Makron odlučio : Vakcinacija obavezna! - Ekonomske Vesti\nMakron odlučio : Vakcinacija obavezna!\nČim je francuski predsednik Emanuel Makron u ponedeljak uveče, devet meseci pred predsedničke izbore u Francuskoj, objavio niz radikalnih mera za sprečavanje četvrtog talasa obolevanja od Covid-19, 926 000 Francuza se prijavilo za vakcinaviju čime je oboren dosadašnji francuski rekord, saopštila je platforma Doctolib.\nSvi zaposleni u medicinskim ustanovama i domovima za stare u Francuskoj dobili su rok do 15.septembra 2021.godine da se vakcinišu protiv Covid-19 u suprotnom će im kontakt s pacijentima biti onemogućen upućivanjem na neplaćeni odmor, po isteku koga i dalje nevakcinisanim sledi otkaz.\nOd 4 miliona ljudi na koje se odnosi ova odluka, koju na vanrednom zasedanju od 21.jula treba da potvrdi francuski parlament, 1,5 milion još nije dobilo ni jednu dozu vakcine protiv Covid-19.\nKako je, posle sednice Nacionalnog saveta za bezbednost, saopštio francuski predsednik Emanuel Makron u svom osmom po redu televizijskom nastupu od izbijanja epidemije Covid-19, od 21.jula se u Francuskoj uvode sanitarni pasoši, kao potvrde da je njihov vlasnik ili vakcinisan ili sveže negativno testiran na Covid-19.\nBez tog pasoša, kako prenose francuski mediji, od 21.juna niko stariji od 12 godina neće moći da udje u institucije za zabavu ili institucije kulture, kao što su bioskop i pozorište.\nA od 1.avgusta, bez tog pasoša se neće moći u kafiće, restorane, trgovačke centre, u avion, voz, autobuse na dužim linijama, ni u medicinske institucije.\nPCR test od jeseni neće biti dostupan besplatno sem za osobe kod kojih za to postoji medicinsko opravdanje.\nU Francuskoj, koja ima oko 66 miliona stanovnika, do 12.jula je bar jednu dozu vakcine protiv Covid-19 primilo njih 35 550 645, a kompletno je vakcinisano 26 838 600 Francuza.\nPrema podacima Džon Hopkins univerziteta do 12.jula u Francuskoj je Covid-19 prebolelo 5,88 miliona ljudi, a umrlo je od posledica te infekcije njih 111 500.\n← UN agencija za hranu : Cene hrane pale prvi put za 12 meseci\nPredsednički izbori u Francuskoj 10. aprila →


“Pristajemo na razgovore, ali CG nema pravo na Bilećko jezero” – Portal Onogošt\n“Pristajemo na razgovore, ali CG nema pravo na Bilećko jezero”\nU dužini od 11 kilometara svoga toka rijeka Trebešnjica je granična rijeka između Crne Gore i BiH. Izgradnjom lučne brane Grančarevo, 1965. godine napravljeno je vještačko Bilećko jezero, koje se prostire na oko 6,5 miliona m2 crnogorske teritorije.\n“Važno je istaći da Crna Gora nije dala saglasnost za realizaciju ovog objekta, već je odobrenja dala tadašnja Savezna komisija za vodoprivredu. Hidropotencijal hidroakumulacionog objekta Bilećko jezero, odnosno dijela koji pripada Crnoj Gori potrebno je rješavati na međudržavnom nivou, pa je neophodno utvrditi strategiju i dinamiku rada kako bi na efikasan način doprinijeli energetskim benifitima za Crnu Goru”, kazao je za Portal RTCG koordinator radnog tima EPCG Rajko Radusinović.\nNa tom prostoru su izgrađene četiri hidroelektrane “Trebinje 1”, “Trebinje 2” i “Čapljina” koje pripadaju BiH, a HE “Dubrovnik” Hrvatskoj.\n“I pored činjenice da četiri elektrane ukupne snage 824 MW godišnje prosječno proizvode 2 milijarde i 776 miliona kWh, Crna Gora je od 1971. godine do 1991. godine prihodovala samo naknadu za korišćenje voda hidroakumulacije Bilećko jezero u iznosu od svega 200.000 eura. I ovakva simbolična nadoknada od 1992. se ne naplaćuje, a nažalost se i ne fakturiše”, napominje Radusinović.\nNaveo je da je Crna Gora pokušala u više navrata da ostvari energetske hidropotencijale svojih voda u hidroakumulaciji Bilećko jezero, ali da nije nailazila na razumijevanje predstavnika kako državnih organa BiH, RS i RH tako ni menadžmenta hidroelektrana.\nTakođe napominje da nikada na validan i nesporan način nije bio utvrđen procenat učešća Crne Gore u vodi hidroakumulacionog objekta Bilećko jezero i hidropotencijalu rijeke Trebišnjice.\n“Kvantifikacije stručnih obrađivača su neusaglašene i kretale su se od 11 do 27 odsto, što je, u svakom slučaju, ogromna količina vode, što bi bila dvostruka zapremina jezera HE Perućice – Slano i Krupac zajedno”, ističe Radusinović.\nOdbor direktora EPCG formirao je ekspertski tim koji će pružati stručnu pomoč vladinom eksperstkom timu koji će zastupati Crnu Goru u postupku utvrđivanja prava u valorizaciji voda Bilećkog jezera.\nPetrović: Zahtjev bez osnove\nLuka Petrović, generalni direktor “Elektroprivrede Republike Srpske” smatra da se ni voda ni energija iz Bilećkog jezera ne treba dijeliti sa Crnom Gorom.\n“Mi smo shvatili da je Vlada Crne Gore u tehničkom mandatu pokrenula inicijativu valorizacje u energetskom smislu akumulaciju Bilećkog jezera. U 30 godina vlasti Mila Đukanovića to pitanje nikad nije postavljeno, za razliku od pojedinaca koji to sad problematizuju”, kazao je Petrović Portalu RTCG.\nOn je istakao da zahtjev iz Crne Gore nema nikakve osnove, ali da su uvijek spremni za razgovor.\n“Bilećko jezero je napravljeno 60-ih godina prošlog vijeka i svaka strana se saglasila sa izgradnjom tog sistema i ne vidimo razlog da se to problematizuje”, napominje Petrović.


Ventilacija, Umka :: Daibau.rs\nTražim dobrog izvođača sistema za ventilaciju: Sakupili i proverili smo izvođače sistema za ventilaciju, koji rade u mestu Umka i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani izvođači sistema za ventilaciju će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan izvođač sistema za ventilaciju , koji može da izvede:\tprisilno prezračivanje, prezračivanje sa rekuperatorom, prezračevivanje klimatizacijom, centralno prezračivanje kuće, prezračivanje odvojenih prostora, ili drugo će se sigurno naći i za vas. više\nCOOL SISTEM, Beograd\nCOOLSISTEM je preduzeće specijalizovano za ugradnju, servis, popravku I prodaju svih vrsta klima uređaja, a to su split sistemi, multi sistemi i centralni sistemi klimatizacije kao i toplotnih pum...\nES.TE.GE GAS DOO BEOGRAD, Beograd\nPreduzeće ES.TE.GE GAS DOO iz Beograda aktivno je na tržištu od 2006. godine i uspešno se bavi postavljanjem, popravkom i servisiranjem vodovodnih, kanalizacionih i grejnih sistema. Ukoliko vam je...\nHANDYMAN GLOBAL, Beograd\nViše od 8 godina, koliko smo prisutni na tržištu, HANDYMAN GLOBAL aktivno se angažuje na tržištu izvođača instalaterskih radova. Locirani smo u Beogradu i usluge pružamo klijentima iz šireg ...


Kako da stilizuješ garderobu koju već imaš? - WANNABE MAGAZINE\nKako da stilizuješ garderobu koju već imaš?\nKoliko god da si obnovila svoj ormar pred letnju sezonu, sigurno je i to da si brojne odevne komade od prethodnih godina izvadila i jedva čekaš da obučeš. Ali, da, onda dolazi taj čuveni problem kako da to opet nosiš, a da ne izgleda već na “prvu loptu” da je to ono što si nosila već mnogo puta. Naravno, stvar je u samom stilizovanju i kombinovanju sa ostatkom komada, a evo i nekih načina na koje to možeš brzo i uspešno da uradiš.\nJedan od sasvim malih, ali efektnih trikova jeste pojas ili kaiš preko svega, preko košulje, majica, sakoa… Nebitno kakav si autfit ponela, uvek možeš da iskoristiš neki pojas debljine koja ti se dopada i da osim što naglasiš struk i napraviš savršenu figuru, dodaš i odličan aksesoar svemu koji iako deluje mali, zaista menja sve u velikoj meri.\nOva sezona donela je jedan sasvim novi trend, a to je nošenje bade-mantila i kimona preko samih odevnih kombinacija. Naravno, to nisu bade-mantili za spavanje, već njima inspirisani odevni komadi za svaki dan koji u bilo kojoj kombinaciji čine čuda, doslovno.


Fajnenšel tajms: Albanski lideri se oglušili na pozive na uzdržanost | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Fajnenšel tajms: Albanski lideri se oglušili na pozive na uzdržanost\nFajnenšel tajms: Albanski lideri se oglušili na pozive na uzdržanost\nAlbanski lideri oglušili su se o pozive međunarodne zajednice na uzdržanost posle demonstracija u Tirani u kojima je u petak ubijeno troje ljudi, piše danas britanski dnevnik "Fajnenšel tajms".\nI albanski premijer Sali Beriša i opozicioni lider Edi Rama juče su pozvali svoje pristalice na nove mitinge u Tirani ove nedelje, uz uzajamne optužbe o tome ko je kriv za najgore političko nasilje nasilje u zemlji u poslednjih deset godina, naveo je londonski list.\nAlbanija je u političkoj krizi od tesne pobede Berišine Demokratske stranke na parlamentranim izborima 2009, koji su bili obeleženi optužbama opozicionih socijalista o krađi glasova i zastrašivanju birača.\nNeposredan povod za demonstracije u petak bilo je otkriće da je prvi saradnik premijera Beriše, doskorašnji potpredsednik vlade Iljir Meta, inače bivši socijalista, umešan u skandal sa primanjem mita od 700.000 evra.\nOpozicija je na protestima zatražila da Beriša podnese ostavku i da se raspišu vanredni parlamentarni izbori.\nEvropska unija, Savet Evrope i SAD izrazili su "duboko žaljenje" zbog krvavih sukoba u Tirani i apelovali na albanske političare da međusobne sporove rešavaju mirnim putem.\nBrisel je ranije odbio zahtev Albanije za status kandidata za članstvo u Evropskoj uniji, navodeći kao razloge loše pravosuđe i organizovani kriminal i korupciju.\n"Fajnenšel tajms" je naveo da je Beriša optužio opoziciju da je spremna čak i da žrtvuje evropske ambicije Albanije u pokušaju da sruši njegovu vladu i da svojim šestomesečnim bojkotom parlamenta želi da iznudi prevrat kakav se nedavno dogodio u Tunisu.\nList navodi da su demonstracije deklarativno bile organizovane zbog korupcije državnog vrha i napominje da nezavisni posmatrači smatraju da moćne poslovne grupe s jakim političkim vezama i dalje dobijaju najveće i najunosnije državne ugovore.


