnom tržištu, nude beskrajne mogućnosti korisnicima bilo da ih koriste u školi, kod kuće ili na poslu. U školi, oni predstavljaju neiscrpan izvor inspiracije i nezamenljivo nastavno sredstvo koje omogućava pristup različitim izvorima obrazovanja i pomažu deci da razviju svoje veštine i lična interesovanja. Kod kuće, beskrajne su granice njegove upotrebe – bilo da se koristi za posao ili zabavu, računar kojeg pokreće Intel tehnologija ima izvanredne performanse i pomaže korisnicima da se povežu sa svetom. Kada se koristi kao poslovna alatka, Intel računari su ključni za proširenje poslovanja, unapređenje produktivnosti ali i ostvarivanje uštede zahvaljujući visokoj energetskoj efikasnosti. Jednostavni su za korišćenje zahvaljujući fleksibilnom dizajnu uklapaju se u svaki radni prostor.\nOvo istraživanje je sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 1050 ispitanika tokom meseca marta 2016. godine. Ispitivana je populacija punoletnih građana Republike Srbije u opštinama, gradovima, mesnim zajednicama i mestima na teritoriji čitave Srbije.\n93% dece i 69% odraslih u Srbiji redovno koristi računare was last modified: July 1st, 2016 by Jelena Jovičić\nVerovali ili ne: Ovo je alarm koji...\nOčistite telefon od aplikacija koje vam crpe...


Nova akcija Fijata – AUTOSRBIJA.CLUB\nMaximum Care za vaše ljubimce kreiran po vašim mogućnostima\nOd 1. januara 2018. godine, Moparu saradnji sa bankom Credit Agricole kreće sa finansiranjem prodaje servisnih ugovora, tačnije produžene garancije pod nazivomMaximum Care.\nFinansiranje je namenjeno privatnim licima, potencijalnim ili postojećim vlasnicima nekog od vozila FCA brendova.\n· Kupovina Maximum Careprodužene garancije uz finansiranje je moguća kako prilikom kupovine novog vozila tako i kasnije, sve dok je vozilo u periodu dvogodišnje ugovorne garancije.\n· Period finansiranja traje do najviše 18 meseci. Učešće nije obavezno.\n· Kalkulator kredita je od 1. januara 2018. godine dostupan je na stranicihttp://www.fiatsrbija.rs/servis-i-usluge/mopar-finansiranje (provera kreditne sposobnost i iznosa mesečne rate)\n· Ugovaranje finansiranja kao i zvanična registracija Maximum Care produžene garancije, se obavlja kod najbližeg ovlašćenog dilera FCA Srbija.\nSvi potencijalni kupci prodene garancije mogu na sledećem linku da pronađu više informacija o ovoj akciji. www.fiatsrbija.rs ili da se detaljnije informišu u nekom od FCA ovlašćenih servisa


Raste izlaznost na izborima u Leskovcu - podaci RIK od 14:00 časova - Dnevnik Juga\nHome / GRADOVI / Leskovac / Raste izlaznost na izborima u Leskovcu – podaci RIK od 14:00 časova\nRaste izlaznost na izborima u Leskovcu – podaci RIK od 14:00 časova\nRadno telo RIK-a za sprovodjenje izbora na teritoriji Grada Leskovca saopštilo je zvanične podatke o izlaznosti do 14:00 časova.\nRadno telo Republičke izborne komisije za sprovodjenje izbora na teritoriji Grada Leskovca saopštilo je nove podatke o izlaznosti u 14 sati, prema kojima je do tog vremena, na birališta izašlo 29,15 posto građana.\nPodaci su prikupljeni sa oglednog primerka sa 8 biračkih mesta: mesne zajednice Veternica, Hisar i Vučje i osnovne škole Trajko Stamenković, u Vinarcu, Oraovici i Dedinoj Bari.\nOd pomenutih biračkih mesta, najveća izlaznost od 40 posto zabeležena je u Dedinoj Bari.\nU Leskovcu, na 195 biračkih mesta glasa 121.107 upisanih birača.\nPrevious Zvanični podaci o izlaznosti u Leskovcu do 14:00 časova\nNext Uhapšen osumnjičeni za ubistvo Miloša Golubovića !