EK: Pažljivo sa pomfritom, hlebom, kafom... - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » EK: Pažljivo sa pomfritom, hlebom, kafom…\nProizvođači hrane, lanci brze hrane i restorani moraće da preduzmu mere da nivo akrilamida smanje na dozvoljenu granicu\nEK: Pažljivo sa pomfritom, hlebom, kafom…\nFoto: FreeImages / duygu agar\nEvropski parlament i Savet imaće tri meseca za proučavanje teksta predloga pre nego što bi trebalo da od proleća 2018. stupi na snagu. Proizvođači hrane, lanci brze hrane i restorani moraće nakon toga da preduzmu mere da nivo akrilamida smanje na dozvoljenu granicu.\nOve mere će ostati „srazmerne veličini i prirodi njihovog nastanka“, kaže se u saopštenju EK.\nVitenis Andriukaitis, EU komesar za zdravstvo i sigurnost hrane, je takođe izrazio zadovoljstvo glasanjem od 19. jula. „Danas smo preduzeli značajan korak u zaštiti zdravlja i dobrobiti građana,“ rekao je.\n„Nove mere neće pomoći samo smanjenju prisustva ove kancerogene supstance već će pomoći u podizanju svesti kako izbegavati izloženost tome što je često i pri domaćem spremanju hrane“, dodao je Andriukaitis.\nBEUC, EU potrošačka organizacija je pozdravila glasanje kao „prvi korak“ ali je izrazila žaljenje što EU nije otišla dalje i postavila obavezujuće limite za pojedine prehrambene proizvode, mada je Komisija obećala da je to sledeći korak.\n„Ima već 15 godina od kada naučnici znaju za akrilamid u hrani i upozoravaju na njegov efekat po zdravlje. Ipak, nivo ovog uzročnika raka u evropskoj hrani je uglavnom ostao isti,“ rekla je Monik Goja, generalna direktorka BEUC-a. „Dakle, dobra vest je da je EU konačno obavezala industriju da smanji akrilamid u pomfritu, čipsu, hlebu, biskvitima i kafi“, poručila je ona.\nKomisija je saopštila da planira da „pokrene diskusiju“ o određivanju maksimalnog nivoa akrilamida u određenim prehrambenim proizvodima, nakon što regulativa bude usvojena. Goja smatra da potez uveliko kasni. „Ako neki proizvođači mogu da smanje nivo, mogu i drugi,“ rekla je.\n„Niko ne traži zabranu bilo koje hrane. Međutim, ubeđeni smo da su obavezujući nivoi neophodni ako ćemo efikasno da zaštitimo potrošače. Bez obaveznih limita proizvođači hrane će i dalje moći da prodaju artikle sa visokom koncentracijom akrilamida“, upozorila je Goja.\nJedno reagovanje na “EK: Pažljivo sa pomfritom, hlebom, kafom…”\nnemaju iste proizvode na zajedničkom tržištu kaže:\n21. jula 2017. u 12.10\nJe l se to odnosi na zemlje EU prve lige, druge ili obe?


BiH nijednom migrantu nije odobrila izbjeglički status | Visokoin.com\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH saopštilo je da je sve u isključivoj nadležnosti Ministarstva sigurnosti BiH, odnosno Službe za poslove sa strancima i Granične policije BiH\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH saopštilo je da nema nadležnosti u pogledu kontrole ulaska, kretanja, smještaja, zbrinjavanja ili zdravstvene i socijalne zaštite migranata, odnosno lica koja izraze namjeru ili podnesu zahtjev za azil, sve dok strani državljani od Ministarstva sigurnosti ne dobiju izbjeglički status ili supsidijarnu zaštitu.\nSve navedeno u isključivoj je nadležnosti Ministarstva sigurnosti BiH, odnosno Službe za poslove sa strancima i Granične policije BiH, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se dodaje da Ministarstvo sigurnosti, od kada je počeo povećan priliv migranata u BiH nijednom migrantu nije priznalo izbjeglički status, dok je u ovoj godini za 14 stranih državljana odobrena supsidijarna zaštita, od kojih se samo jedno lice može dovesti u vezu sa migrantima.\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice od 2000. godine obezbjeđuje smještaj, pravo na zdravstvenu i socijalnu zaštitu, obrazovanje, te rad pod istim uslovima kakve imaju i državljani BiH za 33 lica kojima je još 2.000. godine priznat izbjeglički status (najviše je porodica sa područja Kosova, odnosno Srbije, Makedonije, Moldavije i Crne Gore), koja žive u Izbjegličko-prihvatnom centru Salakovac kod Mostara.\nNa osnovu zaključka Vijeća ministara kojim je naloženo da se svi raspoloživi kapaciteti BiH stave na raspolaganje za obezbjeđivanje dodatnih smještajnih kapaciteta za migranate, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice je ponudilo slobodne kapacitete u Izbjegličko-prihvatnom centru Salakovac.\nNa osnovu Protokola o saradnji između ovog ministarstva i Ministarstva sigurnosti u Salakovcu danas boravi 254 migranata, odnosno osjetljivih kategorija – prvenstveno porodica sa djecom, koje nemaju priznat status izbjeglice, nego su izrazile namjeru ili podnijele zahtjev za azil u BiH.\nPostupanje po tim zahtjevima je u nadležnosti Službe za poslove sa strancima i Ministarstva sigurnosti.\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice obavještava o poštovanju ljudskih prava u BiH po međunarodnim konvencijamana čiju primjenu se zemlja obavezala, a koje tretiraju i pitanja položaja i zaštite migranata, a naročito najugroženije kategorije – djece.\nSa tim ciljem predstavnici Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice učestvuju i u radu Koordinacionog odbora za pitanje migranata i Operativnog štaba za pitanja migracija odakle se odlukom Vijeća ministara koordiniraju aktivnosti sa nivoa BiH u vezi za povećanim prilivom migranata.


Direktor Turističke organizacije Beograd Miodrag Popović kaže da očekuje da će prihod Beograda od turizma tokom novogodišnjih praznika biti između 24 do 30 miliona evra. - Prihod za 15 dana pre Nove godine i 15 dana posle nje očekujemo da će biti oko 24 do 30 miliona evra.\nLjajić: Rekordni prihodi od turizma u 2017. godini\nZa doček po julijanskom kalendaru u Beograd stiže 70.000 turista iz svih delova Evrope, a u ostale gradove Srbije dolazi još 50.000 gostiju. Od Srpske nove godine napravićemo turističku atrakciju i svetski brend, kaže ministar Rasim Ljajić Srpska nova godina polako postaje ...\nKO MOŽE DA konkuriše -dodeljuje se novac za uređenje jezera, biciklističkih staza, zabavne objekte\nDodela podsticaja za izgradnju kongresnih i zabavnih objekata, infrastrukture kako bi se poboljšala turistička ponuda Srbije. Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija raspisalo je danas konkurs za dodelu subvencija i dotacija namenjenih za projekte razvoja turizma u ...\nDirektor Turističke organizacije Beograd Miodrag Popović kaže da očekuje da će prihod Beograda od turizma tokom novogodišnjih praznika biti između 24 do 30 miliona evra. „Prihod za 15 dana pre Nove godine i 15 dana posle nje očekujemo da će biti oko 24 do 30 miliona evra.\nPrihod Beograda od turizma tokom novogodišnjih praznika će između 24 do 30 miliona evra. Te cifre očekuje direktor Turističke organizacije Beograd Miodrag Popović "Prihod za 15 dana pre Nove godine i 15 dana posle nje očekujemo da će biti oko 24 do 30 miliona evra.


Odzaci 0\t℃\nNaslovna/SCI-TECH/LG prestaje sa proizvodnjom mobilnih telefona zbog gubitaka\nLG prestaje sa proizvodnjom mobilnih telefona zbog gubitaka\nRedakcija2 weeks pre\nJužnokorejski proizvođač elektronike LG saopštio je danas da prestaje sa proizvodnjom mobilnih telefona zbog gubitaka i da će se usredsrediti na delove za električne automobile, robotiku, veštačku inteligenciju i druge proizvode.\nUpravni odbor LG-a odobrio je promenu strategije i kompanija očekuje da će u potpunosti napustiti poslovanje sa mobilnim telefonima do kraja jula, navodi se u saopštenju.\nLG je nekada bio treći po veličini proizvođač mobilnih telefona, ali je izgubio udeo na tržištu zbog kineskih i drugih konkurenata. Akcije kompanije pale su danas za 2,5 odsto.\nTa kompanija i dalje je treća u Severnoj Americi, sa 13 odsto tržišnog udela posle Epla (Apple) koji ima 39 odsto i Samsunga sa 30 odsto u trećem kvartalu 2020. godine, prema istraživanju tržišta Counterpoint Technologi.\nLG je ranije saopštio da razmatrata strategiju jer je prodaja porasla za pet odsto u odnosu na godinu ranije u poslednjem tromjesečju 2020, ali je profitabilnost pala prodajom premijum proizvoda.\nKompanija je saopštila da će pružati podršku postojećim korisnicimai ažuriranja softvera „tokom određenog vremenskog perioda koji će se razlikovati u zavisnosti od regiona“.\nJapan Tobaco International u potrazi za mladim talentima\nZbrinjavanje pasa lutalica u Senti\n10 mins pre\nDigitalni marketing i uspeh – korisne strategije koje trebate koristiti\nPortal Danasa u martu zabeležio više od 12 miliona poseta


Mihajlova: Očekujemo ubrzanje reformi – ASinfo Portal\nBEOGRAD – Radna grupa za sprovođenje preporuka iz “Bijele knjige” Savjeta stranih investitora (FIC) okuplja članove Vlade i Upravnog odbora Savjeta, koji na strateški način razmjenjuju mišljenja povodom trenutnog okruženja, razmatraju napredak u realizaciji tih preporuka i donose odluke o prioritetnim aktivnostima za budućnost, rekla je za predsjednica FIC-a Jana Mihajlova.\n“Cilj ove Radne grupe da unapredi sprovođenje preporuka iz Bele knjige (FIC-a) i da ostvari napredak od 50 odsto na godišnjem nivou u odnosu na pređašnji prosek od 35-45 odsto. Savet je pripremio predlog radnog plana koji se koncentriše na šest ključnih oblasti i najčešće sugeriše aktivnosti koje mogu brzo da se sprovedu, uglavnom izmenom mišljenja ministarstava ili odluka Vlade. Nadamo se da ćemo uspeti da ostvarimo definisane ciljeve i spremni smo da uložimo naše znanje i vreme u ovaj poduhvat”, rekla je Mihajlova.\nOna navodi da je Vlada između dva izdanja “Bijele knjige” ostvarila dobre makroekonomske rezultate, ali je ključ podsticanje jačeg ekonomskog rasta.\n“Konkretno, očekujemo da zajednička Radna grupa osnovana sa Vladom postane mehanizam za ubrzanje reformi i u smislu daljeg usklađivanja zakona sa regulativom EU i podsticanja bolje primene zakona. Savet ima tri ključna očekivanja: da se podstakne jači ekonomski rast tako što će fiskalnu konsolidaciju učiniti održivom (strukturne reforme, posebno privatizacija i korporatizacija preduzeća u državnom vlasništvu), unapređenje sprovođenja zakona posebno u oblasti poreza (osnaživanje poreske administracije) i nastavak reformi koje se odnose na poslovnu klimu i efikasno usklađivanje propisa sa EU regulativom sa fokusom na sedam oblasti: porezi, rad, inspekcije i bezbednost hrane, nekretnine i izgradnja, digitalizacija i elektronsko poslovanje, stečaj i devizno poslovanje”, priča Mihajlova.\nNjena očekivanja su da Vlada pojača administrativne kapacitete u ministarstvima i drugim državnim institucijama. Prema njenim riječima, bolje sprovođenje znači da se osigura efikasna i konzistentna primjena.\n“Način da se to sprovede je: prvo, uvođenje jasnih procedura i smernica, drugo, uklanjanje nepotrebne birokratije preko platforme e-Vlade i digitalizacije, i treće, obučavanjem zaposlenih. Posebnu pažnju treba obratiti na organe nadležne za nadzor tržišta – Poresku upravu i inspekcijske službe”, navodi Mihajlova.\nOvogodišnja “Bijela knjiga” bilježi manji pad u sveukupnom procentu preporuka koje su ostvarile napredak – 33 nasuprot 35 odsto prošle godine – što, kako kaže Mihajlova, nije toliko značajno.\nSa druge strane, to je pogodilo očekivanja Savjeta za ubraznje reformi što je takođe važno.\n“Savet očekuje da zajednička Radna grupa osnovana sa Vladom postane mehanizam za ubrzanje reformi sa dva cilja: da se ubrza usklađivanje zakona sa regulativom EU i da se poboljša primena zakona. Stoga je važno da Vlada nastavi pristupne pregovore sa EU kao okvir za unapređenje uslova za poslovanje, i zakona i njihove primene”, rekla je Mihajlova.\nKljučne riječi:&nbsp&nbspbijela knjiga, ekonomske reforme, fic, Jana Mihajlova, savjet stranih investitora, vazno\nCrna Gora: U devet mjeseci izvoz povećan 17,8 odsto