Održana sjendica Vlade USK: Kritike na račun lokalnih uprava - mojusk.ba\nOdržana sjendica Vlade USK: Kritike na račun lokalnih uprava\nVlada Kantona, podržala je zahtjev MZ Biljani, općina Ključ te iz dijela sredstava “Grant neprofitnim organizacijlma-ostali“ Ministarstva privrede namijenila 4000 KM za pomoć u sufinaciranju projekta ,,Uređenje, adaptacija i turistička promocija Jabukovačkog jezera” u Biljanima.\n– Ideja je MZ Biljani da se uredi prirodni fenomen Jabukovačkog jezera koji privlači pažnju brojnih posjetilaca kako bi poslužio kao poticaj stvaranja jedinstvenog turističkog proizvoda, te obogaćivanja sveukupne turističke ponude ovoga kraja, u svrhu razvoja turizma MZ Biljani i općine Ključ. Ulaganjem u uređenje okoliša i neophodnu putnu infrastrukturu te kupališnog mobiliara ovaj lokalitet bi dobio sportsko-turističke sadržaje te bi se sačuvao ovaj jedinstveni prirodni fenomen od devastacije, obrazložio je ministar privrede Samir Sedić.\nČlanovi Vlade podržali su projekt uz posebnu napomenu da se radi o povratničkom području, gdje svaki projekat u pravcu održivog povratka i razvoja treba imati podršku Vlade kantona. Podržan je i projekat udruženja K.E.S.”Fit Plus” Sanica – Ključ za markaciju i obilježavanje biciklističkih staza na području budućeg Eko centra Sanica.\nČelni ljudi Bihaća, Cazina, Bosanske Krupe, Bosanskog Petrovca Bužima i Ključa nezadovoljni odnosom Vlade USK-a i premijera Huseina Rošića\nPovodom moguće smjene direktora RTVUSK, oglasio se i Hamdija Abdić Tigar, slavni komandant 502. viteške


Tipično, ovi automobili su oklopljeni hromom, poseduju prepoznatljive finiše i kotrljaju se na savršeno kreiranim točkovima, definišući pojam bogatstva. Ovaj model Bentley Mulsanne ne može biti dalje od ove definicije.\nSpecijalno kreirani Mulsanne dolazi sa Forgiato točkovima i totalno je uništen do tačke kada je izgubio sve od svoje klase i, ako pitate njegovog tvorca, deluje pomalo odbojno.\nVerovatno jedino mesto na kome bi se uklopio jeste muzički spot neke rep zvezde, jer iz svakog ugla matirana karoserija krije sve prepoznatljive linije Mulsanne modela i čini da luksuzna limuzina izgleda kao korejski luksuzni salon za koji nikada niste čuli na ovoj strani sveta.\nŠto se tiče točkova, oni mere 24 inča i izgledaju potpuno van svog mesta na ovom automobilu i opremljeni su još neobičnijim niskoprofilnim gumama. Ovi točkovi bi izgledali loše i na modelu Honda Civih od 500 €, a uverite se i sami koliko je ovo istinito kada su smešteni na automobilu od 300.000.