Za dobru pesmu potrebna je patnja\nAleksandra Radović, pop diva domaće muzičke scene, privodi kraju pripreme za svoj treći studijski album koji će se pojaviti u prodaji početkom maja. U razgovoru za „Blic” Aleksandra priča o novom albumu, karijeri, kolegama koje ceni, planovima za budućnost...\n- Novi album bi trebalo da izađe između 1. i 15. maja, dok je spot za najavni singl „Nemoj” počeo da se prikazuje u ponedeljak - počinje priču Aleksandra i objašnjava zašto je odlučila da upravo ova pesma bude prvi singl za novi materijal.\n- Izabrala sam pesmu „Nemoj” jer je drugačija u odnosu na pesme sa mog prethodnog albuma. U pitanju je noviji zvuk koji kod nas, koliko sam mogla da primetim, još niko nije radio. Želela sam da vidim kako ljudi reaguju na nešto što se razlikuje od mojih prepoznatljivih pesama. Spot za pesmu je sniman u KPGT-u, rađen je u crno-beloj tehnici i prezadovoljna sam kako je ispao - ističe Aleksandra koja je na novom albumu eksperimentisala s muzičkim trendovima.\n- U osnovi celog albuma je pop, s tim što svaki od aranžera sa kojima sarađujem ima neki svoj muzički fazon. Darko Dimitrov iz Makedonije je u tom nekom MTV fazonu, prati trendove i voli da inicira promene, a ja slušam svoje saradnike i ne bežim od izazova. Na albumu će biti pesama koje su mešavina popa, r’n’b i nekog modernog soula na tragu Dženifer Hadson i Bijonse Nouls, ali je veći deo albuma moja prepoznatljiva muzika - objašnjava popularna pevačica.\nNa pitanje da li razmišlja o tome da sa nekim od kolega napravi duet, Aleksandra kaže: „Još ne. Imala sam mnogo ponuda, ali nikad da se namesti ta neka dobra pesma i pravi trenutak, jer mnogo toga treba za dobar duet. Moja želja je da, recimo, uradim duet sa Džibonijem ili Oliverom Dragojevićem, ali oni nisu tako lako dostupni.”\nAleksandra i privatno voli da sluša muziku, slušajući Ejmi Vajnhaus, Dafi, Dženifer Hadson informiše se i o novim trendovima, a uživa uz soul džez Dajane Krol i Nore Džouns. Inspiraciju za nove pesme nalazi koliko u sebi toliko i u ljudima oko sebe i situacijama sa kojima se sreće, mada kaže da je za dobru baladu potrebna i patnja.\n- Najbolje pesme stvaraju ljudi koji su najviše propatili, jer je iz stanja apsolutne sreće teško napraviti tekst koji će pogoditi nekoliko desetina hiljada žena i muškaraca - tvrdi harizmatična pevačica.\nUpitana kako sebe vidi za pet godina, odgovara: „Za pet godina vidim sebe sa jednom ‘Arenom’ i povlačenjem. Naravno, kao i svaka druga žena, želim da imam i porodicu.”\nInače, Aleksandra je već neko vreme u vezi sa Aleksandrom Zeremskim, bivšim direktorom BK televizije, ali zasad samo kratko kaže da je „srećna na planu ljubavi”.\nlive2hype Najbolje pesme stvaraju ljudi koji su najviše propatili, jer je iz stanja apsolutne sreće teško napraviti tekst koji će pogoditi nekoliko desetina hiljada žena i muškaraca. - kao neko ko i sam pise pesme i stvara muziku,moram da se slozim sa Aleksandrom - prelepo receno.\nhatstar Za razliku od mnogih pojavljuje se samo kad ima sta da kaze i pokaze...Bravo...:)\nkejt ako je ovo tacno ja onda ne znam kako je Balasevic preziveo sve ove godine...\njelena Prelepa žena sa divnom muzikom.


Elvako donirao računarsku opremu Tehničkoj školi :: Semberija INFO ::\nPredstavnici kompanije Elvako MetPro Dragan Ljubinković, tehnički direktor, i Lana Milošević, marketing menadžer, sa saradnicima su posjetili 12. aprila 2021. godine Tehničku školu i donirali pet računara.\nDonacija je uslijedila nakon zahtjeva Škole za tehničku podršku u obnavljanju računarske opreme u kabinetu za programiranje i time je nastavljena odlična dosadašnja saradnja sa ovom kompanijom, u kojoj učenici uspješno obavljaju stručnu praksu, a danas je u njoj zaposleno čak deset bivših učenika.\nOpremanje svih kabineta novom računarskom opremom realizuje se iz vlastitih sredstava i dijelom donacijama firmi sa kojima Škola sarađuje u realizaciji praktične nastave u privredi. Nova oprema za kabinet programiranja poboljšaće uslove za odvijanje nastave ovog predmeta, iz kog su đaci od 2004. godine do danas najbolji na takmičenjima svih nivoa u Republici Srpskoj, učesnici Bosanskohercegovačke olimpijade iz informatike, a dvaput su bili i predstavnici Bosne i Hercegovine na svjetskim olimpijadama iz informatike. Za dosadašnje uspjehe u radu sa mladim programerima profesorka Nada Vasiljević nagrađena je najvećim priznanjem u prosvjeti - Svetosavskom nagradom za 2020. godinu, koju dodjeljuje Ministarstvo prosvjete i kulture RS.


PočetnaVestiMultimedijaVestiMAIC je prvi digitalni asistent sa kojim možete da pričate na srpskom\n08.10.2019 17:04 | 0 Multimedija\nNova era pametne tehnologije uvela je pravu revoluciju u svetu, kada su se pre svega par godina pojavili prvi digitalni virtuelni asistenti. Popularnost ovih uređaja raste vrtoglavom brzinom pa se procenjuje da će broj ljudi koji ga koriste do 2021. dostići 1,8 milijardi na globalnom nivou. Širenju ovog trenda na našim prostorima doprineo je dolazak MAIC-a, prvog digitalnog asistenta na srpskom jeziku.\nOtklanjanjem jezičke barijere, koja je do sada sprečavala veliki deo korisnika (poput dece ili starijih osoba) da uživaju u koristima kućnih asistenata, MAIC otvara potpuno novi svet mogućnosti za celu porodicu. On se veoma jednostavno povezuje sa drugim pametnim uređajima u kući, omogućavajući svim članovima da upravljaju njime pomoću glasovnih komandi. Za razliku od većine sličnih asistenata, MAIC ima i ekran zahvaljujući kojem podržava video pozive, pušta crtane filmove, ali i dopušta da ono što je neophodno ukucate ručno – na primer, šifru za određenu aplikaciju.\nSva komunikacija sa ovim digitalnim asistentom započinje kada izgovorite njegovo ime, a od tog trenutka on ima brojne načine da vam pomogne da uštedite ili bolje organizujete svoje vreme. Na primer, MAIC može da vas blagovremeno podseti na određenu obavezu tako što će podesiti alarm, kao i da vas uputi na adresu najbliže ambulante, da vam preporuči restoran ili pusti muziku za koju ste u tom trenutku raspoloženi. Ukoliko ga pitate „kakvo je vreme u Beogradu“, odgovor ćete dobiti odmah, a ako biste da se nasmejete - pitajte MAIC da vam ispriča i neki vic.\nIzuzetno koristan dodatak je i prevodilačka funkcija, pa tako MAIC može da prevodi sa engleskog na srpski i obratno, i to pismeno ili usmeno. Ova pametna spravica takođe uči i upoznaje vas tokom korišćenja, pa se nemojte iznenaditi kada posle određenog vremena počne da predlaže i personalizovane izbore, na osnovu vaših svakodnevnih navika.\nMAIC možete već danas pronaći u svim Vip Mobile radnjama, gde se kupuje samostalno, ili uz neki od Vipovih Kućni net paketa i tarifa.\nIsprobali smo MAIC - prvi glasovni asistent na srpskom (video) 29.09.2019 14:35 0