Nikada veća dominacija Evropljana na planetarnoj proslavi košarke - Sputnjik Srbija\nNikada veća dominacija Evropljana na planetarnoj proslavi košarke\n18:22 07.03.2021 Preuzmite kraći link\nSve je spremno za početak ovosezonskog izdanja Ol-star utakmice. Srbija će imati jednog predstavnika, centra Denver Nagetsa Nikolu Jokića.\nOl-star meč na programu je u noći između nedelje i ponedeljka, od 2.00 po srednjeevropskom vremenu.\nU tom duelu sastaće se Tim Lebron i Tim Durent, a ove godine ćemo imati priliku da gledamo čak šest igrača iz Evrope.\nU pitanju su: Nikola Jokić (Denver, Srbija), Luka Dončić (Dalas, Slovenija), Janis Adetokumbo (Milvoki, Grčka), Rudi Gober (Juta, Francuska), Nikola Vučević (Orlando, Crna Gora) i Domantas Sabonis (Indijana, Litvanija).\nTakođe, rekordnih devet internacionalaca su starteri ove godine, a pored šest Evropljana tu su još: Džoel Embid (Filadelfija, Kamerun), Ben Simons (Filadelfija, Australija) i Kajri Irving (Bruklin, Australija), koji je 2014. godine proglašen za MVP Ol-star meča, čime je postao drugi igrač izvan teritorije SAD kojem je to pošlo za rukom, posle Tima Dankana (Američka Devičanska Ostrva) koji je bio MVP 2000. godine.\nHimnu SAD će na, kako Amerikanci vole da kažu, planetarnoj proslavi košarke izvesti sedmostruka dobitnica Gremija, proslavljena soul diva Gledis Najt.\nU Atlanti će gledaoci imati prilike da, kao i svake godine, uživaju u takmičenjima u brzom šutiranju trojki, atraktivnim zakucavanjima i veštinama.\nSvih šest igrača koji će se takmičiti u trojkama biće deo Ol-star meča, a u pitanju su Stef Kari (Golden Stejt), Džejlen Braun (Boston), Majk Konli (Juta), Džejson Tejtum (Boston), Zek Lavin (Čikago) i Donovan Mičel (Juta). Šutiranje trojki biće održano pred početak same Ol-star utakmice.\nNa poluvremenu utakmice biće održano takmičenje u zakucavanjima, a na njemu će učestvovati Anferni Sajmons (Portland), Kasijus Stenli (Indijana) i Obi Topin (Njujork).\nU prilogu možete pročitati niz zanimljivih činjenica i brojki vezanih za NBA Ol-star 2021:\nKris Pol, plejmejker Finiks Sansa, je treći igrač koji je uspeo da dobije Ol-star poziv sa četiri različite franšize, posle Mozesa Melouna i Šakila O'Nila\nOvo je Lebronu Džejmsu, zvezdi Los Anđeles Lejkersa, 17. put da učestvuje na Ol-staru. Ispred njega su samo Karim Abdul Džabar sa 19 i Kobi Brajant sa 18.\nDvadesetogodišnji Zajon Vilijams, mladi as Nju Orleans Pelikansa, postaće četvrti najmlađi učesnik Ol-stara u istoriji lige, posle Brajanta, Džejmsa i Medžika Džonsona.\nSvoju statistiku će moći da poveća Janis Adetokumbo, zvezda Milvoki Baksa, koji je trenutno postiže najviše poena u proseku u istoriji Ol-star utakmica sa 27,3.\nIpak, najviše poena u istoriji Ol-stara – koji se ove godine održava po 70. put, odnosno od 1951. godine – postigao je Lebron, koji ima 385 poena.\nGlasanje za NBA Ol-star ove godine je postavilo rekord jednog dana, pošto je 28. januara poslat čak 7.424.951 glas\nOvo je treći put da se Ol-star održava u Atlanti, prvi od 2003. godine kada je Zapad posle dva produžetka pobedio Istok rezultatom 155:145. To je, ujedno, bio i poslednji Ol-star meč Majkla Džordana.\nSudije ovogodišnjeg takmičenja u zakucavanju – Di Braun, Džejson Ričardson, Džoš Smit, Spad Veb i Dominik Vilkins – osvojili su ukupno sedam trofeja na njemu.\nKariju će ovo biti sedmo učešće na takmičenju u trojkama, koje je osvojio 2015. godine. On je, inače, postigao 2.664 trojke u karijeri, iza samo legendarnog Reja Alena, koji ima 2.973.\nCeo razgovor našeg Miljana Milićevića sa Duškom Vujoševićem možete da pogledajte na našem Jutjub kanalu.


Sudija kojeg su ubili jer je Miloševiću rekao "ne"\nHronika Autor:Milica Čule04. okt. 202015:43 > 16:07\nNebojša Simeunović, istražni sudija Okružnog suda u Beogradu, poslednji put viđen je živ 6. oktobra 2000. godine, a njegovo telo pronađeno je mesec dana kasnije na obali Dunava blizu hotela Jugoslavija. Poznat je po tome što se 3. oktobra suprotstavio tadašnjem vrhu države na čelu sa Slobodanom Miloševićem, odbivši da potpiše nalog za hapšenje štrajkačkog odbora rudara Kolubare i dvojice lidera tadašnje Demokratske opozicije Srbije, Borisa Tadića i Nebojše Čovića.\nJuče se navršilo tačno 20 godina od dana kada je odbio da potpiše pomenuti papir koji ga je koštao glave. Tim povodom, njegova rođena sestra Jelena Simeunović objavila je čitulju u kojoj podseća na to što se dogodilo njenom bratu.\nNeutešna sestra je napisala da su joj „monstrumi Državne bezbednosti“ ubili jedinog brata 3. oktobra 2000. samo zato što nije hteo da potpiše, po nalogu Miloševićevog režima nalog za hapšenjen đtrajkačkog odbora rudara Kolubare, kao i članove DOS Nebojđu Čovića i Borisa Tadića.\n— BRKA (@SlobaGeorgiev) October 4, 2020\nPitanje šta se događalo sa sudijom i dalje nema odgovor, a ovo ubistvo polako pada u zaborav.\nZločini bez kazni: Misteriozna smrt policijskih pukovnika\nBoris TadićDržava bezbednostNebojša SimeunovićSlobodan Milošević


Migracije: Veća pomoć za vanredne situacije Španiji i Grčkoj\nVi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Migracije: Veća pomoć za vanredne situacije Španiji i Grčkoj\nBy Jovan objavljeno\t 02/07/2018 Vesti iz Brisela\nEvropska komisija je opredelila 45,6 miliona evra pomoći za vanredne situacije kako bi podržala napore Španije i Grčke da se izbore sa migracijskim izazovima sa kojima su suočene. Pomoć Španiji od 25,6 miliona evra će biti usmerena na unapređenje prihvatnih kapaciteta na južnoj obali, u Seuti i Melilji, kao i na povećanje broja povrataka.\nPreostalih 20 miliona evra je dodeljeno Visokom komesarijatu UN za izbeglice (UNHCR) a biće iskorišćeni za poboljšanje uslova u prihvatnim centrima za migrante u Grčkoj, pre svega na ostrvu Lezbos.\nDimitris Avramopulos, komesar za migracije, unutrašnje poslove i građanstvo, izjavio je: „Komisija nastavlja da ispunjava svoju obavezu pružanja podrške državama članicama koje su pod pritiskom. Broj dolazaka u Španiju je tokom prošle godine povećan, pa joj stoga moramo pomoći da se izbori tom situacijom i da vrati one koji nemaju pravo da ostanu. Iako je Sporazum između EU i Turske značajno doprineo smanjenju broja dolazaka u Grčku, zemlja i dalje trpi veliki migracijski pritisak, naročito na ostrvima. Državama članicama je do sada je za upravljanje migracijama dodeljeno preko milijardu evra pomoći za vanredne situacije.”\nNajnovija pomoć označava važnu prekretnicu: naime, Komisija je do sada mobilisala preko milijardu evra pomoći za vanredne situacije u okviru aktuelnog finansijskog okvira (2014-2020) kako bi državama članicama pomogla da upravljaju migracijama – podrška je bila usmerena na članice koje su pod najvećim pritiskom poput Italije, Grčke, Bugarske, Hrvatske, Nemačke, Švedske te Španije.


Rusija stavila veto u Savetu bezbednosti UN na rezoluciju o Siriji - Sputnjik Srbija\n19:49 20.12.2019 (osveženo 20:43 20.12.2019) Preuzmite kraći link\nZa rezoluciju je glasalo 13 zemalja, a protiv su bile dve.\nIstovremeno, Savet bezbednosti UN nije podržao ruski nacrt rezolucije o prekograničnoj humanitarnoj pomoći Siriji.\nUprošćena isporuka humanitarne i medicinske robe Siriji iz susednih država, pre svega preko granice s Turskom, kroz linije fronta i granične prelaze, na snazi je od jula 2014. godine. Taj mehanizam je bio utvrđen rezolucijom Saveta bezbednosti UN 2165 i produžavao se svake godine.\nPrema rezoluciji 2165, humanitarne ustanove UN i njihovi partneri direktno koriste maršrute i granične prelaze Babe el Salam, Babe el Hava, Jarubija i Ramata. Rok važenja mehanizma ponovo ističe 10. januara.\nNemačka, Belgija i Kuvajt su se založile da se prekogranična isporuka humanitarne pomoći produži za još godinu dana. One su pripremile, kako su navele, „kompromisni predlog“, pošto se Rusija zalaže za skraćivanje roka mehanizma na šest meseci, kao i za to da se broj graničnih prelaza smanji na dva.\nStalni predstavnik Rusije pri UN Vasilij Nebenzja naveo je da ruski predlog rezolucije uzima u obzir nove okolnosti u Siriji i podrazumeva zatvaranje prelaza na granici Sirije s Jordanom i Irakom.\nNacrt rezolucije koji su pripremile Nemačka, Belgija i Kuvajt podrazumevao je produžavanje dejstva mehanizma prekogranične pomoći, uz isključivanje prelaza Ramata, na dodatni dvanaestomesečni period.\nSavet bezbednosti UN, Humanitarna pomoć, Sirija, ruski veto