Uvod u upravljanje poslovnim procesima | | PC Press\nUvod u upravljanje poslovnim procesima\nŠef proizvodnje, pre nego što je i okačio jaknu o čiviluk, panično biva obavešten o problemu sa zalihama potrebnim za lansiranje nove proizvodnje. Pošto su pregledali o čemu se radi, uočavaju dva problema: nema pocinkovanog lima debljine 3 mm, a dihtunzi koji su stigli nisu još raspoloživi u softveru za trebovanje. Posle pregleda u magacinu, pronalaze galvanizovan lim debljine 3 mm, a u konsultacijama sa administracijom saznaju da dihtunge još uvek ne mogu da stave na zalihe jer cena ne odgovara onoj sa ugovora, komercijala nabavke nije napravila porudžbenicu, a trenutno nisu dostupni jer su na pregovorima s novim dobavljačem.\nDaljom istragom konstatuju da galvanizovan lim niko nije ni tražio, ali da je verovatno nabavljen umesto pocinkovanog, premda nisu sigurni da li je zapravo u pitanju greška dobavljača i magacina prilikom isporuke, ili je možda služba komercijale, u nedostatku tehnološke specifikacije zahteva za nabavku, nabavila prvi lim debljine 3 mm koji je pronašla.\nPrethodna ilustracija svakodnevnih problema u poslovnom sistemu lepo se sažima u izreci Duška Radovića: „Ko ne zna šta mu je, neka pogleda gde mu je, pa ako ga ne nađe – to mu je“. Podaci jednog preduzeća se mogu nalaziti i obrađivati u raznim vrstama aplikacija, a u zavisnosti od toga da li sadržaj podatka ima jasno definisanu strukturu dele se na: strukturirane i nestrukturirane.\nStrukturirane podatke u poslovnom okruženju uglavnom obrađuju ERP rešenja, a tu možemo svrstati i njihove brojne nadgradnje, kao što su softveri za kase, mobilnu prodaju, rad u magacinu, odnose sa kupcima i slično.\nNestrukturiranim podacima, koje u slengu ponekad i zovemo „sadržajem ženske tašne“ (izvinjavamo se unapred svim ženama), bave se softveri za upravljanje elektronskom dokumentacijom (DMS). Oni rade tako što nedovoljno strukturno poznatim sadržajima pridružuju neke poznate (metapodatke) pa ih na taj način „dovode u red“ i omogućavaju njihovo lakše pronalaženje. Metapodatke treba da razumete kao klasifikatore knjiga u biblioteci, gde smo jasno izdvojili, strukturirali ono što se može strukturirati o jednoj knjizi: autora, izdanje, godinu, naslov… Te metapodatke potom smo sačuvali zajedno sa samom knjigom i njenim sadržajem, pa ako ipak ne znamo ništa od toga, DMS sistemi omogućavaju nam da tražimo delo i po delu sadržaja – npr. citatu s početka teksta.\nU narodu niko do danas nije uspeo da pomiri Zvezdu i Partizan, partizane i četnike, Sulejmana i Malu nevestu… U IT svetu, srećom, postoje softveri koji imaju baš ovu namenu. Zovu ih BPM (eng. Business Process Management), a koriste se za kreiranje, modifikaciju i pokretanje poslovnih procedura. Svaka procedura sastoji se od aktivnosti koje izvršavamo u svakodnevnom radu, na primer: prijem elektronske pošte, klasifikacija, čitanje, brisanje… Te aktivnosti se, u zavisnosti od redosleda izvršavanja, svrstavaju u algoritam koji opisuje neki poslovni proces i na osnovu koga pravimo proceduru. Kada na ovaj način definišemo i kontrolišemo poslovne procese, počinjemo da se bavimo poslom ne primećujući da nam pojedini programi smetaju, a da nam pritom baš kada treba, daju sve potrebne informacije.\nPojedinačni poslovni procesi su u praksi prilično nepregledni, nedokumentovani i neprilagođeni stvarnim potrebama. Odvijajući se u različitim funkcionalnim organizacionim jedinicama, podaci iz procesa često se evidentiraju u različitim softverima, pri čemu problem predstavlja prelaz iz jednog u drugi organizacioni deo ili prelaz iz jednog u drugi softver. Ključni poslovni procesi koji utiču na strateški uspeh u organizaciji obuhvataju više poslovnih funkcija, pa su oni pokretači promena iz vertikalnih u horizontalne oblike organizacije u savremenom poslovanju.\nRešenje kroz UPIS ERP\nModeliranje poslovnih procesa omogućava da se oni jednoznačno definišu, standardizuju, analiziraju i kontrolišu i tako direktno poboljšavaju efikasnost rada. U tu svrhu razvijeni su sistemi za upravljanje poslovnim procesima (BPM sistemi). BPM je ujedno i platforma za povezivanje arhitekture organizacije, modela poslovnih procesa, sistema za upravljanje tokovima posla i informacione infrastrukture kao podrške izvođenju poslovnih procesa. U današnje vreme, za poslovne procese koji uključuju veći broj direktnih i indirektnih korisnika, različite izvore podataka, tj. dokumente iz raznih sistema koje želite centralizovano da nadgledate i upravljate, integrisani BPM sistem je nužan izbor.\nImajući u vidu da ERP, po svojoj prirodi, barata uglavnom strukturiranim podacima, IIB je davno prepoznao potrebu za integracijom UPIS‑a sa DMS rešenjem, kako bi svojim klijentima omogućio kvalitetno upravljanje svim podacima u organizaciji. Strukturirani podaci se čuvaju i obrađuju u poslovnom softveru UPIS (ERP i njegove nadogradnje), a nestrukturirani (e‑mail, skenirani dokumenti, skice, planovi, projekti, fotografije, zapisnici, odluke, podaci sa društvenih mreža, audio i video zapisi…) u softveru za upravljanje poslovnom dokumentacijom (DMS). U njihovoj integraciji najvažnije je precizno definisati koji je sistem nadležan za koje podatke a potom, u smislu poslovnih procesa i uspostavljenih procedura rada, odrediti ko u svakoj od aktivnosti procesa radi, s kojim podacima i koja mu je uloga u određenoj proceduri. To se postiže implementacijom softvera za upravljanje poslovnim procesima (BPM) koji, u zavisnosti od konkretne aktivnosti, upućuje korisnika na zadatke koje treba da obavi koristeći ERP, DMS ili bilo koji drugi alat. Kao najviši stepen integracije, BPM sistem ne samo da upućuje korisnika šta da uradi, nego mu omogućava da direktno iz konteksta poslovnog procesa stvarno to i uradi, bez potrebe za promenom aplikacije u kojoj će se obaviti zadata aktivnost.\nUPIS već sadrži praćenje i upravljanje radnim procesima nad dokumentima koji su iz nadležnosti ERP i srodnih sistema pomoću principa definisanja i dodele statusa dokumenata u pojedinačnoj fazi njihovog životnog ciklusa i autorizacijom lica – korisnika, odgovornog za rad nad dokumentom u određenom statusu u poslovnom procesu. Taj princip, uz odgovarajuće izveštavanje, omogućava praćenje i upravljanje međufunkcijskim tokovima procesa kroz sam UPIS. Izazov se javlja kada je u praćenju procesa potrebno obuhvatiti podatke/dokumente koji se evidentiraju u više softverskih rešenja, gde primarno mislimo na ERP i DMS, kao i upravljanje aktivnostima koje kao svoju posledicu nemaju zapis, tj. dokument koji se smatra prirodnim delom nekog od navedenih rešenja, npr. razne odluke i obaveštenja, upravljanje univerzalnim tehničkim servisima (fajl sistem, e‑mail‑ovi, Web servisi, ftp, baze podataka, OCR, regex, elektronski potpis)… Kao što većina pravih ERP rešenja upravlja, tako i DMS, svaki na svoj način, upravljaju poslovnim procesima, ali opet postoji problem u praksi, šta i kako da rade s dokumentima i podacima koji ne potiču iz njihovog domena. U svakodnevici skoro svaki proces u privrednim društvima zalazi u problematiku ERP i DMS sistema. Upravljanje procesima samo s jednog softverskog aspekta, ne daje kvalitetno i dovoljno integrisano rešenje.\nRešenje koje će povezivati i orkestrirati više raznorodnih aplikacija u kontekstu kontrole procesa pronašli smo u proizvodu lobotalk („lobo tok“). Lobo tok koji, kao vezu između raznih aplikacija, možemo slikovito postaviti u središte postojećih softverskih rešenja u informacionom sistemu i koji na potpuno nepristrasan način interpretira i upravlja procesima, bez obzira na to da li se pojedinačna aktivnost poslovnog procesa evidentira u ERP, DMS, CRM, POS, SCM, WMS, HRM ili softverskom rešenju s nekom drugom skraćenicom. Jedini preduslov za kvalitetnu integraciju jeste to da je softversko rešenje otvoreno za upravljanje „od spolja“, bilo preko API ili meta baze podataka. Interesantno je napomenuti da smo prostim razvojem Lobo tok server priključaka za UPIS veoma brzo integrisali mogućnosti: overe i knjiženja bilo kog UPIS dokumenta, štampu, tj. izvoz bilo kog izveštaja iz UPIS‑a, kao i rekalkulisanje dokumenata.\nTehničke osobine lobotalk proces servera\nSam Lobo tok je serverska aplikacija čiji je cilj upravljanje poslovnim procesima i radi kao orkestrator ERP, DMS i drugih rešenja. Obezbeđuje kreiranje automatizovanog toka procesa rada putem izrade dijagrama toka prema prethodno definisanim poslovnim procedurama, koristeći BPMN 2.0 standard za opisivanje. Donosi široku paletu predefinisanih aktivnosti uz mogućnost paralelnog i/ili sekvencijalnog izvršavanja aktivnosti, različite vrste petlji, potprocesa, uslova i grananja, mogućnost izvršavanja zadataka kod kojih se zahteva korisnička akcija putem elektronske pošte, Web‑a ili pak direktno iz konteksta ERP, DMS ili neke druge aplikacije. Time se dokumenti koji učestvuju u radnim procesima, a koji su predmet obrade više zaposlenih na jednom ili više sistema (ERP, DMS…), uključuju u jedinstven radni tok.\nProcesi mogu biti pokrenuti: na eksplicitnu akciju korisnika BPM sistema, u zakazano vreme, iz UPIS aplikacije ručno ili automatski, korišćenjem Web servisa, lobodms skriptinga, API ili trigera lobodms aplikativnog servera. Putem pridruživanja kontrolnih mehanizama postojećim sistemima, workflow (radni tok) obezbeđuje da se odgovarajući zadaci izvršavaju u pravo vreme, od prave osobe i po utvrđenom redosledu, što omogućava praćenje zadataka i koordinaciju rada zaposlenih. Analizom podataka o procesima moguće je dobiti statističke izveštaje, npr. brzine realizacije zadataka, broja zadataka po korisniku i slično.\nLobo tok je, kao proces‑server, otporan na nasilne prekide procesa, zamenu verzije istog procesa u hodu bez potrebe da se tekući zadaci i aktivnosti prekidaju. Za stvaranje novih ili izmenu postojećih procesa nije potrebno poznavanje programiranja zato što se sve radi kroz pristupačan grafički interfejs.\nSveobuhvatnim pristupom i jasnim definisanjem nadležnosti ERP‑a i DMS‑a, kao dva glavna sistema u svakoj privrednoj organizaciji, pomoću trećeg softvera omogućava se njihov sinergijski efekat, čime se postižu olakšice u radu i fleksibilnost u upravljanju poslovnim procesima. U privrednim društvima ERP, u ovom slučaju UPIS, treba da bude čuvar integralnosti sistema, koji obezbeđuje da informacija ima dva neophodna atributa: kvalitet i pravovremenost, u cilju donošenja boljih poslovnih odluka.\nPo uspešnoj integraciji poslovnih procesa, u priči s početka teksta šef proizvodnje ne samo da je okačio jaknu na čiviluk nego je i popio kafu pre nego što bi pristupio redovnim dnevnim aktivnostima. U novom sistemu svaka odgovorna osoba bila bi na vreme obaveštena o svojim obavezama u procesu i naravno dobila kompletne podatke potrebne za kvalitetan završetak svog dela posla.\nMiloš Bošnjak, IIB\nAuthor Marko NešovićPosted on 10. June 2016. 3. August 2017. Categories BusinessTags DMS, ERP, iib, lobotalk\nPrevious Previous post: BIZIT 2016: Ideje i rešenja\nNext Next post: Facebook sa pogledom od 360 stepeni