Proverite zašto je ovde fatalno dobro | Beograd Noću\nProverite zašto je ovde fatalno dobro\nŠtikla i Burence, vesti • 28. Februar 2014.\nProverite zašto je ovde fatalno dobro.\nKafana Štikla i Burence se uvek trudi da bude maksimalno okrenuta svojim gostima. To podrazumeva da im da sve što požele, odličnu uslugu, kvalitetan repertoar i mnogo, mnogo lepih iznenađenja. Večeras u kafani Štikla i Burence čeka vas odličan kafanski provod koji će trajati dok god budete imali snage da igrate i pevati, a sve to pod palicom Miroslava Mirčeta Radulovića koji je poznat po tome što pravi odličnu atmosferu i peva uvek najveće hitove.\nKafana Štikla i Burence zajedno sa Mirčetom večeras će oduševiti sve koji odluče da se provedu na ovom mestu, jer će dobiti pravu kafansku porciju najboljeg provoda. Kafana Štikla i Burence je jedno lepo i sevdačko mesto na kom ćete upoznati sve kafanke vrednosti i konačno otkriti zašto je kafana baš svima omiljena i to generacijama unazad.\nU kafani Štikla i Burence u subotu vas čeka totalno ludilo jer će za vaše emocije nastupati Nevena- Nensy. Repetoar u ovoj kafani je veoma bogat i raznovrstan, ovde možete čuti i pop i folk istarogradske pesme koje će vam vratiti sećanja na neka zlatna kafanska vremena koja svima nedostaju i koja sve kafane žele svojom ponudom da dosegnu.\nKafana Štikla i Burence i Nevena- Nensy su sjajan spoj sa kojim je provod veoma poseban i nekako drugačiji. Nensy je vlasnik odličnog vokala i u njenoj izvedbi sve pesme zvuče fantastično i neponovljivo. Njen glas je baš prilagođen urbanoj kafani kakva je kafana Štikla i Burence, a opet se vrlo vešto snalazi i sa pesmama koje su nešto starijeg datuma i koje publika na ovom mestu zaista voli.\nKafana Štikla i Burence vas poziva da upoznate pravi pravcati boemski provod. Besplatno izvršite rezervaciju putem vašeg omiljenog vodiča kroz noćni život prestonice – beogradnocu.com, odnosno putem našeg korisničkog Call Centra 063 33 33 44 ili 063 34 34 33 ili Online. Ukoliko nas budete redovno pratili uvek ćete prvi saznati najnovije informacije u vezi sa noćnim životom Beograda. Naša galerija fotografija je u velikoj ljubavi sa kafanom Štikla i Burence, ovde ćete pronaći sve vaše najbolje provode i poželeti da te nezaboravne momente doživite ponovo, naravno u kafani Štikla i Burence.


Novinari iz Bosne promovišu Zlatiboru - Užicka Republika Press\nPredstavnici eminentnih medija iz Bosne i Hercegovine borave na Zlatiboru u okviru studijske posete koju organizujuTuristička organizacija Zlatibor i Mona Hotel Menadžment.\nStudijska poseta za medije iz Bosne organizovana je na Zlatiboru treći put zaredom i predstavlja jedan od najvažnijih načina promocije najposećenije srpske planine u ovoj zemlji. Tradicionalno, tržišteBiH je proctor sa koga se beleži konstantan rast broja gostiju i ostvarenih noćenja na Zlatiboru.\nTokom trodnevnog boravka naZlatiboru bosanski mediji, od kojih je najveći broj iz Sarajeva i Banja Luke, obilaze poznate atrakcije „zlatne planine“. Ove godine za goste iz BiH organizovana je poseta mlekari „Naša Zlatka“ u Krivoj Reci. Gosti su se upoznali sa kapacitetom i radom mlekare, a imali su priliku da degustiraju zlatiborski sir i kajmak koji se ovde proizvodi po tradicionalnom receptu uz primenu savremene tehnologije.


PRESEK - Epidemija malih boginja: Trajaće mesecima - Magazin Pressek\nEpidemija malih boginja: Trajaće mesecima\nNajviše obolelih od početka novembra evidentirano je u Beogradu i Kraljevu - po 107, i u Nišu - 48, a ovog meseca prvi slučajevi morbila prijavljeni su i na teritoriji Smederevske Palanke i Velike Plane\nBy izvor:vecernje novosti, blic, pressek, foto:pixabay/valelopardo Sreda, 20. decembar 2017.\nIako je obuhvat MMR vakcinom od izbijanja epidemije povećan, pa smo se sa 91 odsto vakcinisanih gotovo približili granici od 95 odsto - koja je uslov za kolektivni imunitet - dr Kon za „Večernje novosti” kaže da to neće biti dovoljno da se spreči dalje pogoršanje epidemiološke situacije.\nNajviše obolelih od početka novembra evidentirano je u Beogradu i Kraljevu - po 107, i u Nišu - 48, a ovog meseca prvi slučajevi morbila prijavljeni su i na teritoriji Smederevske Palanke - dva obolela, Velike Plane - petoro i Bojnika - 12 obolelih, pišu „Novosti”.\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”, većina obolelih - njih 90 odsto - nije vakcinisana, a koliko morbile mogu da budu opasne, pokazuje i podatak da je svaki treći oboleli lečen u bolnici.\nMorbile i kod medicinara\nMalim boginjama zaraženo je i po nekoliko zaposlenih na svakom odeljenju kraljevačke bolnice, jer je Kraljevo grad sa najviše obolelih od morbila, ali i među onima gde je najmanji procenat vakcinisane dece, piše „Blic”.\nMale boginje, koje su u Kraljevu evidentirane kod 146 pacijenata, nisu zaobišle ni zaposlene u zdravstvenom centru „Studenica”, pa se razbolelo skoro dvadesetak zaposlenih.\nU bolnici navode da su male boginje dobile dva lekara, deset medicinskih sestara i tehničara i šestoro nemedecinskih radnika.


DODATNA SREDSTVA ZA OTKUP POVRĆA, POMOĆ PRIVREDI I NABAVAK BRZIH TESTOVA | SRNA\nBANjALUKA, 6. AVGUSTA /SRNA/ - Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je da će Vlada iz sredstava Kompenzacionog fonda obezbijediti otkup 11 tona povrća, za što će biti izdvojeno dva miliona KM.\nNakon današnje sjednice Upravnog odbora Komepenzacionog fonda, Višković je rekao da će prerađivačima poput "Save" Semberija, "Vitaminke" i drugih, Vlada sufinansirati otkup povrća sa 10 feninga po kilogramu.\n"Ovo se ne odnosi na količine koje su ranije ugovorene. Moram istaći da se `Sava` uključila sa dodatnih osam tona povrća. Ako osim ovih 11 tona bude još viškova povrća imamo privredne subjekte koji su spremni da uz našu pomoć određene količine izvezu na tržište u okruženju", rekao je Višković na konferenciji za novinare u Banjaluci.\n"Na naš poziv prijavilo se 25 prerađivača svinjskog i junećeg mesa. Sufinansiramo otkup sa 70 feninga po kilogramu žive vage za junad i 60 feninga po kilogramu za svinje. Ukoliko neko od prerađivača izvozi živu stoku, onda ćemo otkup sufinansirati sa 30 feninga za junadi i 20 feninga za svinje", objasnio je Višković.\n"To su sredstva iz Kompenzacionog fonda, iz kojeg ćemo izdvojiti još pet miliona KM za investicije u poljoprivredi i nabavku nove mehanizacije. Na naš poziv za investicije u poljoprivredi iz februara prijavilo se 1.400 korisnika, za što smo u budžetu planirali 8,7 miliona KM", rekao je Višković.\nOn je naveo da je za sve prijave bilo potrebno oko 13 miliona KM, zbog čega je odlučeno da se obezbijede dodatna sredstva i izađe u susret svim prijavljenima.\n"Donijeli smo odluku da za novih 449 poslovnih subjekata odoborimo dodatnih 1.668.000 KM i ta isplata će početi u narednih nekoliko dana", poručio je Višković.\nOn je dodao da će Vlada isplatiti plate i poreze za maj i za poslovne subjekte koji su odlukama Vlade bili i još su onemogućeni da rade, kao što su svadbeni saloni, diskoteke i drugi.\n"Juče se krenulo sa isplatama obrađenih zahtjeva. Isplatićemo ukupno 3.058.000 KM. Ovu odluku ćemo dopuniti sa određenim privrednim subjektima, kao što je sektor međunarodnog prevoza putnika, koji može da radi, ali nema gotovo nikakvog posla", napomenuo je Višković.\n"Danas smo donijeli odluku o nabaci dodatnih 50.000 brzih testova na virus korona, koji se koriste u zdarvstvenim ustanova širom Srpske za što je obezbijeđeno 1.750.000 KM", rekao je Višković.\nOn je dodao da donesena i odluka da se Bolnici "Sveti Vračevi" u Bijeljini dodijeli 654.000 KM za proširenje kapaciteta kovid bolnice, čime bi dobili još 40 do 50 ležajeva.\n"Proširujemo kapacitete kovid bolnica u svim centrima u Srpskoj, čime pripremamo naš zdrsvtveni sistem za jesen. Volio bih da nam ti dodatni kapaciteti ne zatrebaju, ali moramo spremno dočekati taj period", rekao je Višković.