'PRAVDA ZA DAVIDA' DEMANTIRALA REŽIMSKE MEDIJE: Davor Dragičević nije zatražio politički azil u Austriji! | Slobodna Bosna\n"PRAVDA ZA DAVIDA" DEMANTIRALA REŽIMSKE MEDIJE: Davor Dragičević nije zatražio politički azil u Austriji!\nInformacija da je Davor Dragičević, otac nastradalog mladića Davida, zatražio politički azil u Austriji nije tačna, potvrđeno je za Srpskainfo iz grupe “Pravda za Davida”.\nVijest koju su pojedini portali prenijeli, da je Davor zatražio politički azil u Austriji je laž. To sa sigurnošću mogu potvrditi – rekao je za portal Srpskainfo jedan od članova grupe “Pravda za Davida”.\nPolicijska uprava Banjaluka pokrenula je 31. decembra prošle godine potragu za šest osoba zbog nereda počinjenih nakon protestnog okupljanja na Trgu Krajine u Banjoj Luci koja je održana u organizaciji grupe “Pravda za Davida”. Među njima je i Davor Dragičević koji se od tada samo jednom oglasio na društvenim mrežema i poručio da je dobro, ali nije objavio gdje se nalazi.\nMediji u RS i Srbiji bliski vlastima, svakodnevno objavljuju tekstove u kojim se tvrdi da grupom "Pravda za Davida" upravljaju strani centri moći koji pokušavaju oslabiti i destabilizirati Republiku Srpsku. U tom kontekstu Davora Dragičevića, oca ubijenog Davida, redovno predstavljaju kao stranog plaćenika koji porodičnu tragediju instrumentalizira u političke svrhe.\nDOKUMENTI KOJI DEMANTUJU VUČIĆA: Kako se Srbija odrekla RS-a, a priznala cjelovitost i nezavisnost BiH\n03. Dec. 20192\nDRAMA U SDP-u: Nikšić zabranio da se Bećirovićev odgovor Mijatoviću objavi na web stranici SDP-a!\nŽESTOK OBRAČUN VUKANOVIĆA I RADOVANOVE KĆERKE: „Gospođo Karadžić neka vam služi na čast, vi ste napisali da JA LAJEM; Skočite svi na mene, ja ću…“


"Dokument potpisan o avio liniji još uvek nije sporazum" • RTK\n"Dokument potpisan o avio liniji još uvek nije sporazum"\nVršilac dužnosti kosovskog premijera, Aljbin Kurti, izjavio je danas da pismo o namerama o uspostavljanju leta na relaciji Beograd-Priština koji je potpisan u Berlinu uz posredovanje Ričarda Grenela, još uvek nije sporazum, te da je neophodno preduzeti mnoge druge korake.\nKurti je ove navode, prema pisanju medija, izneo u pratnji ministra za infrastrukturu Ljumira Abdidžikua (Lumir Abdixhiku), tokom posete Upravi za civilno vazduhoplovstvo.\nKurti je poručio da je ovo pismo samo početak, te da bi došlo do sporazuma, potrebno je da se preduzmu „mnogi drugi koraci“.\n„Znamo konačnu verziju sporazuma koja je meni predstavljena kasno, kada su pregovori i nacrt završeni. Mogu reći da smo za što veću regionalnu saradnju, ali povodom te regionalne saradnje moraju se imati dve osnovne stvari na umu: prvo, ustavnost i zakonitost, i drugo, ekonomsku isplativost. Sva naša saradnja, koja uključuje i ekonomsku, mora biti korisna i održiva“, poručio je Kurti.\nSa druge strane, navodi da je ovo pitanje, kao i mnoga druga, zbog pandemije korona virusa zamrznuto.\nPodsetimo, predstavnici Beograda i Prištine potpisali su u januru mesecu ove godine u Berlinu pismo o namerama o uvođenju avio-linije Beograd Priština sa kompanijom Lufthanza u ambasadi SAD u Berlinu, koja bi pružala usluge prevoza.\nIspred Beograda, pismo je potpisao državni sekretar Ministarstva privrede, Milun Trivunac, a ispred Prištine direktor Kosovske uprave civilnog vazduhoplovstva, Eset Beriša.\nKosovska vlada je pre samo pet dana, smenila Eseta Berišu, zbog, kako je saopšteno, „kršenja profesionalnih dužnosti“.\nPotom je reagovao i sam Beriša koji je rekao da je njegovo razrešenje „potpuno političke prirode“ i „u vezi sa potpisivanjem Pisma namere za uspostavljanje avio-linije Priština – Beograd.


Rasizam u Bugarskoj: Oglasio se Čeferin, FARE traži izbacivanje - Sportska centrala\nRasizam u Bugarskoj: Oglasio se Čeferin, FARE traži izbacivanje\n15 okt 2019. 15:11\nRasizam na utakmici između Bugarske i Engleske i dalje je jedna od glavnih tema fudbalske evropske javnosti.\nMeč je dva puta prekidan zbog nacističkih pozdrava grupice domaćih navijača koji su uz to upućivali majmunske krike ka tamnoputim igračima Engleske.\nTim povodom premijer Bugarske Bojko Borisov zatražio je ostavku prvog čoveka Fudbalskog saveza ove zemlje Borislava Mihajlova, a oglasio se i predsednik UEFA Aleksandar Čeferin.\n– Verujte mi, UEFA čini sve kako bi ovu bolest eliminisala iz fudbala. Ne smemo da dozvolimo da ovim budemo zadovoljni, moramo uvek da težimo rešenju problema. Kompletna fudbalska porodica, od administratora do igrača, trenera i navijača mora da sarađuje sa Vladama i nevladinim organizacijama u ratu sa rasistima kako bi njihovo ponašanje bilo marginalizovano, rekao je Čeferin za AP.\n– Fudbalski savezi sami ne mogu da reše ovaj problem. Kazne UEFA su među najoštrijima u sportu, a minimalna kazna je delimično zatvaranje tribina što utiče na finanijski gubitak saveza i na neki način obeležava njihove navijače. Nažalost, pojava nacionalizma širom Evrope dovelo je do neprihvatljivog ponašanja na stadionima koji su mesta za propagandu ovakvih stavova, dodao je Slovenac.\nBugarska ne može da se plasira na EURO kroz kvalifikacije, ali može kroz plej-of Lige nacija. Međutim organizacija FARE (fudbal protiv rasizma u Evropi) smatra da za Bugarsku ne sme biti mesta na EP.\n– Smatramo da zbog događaja u Sofiji Bugarska mora da bude izbačena iz daljih kvalifikacija, odnosno da im se zabrani nastup na EP. Problem je dostigao velike razmere, bugarski Savez ne ume da deluje preventivno, a konstantno negiranje čelnika Saveza pokazuje da oni ne mogu da se takmiče sa fudbalskom elitom. To bi poslalo jaku poruku drugim zemljama da fudbal ne može i ne želi da prihvati rasizam kao normalno ponašanje, izjavio je Piara Povar, izvršni direktor ove organizacije.\nOdigrane su i poslednje dve utakmice 35. kola španske Primere. Real Madrid je na svom Santjago Bernabeu porazio Alaves...\nFudbalMilos- 10 jul 2020. 23:14 0\nVest sa Ostrva: Spremna ponuda za Luku Jovića u vrednosti od 35 miliona evra\nFudbalMilos- 10 jul 2020. 22:34 0\nTrener Real Madrida Zinedin Zidan izjavio je da je Luka Jović mlad igrač i da računa na njega u budućnosti.


Mozzart sportske kladionice: Šalke 04 – Valensija, prvi meč 1:1\nŠalke je izborio veliki remi u Valensiji pre tri nedelje, a rezultat je time veći jer je izboren golom u gostima. Trener Šalkea Feliks Magat rekao je pred revanš da je njegov tim u dobroj, ali opasnoj poziciji za drugu utakmicu u šesnaestini finala Lige šampiona.\n"U dobroj smo poziciji, ali i opasnoj. Na papiru, 1:1 deluje mnogo bolje nego što jeste. Ako pokušavate da čuvate 0:0, automatski ste pod pritiskom. Moramo sami da uradimo nešto da povedemo", rekao je Magat.\nZa taj posao se svi uzdaju u Raula Gonsalesa, nekadašnjeg centarfora Real Madrida, najboljeg strelca u istoriji takmičenja koji je postigao jedini gol za Nemce na “Mestalji”.\n"Revanš će biti stvarno komplikovan. Imamo malu prednost zbog 1:1 u gostima, ali Valensija je jako opasna u gostima. Imaju brze napadače i brzi su u kontranapadima", rekao je Raul, strelac tri gola za Šalke u Ligi šampiona.\nRaulu je ovo prva sezona u Bundesligi, pošto je svoju kompletnu prethodnu karijeru proveo u Real Madridu. Njegov saigrač iz napada Klas-Jan Huntelar nije bio toliko plodan do sada, a mogao bi da propusti i sutrašnji duel zbog povrede kolena. Šalke će igrati i bez suspendovanog veznog igrača Lukasa Šmica.\nŠalke više od pet decenija nije osvojio titulu u Nemačkoj, iako je prošle sezone, Magatove prve na čelu, bio vicešampion. Trener je, međutim, promenio ekipu, otpustivši mnoge veterane i dovevši nove igrače, koji se još nisu uklopili.\nRaul je, međutim, ispunio sva očekivanja.\n"Od početka sam se osećao uklopljeno i prihvaćeno. Nedostaje nam stabilnost u igri tokom cele sezone. Ekipa još traži pravu hemiju i fali nam samopouzdanja", rekao je Raul.\nValensija ove sezone nije izgubila na gostovanju u Ligi šampiona, a u prvenstvu Španije je pobedila u devet od poslednjih 12 utakmica.\n"Ako hoćemo da izbacimo Šalke, moraćemo da popravimo neke vidove naše igre iz poslednje dve utakmice, protiv Bilbaa i Majorke. Te pobede ne kriju naše mane, i svesni smo da nam Šalke neće praštati greške", rekao je trener Valensije Unai Emeri.\nU tim Valensije vratio se prvi strelac, Aric Aduriz, koji je pauzirao zbog istegnuća članka.\nMečevi Totenhem – Milan i Valensija – Šalke igraju se na “Vajt Hart Lejnu” i “Šalke areni” u sredu veče u standardnom terminu Lige šampiona od 20.45 časova.\nОбјавио Kille у 03:34


Izetbegović: Recept za stabilnost u Bosni i Hercegovini\n/ Plus / Politika / Izetbegović: Recept za stabilnost u Bosni i Hercegovini\nN113.11.2018. u 19:14\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović primio je danas ambasadoricu Kraljevine Norveške Guri Rusten, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nTokom razgovora je konstatovano da su odnosi dviju zemalja prijateljski, te da je potrebno nastaviti s razvijanjem intenzivnih bilateralnih odnosa.\nPredsjedavajući Izetbegović je informisao ambasadoricu Rusten o aktuelnoj situaciji u BiH i procesima nakon održavanja Općih izbora. Naglasio je potrebnu formiranja široke programske koalicije koje bi činile pobjedničke stranke, što je preduslov da se osiguraju politička stabilnost, provođenje reformi, intenzivna izgradnja infrastrukture i ubrzani put prema evroatlantskim integracijama, saopćeno je.