U saopštenju se dodaje da je Neven Gošović rođen 2. novembra 1953. godine u Kninu.\n"Osnovno i gimnazijsko obrazovanje završio je u Podgorici. Diplomirao je na pravnom fakultetu u Podgorici 1975 godine. Radno iskustvo sticao je u privrednim društvima, javnim službama i organima uprave. Funkciju poslanika u Skupštini Crne Gore, sa kraćim prekidima, obavljao je u periodu od 2003. do 2016. godine, da bi krajem 2017. godine ostvario pravo na penziju. Služi se i ruskim jezikom", navodi se u saopštenju.\nIz Skupštine su kazali da je Aleksandar Klarić rođen 10. oktobra 1994. godine u Kotoru.\n"Proglašen je za đaka generacije u Osnovnoj školi "Stefan Mitrov Ljubiša", a nosilac je diplome "Luča" gimnazije "Danilo Kiš" u Budvi za izuzetne rezultate u učenju. Diplomirao je na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, smjer međunarodna politika. Od 2017. godine studije nastavlja na master programu Evropska politika i upravljanje krizama na Univerzitetu u Beogradu. Master rad pod nazivom "Značaj i uloga lokalne samouprave u Evropskoj uniji danas" uspješno je odbranio 2018. godine sa ocjenom deset (10). Od 2018. godine svoje školovanje nastavlja na doktorskim studijama politikologije na Fakultetu političkih nauka Univerziteta u Beogradu, gdje se trenutno nalazi na trećoj godini", navodi se u saopštenju Skupštine.\nU saopštenju piše i da je Klarić radni angažman započeo 2015. godine u Centru za međunarodnu javnu politiku, gdje je obavljao funkciju predsjednika organizacije.\n"Učestvovao je u brojnim projektima i konferencijama iz oblasti međunarodne politike i nevladinog sektora. Posebno se interesuje za oblast međunarodnih odnosa i diplomatiju. Govori engleski i italijanski jezik", naveli su iz Skupštine.