Sa finskim u svet - Liisa-Elina Ćuković, Čedomir Cvetković: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nLiisa-Elina Ćuković, Čedomir Cvetković\nPraktičan priručnik za učenje finskog jezika na svakom mestu!\nUkoliko želite da putujete ili idete u inostranstvo da radite, ovo je prava knjiga za vas! U njoj se nalaze finski izrazi i fraze koje vam mogu pomoći da lako komunicirate i da se jednostavno i brzo snađete u novoj sredini.\nKratak pregled gramatike koja će vam biti dovoljna da savladate ovaj jezik.\n"Ovo je priručnik za sve one koji žele da upoznaju Finsku, finski jezik, istoriju i kulturu i time još više doprinesu unapređenju kulturnih i poslovnih veza između naše dve zemlje." - (iz recenzije) mr Tuula Jaale\nKljučna reč: učenje finskog jezika


foto:Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam\nPo rečima Nenada Ivaniševića, pokrajinskog sekretara za privredu i turizam, cilj konkursa je podsticanje razvoja elektronskih komunikacija i unapređenje položaja lokalnih samouprava, čiji je stepen razvijenosti u rasponu 60 do 80 odsto.\n- Ove godine, za ovaj konkurs povećavamo iznos za oko 20 odsto u odnosu na prošlogodišnji, tačnije, na sredstva koja su nam usmerena od RATEL-a dodali smo sopstvenih 1,5 miliona dinara. Ovim želimo da povećamo mogućnost lokalnih samouprava treće i četvrte kategorije da dobiju što više sredstava – objašnjava Ivanišević. - Želimo da pomognemo nedovoljno razvijenim lokalnim samoupravama, kojih na teritoriji Vojvodine ima 18. Uz to, želimo da što veći broj mesta koja se vode kao turistička, opremimo besplatnim internet pristupom, jer danas nema turizma bez intreneta i adekvatne infrastrukture. Pored toga, bezbednost učenika je svakako prioritet, stoga lokalne samouprave mogu konkurisati i za videonadzor u školama.\nLokalne samouprave mogu da konkurišu za najviše pet hotspot lokacija, uz obavezno dostavljanje idejnog i glavnog projekta, neophodnih uslova i saglasnosti za uspostavljanje ovakve lokacije. Lokacije pogodne za hotspot mogu biti glavni trg, šetalište, park, prostor autobuske i železničke stanice, javni prostor ispred opštinske uprave, zdravstvene ustanove, javna plaža, javna turistička lokacija, javna mesta od istorijskog i kulturnog značaja i druge značajne lokacije. Tražena sredstva ne mogu biti veća od 150.000 dinara po hotspot lokaciji.\nGradovi i opštine mogu konkurisati i za finansiranje uvođenja sistema videonadzora u vaspitno-obrazovnim ustanovama u cilju povećanja bezbednosti predškolaca, učenika i nastavno-obrazovnog osoblja, kao i zaštite objekata, pod već poznatim nazivom ,,Bezbedna ustanova“. Tražena sredstva ne mogu biti veća od 500.000 dinara po ustanovi, a može se konkurisati za najviše tri obrazovne ustanove. Lokalna samouprava je dužna da uz prijavu na konkurs dostavi idejni ili glavni projekat, saglasnost ustanove za realizaciju projekta kao i da omogući uspostavljanje nadzornog centra u ustanovi.\nLokalne samouprave po svim tačkama konkursa mogu da zahtevaju maksimalan iznos od 1,5 miliona dinara. Rok za podnošenje prijava na Javni konkurs je petnaest dana od dana objavljivanja, odnosno 27. novembar 2021. godine.\nKonkurs Nenad Ivanišević pokrajinski sekretar za privredu i turizam


Partizan - Izbor pao na Ilieva? - Sportske.net\nNekadašnji napadač Partizana najavljuje se kao jedno od mogućih pojačanja šampiona Srbije ovog leta.\nIvica Iliev je ostavio veliki trag u Partizanu, sa crno-belima je svojevremeno vodio borbe i u Ligi šampiona, a ovih dana ''procurela'' je informacija da bi sada već 34-godišnji fudbaler mogao po drugi put da se vrati u Humsku.\nPodsetimo, Iliev je 2004. godine, posle sedam sezona u crno-belom dresu, otišao u inostranstvo, igrao u Italiji, Grčkoj, Nemačkoj i Izraelu, da bi se 2010. godine vratio u Partizan i u potpunosti opravdao poverenje.\nNjegova sledeća stanica bila je poljska Visla, sa kojom je okončao saradnju, pa se sada pojavila mogućnost da svojim iskustvom, uz Sašu Ilića, pomogne mladom timu crno-belih prvenstveno u evropskim okršajima u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nNavodno je Iliev već obavio razgovore na tu temu sa sportskim direktorom i nekadašnjim saigračem Albertom Nađom, ali još uvek nema potvrda ovih informacija iz Humske.\nOno što je za sada izvesno jeste promena na golu šampiona Srbije - Vladimir Stojković je prešao u turski Konjaspor, a njegov naslednik u Partizanu biće dosadašnji čuvar mreže OFK Beograda Milan Lukač.


Referendum otežava poziciju Beograda (SETimes.com)\nReferendum otežava poziciju Beograda 17/02/2012\nGlasanje na severnom Kosovu neće direktno uticati na martovsku odluku EU o statusu kandidata za Srbiju, ali će predstavljati pritisak na Beograd u svetlu buduće važne odluke o Kosovu.\nLinda Karadaku i Igor Jovanović za Southeast European Times iz Prištine i Beograda -- 17.2.2012. Ovonedeljno glasanje Srba na severnom Kosovu, kojim su odbacili vladine institucije, „ne pomaže” u pridruživanju EU, kaže Unija. [Rojters]\nReferendum koji su ove nedelje održali Srbi na severu Kosova „ne pomaže” nadama Srbije vezanim za pridruživanje EU, niti regionalnoj stabilnosti, ali neće neophodno uticati na nade Srbije za prijem u Uniju, kaže zvaničnica Unije. Portparolka EU Maja Kocijančić izjavila je za SETimes da „jednostrani koraci, kao što je referendum” ne pomažu u rešavanju situacije na severnom Kosovu. Stav EU, rekla je ona, jeste da je „situacija na severnom Kosovu teška i može da se reši samo kroz dijalog i uklanjanje ograničenja slobode kretanja, a ne referendumom”. Ona nije direktno odgovarala na pitanja da li će referendum uticati na odluku o statusu Srbije. „Odluku o statusu kandidata treba da donese [Evropski] savet”, dodala ja ona. Međutim, rezultate ovonedeljnog referenduma EU i Beograd možda će teško moći da ignorišu. Glasalo je preko 75 odsto Srba sa severnog Kosova, a 99,74 odsto njih je odbacilo uspostavljanje kosovskih institucija u svojim opštinama. Glasanje je održano u nekoliko opština na severnom Kosovu, ali su ga i Priština i Beograd odbacili. „Ovaj korak predsednika opština na severnom Kosovu može samo da umanji potencijal države i ne donosi korist interesima Srba [na Kosovu]. Ovo ne pomaže državi u odbrani njenih legitimnih interesa na Kosovu i Metohiji”, izjavio je predsednik Srbije Boris Tadić. Srpski zvaničnici posebno su zabrinuti zato što očekuju odluku EU o statusu kandidata krajem februara ili početkom marta. Šef pregovaračkog tima Srbije u razgovorima sa Kosovom Borislav Stefanović izjavio je za SETimes da je organizovanje referenduma „politički avanturizam osmišljen u kuhinji opozicionih stranaka u Beogradu”. „Međutim, to neće uticati na kandidaturu Beograda za EU, jer kandidatura zavisi od dijaloga sa Prištinom, odnosno pre svega od sporazuma o regionalnom predstavljanju Prištine. Dijalog se ne odnosi na pitanja o kojima se glasalo na referendumu na severu Kosova”, rekao je Stefanović za SETimes. Međutim, on je dodao da je Beograd spreman za kompromis u pogledu razgovora o regionalnom predstavljanju Prištine, ali je istakao da Priština ima „maksimalističke zahteve”. Razgovori su zakazani za 21. februar u Briselu. Bivši srpski ambasador u Nemačkoj Ognjen Pribićević kaže da referendum neće imati bilo kakav direktan uticaj na kandidaturu Beograda za EU. „Zapadnim državama je jasno da Beograd nema presudan uticaj na sever Kosova. Zato kandidatura pre svega zavisi od postizanja sporazuma o regionalnom predstavljanju Prištine. Ako se taj sporazum postigne, Srbija će dobiti status kandidata”, rekao je Pribićević. Međutim, direktor projekta Kosovski kompromis Aleksandar Mitić kaže da je rezultat referenduma izazov za srpske vlasti, koje moraju da odluče da li će održati svoje lokalne izbore na Kosovu ovog proleća. Slični tekstoviLoading\n„Jedan od ključnih zahteva Nemačke je da Beograd, zarad sticanja statusa kandidata, odustane od održavanja lokalnih izbora na Kosovu. To će sada, nakon jasno izražene volje Srba na severnom Kosovu, biti vrlo teško postići i, u tom kontekstu, postoji određena veza između referenduma i statusa kandidata za EU”, izjavio je Mitić za SETimes. Pribićević se slaže da će se vlada suočiti sa velikim izazovom. „Ako Beograd ne dobije kandidaturu, to će u Srbiji biti protumačeno kao odbijanje od strane EU. Istovremeno, Brisel će misliti da Srbija ne želi da se pridruži EU, jer nije učinila sve da dobije status kandidata. Nakon poruke sa referenduma na severu Kosova, vlasti će biti pod pritiskom u pogledu daljih koraka na Kosovu, zbog čega bi bilo najbolje da se Beogradu sada da kandidatura”, rekao je Pribicević. Kosovski analitičar Avni Zogijani, direktor kosovske nevladine organizacije Cohu (Ustani), rekao je da je Kosovo, posle više od deset godina međunarodne uprave i četiri godine nakon nezavisnosti „praktično na početnoj tački kada je u pitanju njegova povezanost kao države sa svojom srpskom manjinom”. „Referendum je samo vrhunac situacije sa kojom odbijaju da se nose i međunarodni predstavnici i lokalci. Svih ovih godina slušali smo samo o integraciji severa sa svih strana, dok su ovaj deo vodile strukture koje nikada nisu videle sebe kao deo kosovskih institucija”, rekao je Zogjani za SETimes. Ovaj tekst naručio je SETimes.com.


HITNO! POSAO Inzenjer elektrotehnike - 94 aktuelna posla za Inzenjer elektrotehnike - Oglasi za posao Jooble\nPartners & Orka, reklamna agencija iz oblasti ljudskih resursa, za svog renomiranog klijenta iz Slovenije potražuje radnike na poziciji: Inženjer građevine m/ž - smer hidrogradnja Mjesto rada: Maribor, Slovenija Vi ste iskusan inženjer, posvećen/a svom poslu? Uspješno...\nInženjer građevine, građevinski tehničar, električar i radnik za održavanje proizvodnog kruga, Novi Sad...\n...ujemo svoj poslovni sistem. Ukoliko želite da budete deo uspešnog tima, pruža Vam se mogućnost jer su nam potrebni: DIPLOMIRANI INŽENJER GRAĐEVINE, GRAĐEVINSKI TEHNIČAR, ELEKTRIČAR i RADNIK ZA ODRŽAVANJE PROIZVODNOG KRUGA. Konkurs je otvoren 15 dana od dana...\nUslovi rada: Dužnosti: Kineskoj kompaniji u Boru potreban mašinski inženjer sa položenim stručnim ispitom. Nudimo vam mogućnost za usavršavanje, urednu prijavu i poštovanje radne satnice. Zainteresovani se mogu javiti u inbox ili poslati cv na mejl ****@*****.***...\nBor inzenjer elektrotehnike


Socijaldemoktratska stranka nakon sledećih izbora nema nikakav plan ulaska u vladu koju bi činile stranke sadašnje vladajuće koalicije, izjavio je danas lider te stranke Boris Tadić, najavljujući da će drugim opozicionim strankama ponuditi platformu za zajednički nastup na izborima.\nSDS želi da bude pijemnot okupljanja opozicije, porucio je Tadić na sednici Glavnog odbora.\n"SDS je spremna da bude stožer nove opozicije i da objedini sve političke organizacije koje dele naše vizije i naš vrednosni sistem. SDS ima potencijal da objedini opoziciju i tu misiju će ispuniti", rekao je on.\nTadić je naveo i da su sa nekim strankama već završeni razgovori o tome i da slede razgovori i sa drugima, jer je, kako kaže, nesumnjivo da je potrebno da se građanima ponudi alternativa u odnosu na postojeću vlast.\nDogovor je postignut sa pokretom "Zapadna Srbija" i sa Narodnim pokretom Srbije, precizirao je Tadić.\nTadić smatra i da će građani "platiti visoku cenu" takve politike i to posle izbora.\nLider SDS svoju stranku ne vidi u koaliciji sa stankama koje čine aktuelnu vladu, kao što je, kako kaže, nije video ni posle poslednjih izbora.\n"Imamo ogroman vrednosni otklon na način na koji se upravlja zemljom i to je jedan od razloga zbog kojeg se ne vidimo u ovoj vladi", rekao je Tadić, koji je najoštrije kritikovao ekonomsku politiku Vlade Srbije, za koju smatra da nije usmrena ka budućnosti, već ka učvršćivanju vlasti.\nNavodi da se vlast hvali merama fiskalne konsolidacije, ali da one nisu dale nijedan rezultat, budući da u zemlji nema ni stranih, ni domaćih, ni investicija države.\n"Nema nijedne razvojne mere, uzeto je od građana i privrede, ali nema razvoja", rekao je Tadić, dodajući da je, za razliku od aktuelne, prethodna vlast investirala u puteve, infrastrukturne objekte, nove tehnologije.\nKaže da su one bile tri puta veće od današnjih investicija i da predstavnici aktuelne vlasti otvaraju puteve, mostove i druge objekte čija je izgradnja započeta u vreme mandata premijera Mirka Cvetkovića.\n"Sve se svodi na to da se kao sopstveni prikazuju rezultati prethodnih vlada", rekao je lider SDS.\nVlada, kako kaže, "obmanjuje građane o investicionom planu", a podršku u tome ima, smatra on, u medijima i analitičarima.\nTadić je rekao da su vanredni parlamentarni izbori potrebni vladajućoj SNS i Vučiću kako bi učvrstio vlast i da "ne postoji nijedna zemlja u Evropi u kojoj se lokalni i regionalni izbori održavaju u isto vreme sa parlamentarnim".\nTadić je objasnio da je takva praksa u zemljama Evrope kako bi građani bili u mogućnosti da svake dve godine mogli da kažu šta misle o lokalnim vlastima, što nije uvek saglasno sa onim što se misli o republičkim vlastima.\n« Prosečna proizvodna godina za povrće Premijer Srbije u Vašingtonu »


U BIHAĆU ROĐENE 3 BEBE ČIJI SU RODITELJI MIGRANTI: Najmlađa ima 13 dana\n65 DECE BEZ RODITELJSKOG STARANJA\nivana milovanovic\t 19.08.2018. 10:41h\nI dok se o pitanju migrantske krize u Unsko-sanskom kantonu mesecima čeka na adekvatnu reakciju nadležnih, u Bihaću su u međuvremenu rođene i prve bebe koje pripadaju migrantskoj populaciji.\nU Kantonalnoj bolnici "Dr. Irfan Ljubijankić" u Bihaću do sada je rođeno troje dece čiji su roditelji izbeglice i imigranti s trenutnim prebivalištem u gradu na Uni.\nPrva beba, devojčica, rođena je 6. jula i poreklom je iz Sirije. Početkom ovog meseca, tačnije 3. avgusta, rođena je devojčica čiji su roditelji poreklom iz Iraka, dok je poslednja beba, dečak, rođen 6. avgusta i poreklom je takođe iz Iraka.\n"Tokom boravka u našoj ustanovi majci i detetu se pruža sva potrebna zdravstvena zaštita. Pri dolasku na Odel za ginekologiju i akušerstvo, majke se edukuju o samom porodu te pripremaju za isti, a nakon poroda pruža im se edukacija o dojenju i brizi novorođenčeta", istakli su u bolnici.\nNakon izlaska iz bolnice, kako je potvrđeno, međunarodne organizacije kao što su MSF, DRC, UNHCR, IOM i druge, preuzimaju brigu o novorođenčadi te im njihovi mobilni timovi lekara pružaju adekvatnu zdravstvenu zaštitu.\n"Mi trenutno pregovaramo sa međunarodnim organizacijama, posebno UNICEF-om, za zbrinjavanje dece bez roditeljskog staranja, a takve dece ima blizu 65, kao i za najmlađu decu. Suštinsko pitanje je ko će o njima preuzeti brigu. Nama je obećano da će to biti brzo rešeno, no iskustva nam govore da je potrebno više meseci za adekvatnu reakciju", rekao je Hazim Kapić, ministar zdravstva USK.\nVećina ove dece smeštena je u hotelu Sedra u Cazinu, gde se nalazi blizu 130 migrantskih porodica. Kapić ističe da je od prvog momenta sugerisao da se prema migrantskoj populaciji treba odnositi humano i voditi računa o njihovom zdravstvenom stanju.\n"Mi smo u početku morali brinuti o tim ljudima, kako zbog njih, tako i zbog nas samih jer nismo smeli dozvoliti da se pojavi bilo kakva šira epidemija koja bi ugrozila domaće stanovništvo. Praktično od početka 2018. godine, migranti su počeli pristizati u Dom zdravlja u Velikoj Kladuši i mi smo vrlo brzo uputili naredbu prema domovima zdravlja u Velikoj Kladuši, Cazinu u Bihaću da pripreme timove, tako da smo poprilično spremni dočekali te izazove. S druge strane, imali smo dobru saradnju sa međunarodnim organizacijama i s njima smo potpisali sporazume o saradnji, tako da međunarodne organizacije pokrivaju troškove tih naših timova,"objasnio je Kapić.\nPrema procenama policije, između 3.300 i 3.600 migranata trenutno boravi u ovom gradu. Ministar bezbednosti BiH Dragan Mektić izjavio je da se u celoj BiH u ovom trenutku može govoriti o prisustvu od dvije do tri hiljade migranata.\nDODIK: Svaki pokušaj da i jedan policajac FBIH uđe u Srpsku bez saglasnosti biće sprečen silom!\nMEKTIĆ: U BiH ima oko 2.300 ilegalnih migranata


RTS :: Poruke svetskih lidera na sednici Generalne skupštine UN\nSvet Poruke svetskih lidera na sednici Generalne skupštine UN\nutorak, 22. sep 2020, 17:37 -> 21:57\nPoruke svetskih lidera na sednici Generalne skupštine UN\nAmerički predsednik Donald Tramp rekao je na virtuelnoj sednici Generalne skupštine Ujedinjenh nacija da SAD ispunjavaju svoju sudbinu mirotvorca. Predsednik Kine Si Đinping istakao je da Peking nema nameru da vodi hladni, niti topli rat ni sa jednom zemljom. Predsednik Rusije Vladimir Putin je pozvao sve države da pokažu političku volju, mudrost i dalekovidost u rešavanju svetskih problema.\n"Sjedinjene Američke Države ispunjavaju svoju sudbinu mirotvorca, nakon što su pomogle da se postignu sporazum o normalizaciji ekonomskih odnosa Beograda i Prištine, kao i sporazum o normalizaciji odnosa između Izraela, Ujedinjenih Arapskih Emirata i Bahreina", istakao je predsednik Donald Tramp na virtuelnoj sednici Generalne skupštine UN.\nTramp je u govoru ocenio da svetska organizacija mora da traži odgovornost Kine zato što nije uspela da spreči širenje koronavirusa od kojeg je preminulo oko 200.000 Amerikanaca i skoro milion ljudi širom sveta.\nOptužio je Kinu da nije na vreme podelila informacije o novoj zaraznoj boleasti, koju naziva "kineskim virusom".\nPeking nema nameru da vodi hladni niti topli rat\nPredsednik Kine Si Đinping je rekao da će ta zemlja i dalje deliti iskustva stečena iz borbe s novim koronavirusom i medicinske tehnologije sa drugim zemljama, ali i da će pružiti podršku svim zemljama kojima je pomoć potrebna, kao i da će aktivno učestvovati u naučnom istraživanju o poreklu i načinima prenosa virusa.\nObećao je da će Kina prioritetno zemljama u razvoju ponuditi vakcine koje će biti puštene u upotrebu nakon kliničkih ispitivanja, preneo je Kineski međunarodni radio.\nIstakao je da Peking nema nameru da vodi hladni, niti topli rat ni sa jednom zemljom i dodao da bi sva neslaganja trebalo rešavati dijalogom i pregovorima.\nRusija za partnerstvo u borbi protiv koronavirusa\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je istakao da za sada nije moguće oceniti razmere šoka zbog koronavirusa i upozorio da će se globalna ekonomija dugo oporavljati, i da će za to biti potrebna nestandardna rešenja.\nNaveo je da je Rusija otvorena za partnerstvo u borbi protiv koronavirusa i predložio održavanje video-konferencija o vakcinama i besplatno vakcinisanje službenika UN, prenosi Sputnjik.\nPutin je rekao da Rusije do sada nije čula reakciju SAD i njihovih saveznika o predlogu Moskve da se uvede moratorijum na raspoređivanje kopnenih raketa srednjeg i kratkog dometa i pozvao sve države da pokažu političku volju, mudrost i dalekovodost u rešavanju svetskih problema.\nGeneralni sekretar UN Antonio Guteres upozorio je u uvodnoj reči da se svet suočava sa "epohalnom" zrdavstvenom krizom, prenosi AP.\nUkazao je i na najveću ekonomsku nesreću i gubitak radnih mesta od Drugog svetskog rata, opasne pretnje ljudkim pravima i pretnju novog hladnog rata između SAD i Kine.\nBrazilski predsednik Žair Bolsonaro odbacio je kritike na račun svoje vlade zbog politike u oblasti zaštite životne sredine.\nBranio je i način na koji je Brazil, druga zemalja na svetu najteže pogođena korona virusom, odgovorio na pandemiju, navodi Rojters.\nErdogan za konferenciju svih mediteranskih država\nRekao je da je primarni cilj Turske da reši nesuglasice "pravedno i na pravilan način", kroz razgovore.\nŠvedska zabranjuje 5G opremu kineskih kompanija "Huavej" i ZTE\nLukašenko: Promenili smo taktiku prema demonstrantima, pronaći ćemo svakog od njih\nEvropa kažnjava Maltu i Kipar zbog "zlatnih pasoša"\nDuterte: Možete me smatrati odgovornim za svaku smrt koja se desila u ratu protiv droge


Broj novozaraženih u Mađarskoj ponovo ispod pet stotina\nPreminula su 64 pacijenta, a zaraza korona virusom identifikovana je kod još 382 mađarska državljana – navedeno je sajtu „koronavirus.gov.hu”.\nNa bolničkom lečenju se nalazi 2197 pacijenata obolelih od korona virusa, a 251 osoba je na respiratorima. Do sada je u Mađarskoj vakcinisano skoro 4 miliona 715 hiljada ljudi, od kojih je 2749235 osoba već primilo i drugu dozu vakcine.\nMađarski parlament danas glasa o produženju Zakona o korona virusu. Poslanici danas treba da prihvate predlog vlade za produženje Zakona o korona virusu do 15. dana posle prvog dana jesenjeg zasedanja tog Doma, kako bi hitne vladine uredbe mogle ostati na snazi. Tokom procesa odlučivanja očekuje se donošenje odluke o izmenama i dopunama ovogodišnjeg budžeta, kao i promene koje utiču na javno obrazovanje i visoko obrazovanje. Do kraja sednice održaće se četiri opšte rasprave. Na dnevnom redu će, na primer, biti vladin predlog za poboljšanje životnih uslova samohranih porodica, kao i predlog izmena i dopuna vezano za porez. Od srede do petka, Parlament će raspravljati o predlogu budžeta za 2022. godinu, u ukupnom vremenskom okviru od 30 sati.