Evropska unija okreće leđa Dalekom istoku, je li to šansa za Balkan – Bankar.me\nJune 9, 2021 BIZNIS, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nEvropska unija će narednih godina sprovoditi jedno od najvećih geostrateških ekonomskih repozicioniranja, a zapadni Balkan bi, ako provede potrebne reforme, od toga mogao profitirati.\nNaime, evropska privreda trpi velike posljedice zbog činjenice da su svjetski lanci snabdijevanja sirovinama i robom poremećeni zbog koronavirusa. Većina evropskih dobavljača nalazi se u Kini i sada mnoge evropske zemlje, a posebno Njemačka, žele pozicionirati dobavljače bliže svojim granicama, kako bi izbjegli ovakve probleme u budućnosti.\nStvaranje jedinstvenog tržišta na Zapadnom Balkanu, inicijativa koju je pokrenula EU, koja je u medijima poznata kao mini Schengen, mogla bi biti šansa da Zapadni Balkan transformiše svoju ekonomiju, piše Deutsche Welle.\nAko bi se zemlje Zapadnog Balkana mogle dogovoriti o uvođenju zajedničkog ekonomskog prostora, po uzoru na EU, bila bi to šansa da prigrabi dio dobavljačkih lanaca i na taj način popravi svoju ekonomsku poziciju.\nPojašnjenja radi, mini Schengen, odnosno zajednički ekonomski prostor na Zapadnom Balkanu, obuhvatao bi četiri slobode: slobodu kretanja robe, slobodu kretanja usluga, slobodu kretanja kapitala i slobodu kretanja rada na cijelom području Zapadnog Balkana. To znači da granice između zemalja ne bi postojale za ove četiri slobode, odnosno građanin bilo koje od njih bi se mogao zaposliti u bilo kojoj drugoj zemlji regiona s jednakim pravima kao i domaći radnici, a na isti način bi ljudi mogli, bez carina i kontrola, razmjenjivati robu, usluge i kapital.\nDa bi prostor profunkcionisao u praksi, potrebno je da se definišu standardi u sve četiri oblasti, kojih bi se pridržavale sve zemlje članice slobodnog ekonomskog prostora, kao i sudska instanca koja bi mogla da odlučuje u slučaju sporova ili pritužbi o kršenju pravila.\nNjemački Deutsche Welle ističe da čak 68 posto njemačkih kompanija planira azijske dobavljače zamijeniti evropskim, i ističe da je to velika šansa za region.\n“Za njemačke firme bi to moglo značiti manje dobavljača u Aziji, ali više u Istočnoj i Južnoj Evropi. Na Zapadnom Balkanu mnogi polažu velike nade u investicije iz Njemačke”, piše DW.\nIz Ureda EU u BiH ističu da inicijativa za uspostavljanje zajedničkog regionalnog tržišta Zapadnog Balkana u okviru Berlinskog procesa nudi “mapu puta” da region postane atraktivniji za investicije.\n“Zbog toga je potrebno da se cijeli region snažno posveti daljem proširivanju regionalne ekonomske integracije na temelju pravila i standarda EU, a čime se region i njegova privredna društva približavaju unutrašnjem tržištu EU. Regionalni sporazum o roamingu, potpisan na Digitalnom samitu Zapadnog Balkana u aprilu 2019. godine, bio je važan korak ka zajedničkom roaming prostoru EU i Zapadnog Balkana”, naglasili su.\nPrevious Evropski parlament odobrio digitalne sertifikate za putovanja od 1. jula\nSljedeći Ovo je najskuplje plaćen novčić na svijetu


Sud na Fidžiju: SAD da preuzmu jahtu ruskog oligarha\nSUVA – Sud na Fidžiju doneo je danas presudu prema kojoj Sjedinjene Američke Države treba da preuzmu jahtu u ruskom vlasništvu iz te pacifičke ostrvske države, jer je za Fidži preskupo da održava brod usred pravnih sporova oko njegove zaplene.\nJahta Amadea dugačka 106 metara stigla je na Fidži 13. aprila, nakon 18-dnevnog putovanja iz Meksika.\nVlasti Fidžija su je zaplenile nakon što je Viši sud te zemlje prošlog meseca izdao američki nalog koji povezuje jahtu sa sankcionisanim ruskim oligarhom Sulejmanom Kerimovim.\nFBI je saopštio da je luksuzno plovilo, vredno 300 miliona dolara, imalo operativne troškove od 25 do 30 miliona dolara godišnje, a da će SAD platiti održavanje broda nakon što je zaplenjeno.\nMeđutim kako se navodi u presudi Vrhovnog suda, javni interes zahteva da jahta „isplovi iz voda Fidžija“, jer je njeno pristajanje na Fidžiju „skupo koštalo Vladu Fidžija“.\nKako se dodaje, brod je uplovio u vode Fidžija bez ikakve dozvole i najverovatnije da bi izbegao krivično gonjenje SAD.\nJavni tužilac Fidžija Kristofer Prajd naveo je u saopštenju da se odlukom potvrđuje posvećenost te ostrvske države poštovanju međunarodnih zahteva za međusobnu pomoć i međunarodnih obaveza.\n„Amadea je predata američkim vlastima i sada će napustiti Fidži“, dodao je on.