Čomski na primeru razaranja Jugoslavije dokazuje kako Zapad započinje ratove (video) - Sputnjik Srbija\n© AFP 2021 / Virginie Montet\n19:56 22.01.2019 (osveženo 07:28 23.01.2019) Preuzmite kraći link\nKao priređivača knjige koju je izdao „Samizdat B 92“, pitamo ga o razlozima interesovanja tog svetski poznatog lingviste za Jugoslaviju i svemu što se u njoj tokom decenija događalo:\n„Interesovanje za Jugoslaviju je išlo na dva koloseka. S jedne strane, primena i postojanje mnogih ideja koje su bile na tragu levičarskih ideja komunizma, pa onda iz tog komunizma promišljanje društvenog poretka i mogućnosti da se na neki drugi način uobliči društvo i u tom kontekstu je njemu bila najzanimljivija ideja o samoupravnom sistemu, koja je vrlo bliska njegovim anarhističkim ubeđenjima. On se pitao zbog čega je ta ideja ostala samo kao ideja, delimično primenjena, a nikada nije ’zaživela‘ u svom punom kapacitetu, da bi se na kraju urušila. Počeo je sedamdesetih godina prošlog veka da piše jedan tekst, kako bi upoznao međunarodnu javnost sa onim što se dešava Univerzitetu u Beogradu, sa represijom režima prema profesorima i studentima i sa svima onima koje je režim percipirao kao opasne. To je uticalo da na Zapadu, pre svega u Sjedinjenim Državama, sazri percepcija o karakteru tog režima.“\nUprkos tome, Amerika u to vreme nije ni pokušala da deluje na Tita onako kako je delovala kasnije u Jugoslaviji.\n— Nije do kraja jasno kakva je tu bila igra. Pitanje je i percepcije Čomskog i negde je bilo naivno očekivati da jedan intelektualac, ili nekoliko intelektualaca, može presudno da utiče na to da se promeni i kurs američke spoljne politike ili politike bilo koje zemlje. Amerika je videla u Titu, verovatno i u tom režimu, pouzdanog partnera koji je za nju bio mnogo značajniji zbog nekih drugih političkih procesa, a te represivne metode koje su se dešavale u Jugoslaviji nisu za SAD bile toliko zabrinjavajuće.\nA i Tito je bio dovoljno mudar i dovoljno iskusan političar, tako da je izabrao kurs mekanog totalitarizma ili autoritarne vlasti, koji nije bio toliko represivan kao sovjetski, da bi izazvao reakcije. Zato je Jugoslavija bila percipirana kao neka vrsta zapadne i poluzapadne zemlje koja se nalazi na Balkanu, dok su neki od tih procesa i neke od represivnih mera bili u velikoj meri ignorisani.\nJedan deo knjige nosi naslov „Snovi i realnost“. Zašto su ta dva pojma suprotstavljena? I zašto Jugoslavija, takva mekana, potrebna bipolarnom svetu, nije mogla da opstane?\n— Jugoslavija je bila zemlja koja je zaista baštinila velike ideje i velike snove pojedinih intelektualaca, istorijskih figura. Jugoslavija je starija i kao ideja, a i kao država, od onog što je Titova Jugoslavija. Taj pokušaj socijalizma jeste bio pokušaj, između ostalog, da se reše nacionalna pitanja koja nisu bila rešena u prethodnom periodu, koja su ostala iz vremena raspada Austrougarske monarhije.\nU poglavlju „Ratovi u Jugoslaviji“ Čomski vrlo ogoljeno, jasno i konkretno analizira uzroke svih ratova. To što je Čomski rekao, na Zapadu verovatno i danas ne žele da znaju, jer je zaista vrlo surovo.\n— Ideja te knjige i jeste bila da se mapira kompleksnost svih tih procesa. Meni se čini da je glavni problem u interpretaciji problema Jugoslavije i njenog raspada u tome što se zauzimaju neke apriori pozicije o tome gde se nalazi uzrok raspada Jugoslavije. Zauzimaju se kategorične pozicije — to je samo spoljni faktor, a domaći akteri bili su u nekoj pasivnoj ulozi i svi mi smo ispali neke nevine žrtve. To je, ako pogledate, dominantan ideološki diskurs u svim zemljama bivše Jugoslavije.\nCilj mi je bio da se svi tekstovi Čomskog i njegova predavanja stave u kontekst toga da su se te stvari dešavale paralelno, da su se realnosti menjale na terenu, da je realnost u Jugoslaviji krajem sedamdesetih godina prošlog veka i deset godina kasnije potpuno različita, da je koincidirala sa nekim promenama na globalnom planu i da se politika, čak i pojedinih zemalja, poput SAD, prema Jugoslaviji, može iščitati iz nekih dokumenata, svega onoga što nam je dostupno. Politika velikih sila bila je usklađivana i menjana u skladu sa onim šta se dešavalo na terenu.\n„Pravi razlog za rat nema veze sa kosovskim Albancima, nego je sve to bilo jer Srbija nije prihvatala zahtevane društvene i ekonomske reforme, što znači da je to bilo poslednje mesto u Evropi koje se nije podvrglo neoliberalnom programu pod vođstvom SAD“, kaže Čomski. Da li smo, ipak, žrtve?\n— Tačno je da je ta vrsta koncepta uključivanja i integracija istočnoevropskih zemalja ili bivšeg SSSR-a ili Jugoslavije, jedna od posledica završetka Hladnog rata i da se ta neoliberalna ideologija razvijala decenijama. Jugoslavija je doživela svoju metastazu kada je ostala jedna izolovana teritorija, okružena sa svih strana državama koje su na ovaj ili onaj način prihvatale novi ekonomski poredak i uključivale se u nove političke i vojne strukture. Iz perspektive Zapada, NATO-a ili korporacija, bio je najlogičniji korak vršiti sve moguće pritiske kako bi se to društvo i ta ekonomija integrisali u tokove koji su bili prisutni svuda okolo. To uopšte ne znači da nisu postojali unutrašnji razlozi, težnje i problemi, i to je jedna od onih stvari koju je knjiga pokušala da izbalansira. Mnogi veoma često citiraju Čomskog kako bi dokazali da nije Milošević bio toliko loš, da je bio žrtva nekih procesa koji su bili negativni i dolazili sa strane. Ali to uopšte nije izgovor za represiju jednog režima koji je na neki način manipulisao tim pritiscima sa strane, poručujući — ukoliko ja nisam tu i ukoliko ja nisam na tom mestu, vi ste zapravo osuđeni na propast.\nSada opet imamo Srbiju okruženu zemljama koje su u NATO-u. Hoćemo li ponovo doživeti sudbinu sličnu onoj koju smo već doživeli?\n— Teško je prognozirati stvari u svetu koji se vrlo brzo menja i gde ima toliko mnogo faktora da ne možete nikada sve da ih uzmete u obzir, ali na određeni način Srbija jeste integrisana u te tokove. Ona je integrisana u međunarodne, finansijske, korporativne, jednim delom i u političke strukture. Ono što ostaje kao otvoreno pitanje, to je pitanje Evropske unije i pitanje NATO-a. U tom smislu Srbija jeste specifična u odnosu neke druge zemlje, ali nemojmo zaboraviti da je tu i pitanje Bosne i Hercegovine, tu je pitanje velikih tenzija u Makedoniji, koja je pod jakim pritiscima, ali je neprekidno saveznik Sjedinjenih Američkih Država. Nije tu jednostavno prelomiti kojim putem ići. Sve te države su izuzetno male i ukupni budžeti tih država su mali. To znači da je njihova moć da se izbore i trasiraju svoj put vrlo limitirana, što ne znači da ne treba da se trude da se pozicioniraju na način koji bi bio najpovoljniji po njih.\nSpecifična je i Velika Britanija, koja uopšte nije mala, pa je njeno prisustvu u EU pod velikim znakom pitanja.\n— Sa Britanijom je interesantan slučaj. Tu se vide jedan emotivni naboj i jedna frustriranost, koja potiče od nečega za šta niko nije ozbiljno verovao da može da se desi — da Britanija reši da izađe iz Evropske unije. Zato je sve aktivirano da se pokaže kako će to da se završi tragično po Britaniju i da će je to skupo koštati, upravo da ne bi nekim drugim zemljama, kao što su Italija, Španija, Portugalija, pa čak i Francuska, palo na pamet da razmišljaju ozbiljno o nečemu sličnom. Ne mora to nužno da bude potpuni izlazak iz Evropske unije, ali može biti nekakav drugi dogovor među državama Evropske unije i same Evropske unije i njihovih struktura, koji bi bili povoljniji za siromašnije južnije članice Evropske unije.\n(Kompletan intervju pogledajte u našem videu)


Brojevi i Fetulah Gulen, najozbiljniji i najopasniji Erdoganovi protivnici - Sputnjik Srbija\n19:10 29 Septembar 2020\n13:20 06.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nErdogan želi da uvede predsednički sistem vlasti u Turskoj, pa se na sutrašnjim izborima ne bori za pobedu, već za osvajanja dvotrećinske većine. Pored trke sa procentima, turski predsednik ima i protivnika koji neće direktno učestvovati na izborima, ali će probati da na njih utiče iz Pensilvanije.\nZa Redžepa Tajipa Erdogana i njegovu Partiju pravde i razvoja najozbiljniji protivnik na sutrašnjim parlamentarnim izborima nisu opozicione Republikanska narodna partija i Partija nacionalističkog pokreta, već procenti i brojevi.\nNaime, Erdogan želi da osvoji 367 od 550 poslaničkih mesta, jer mu je ova dvotrećinska većina potrebna za promenu Ustava i pretvaranje državnog uređenja iz parlamentarnog u predsednički sistem vladavine. Erdogan se odlučuje na ovakav korak jer smatra da aktuelni turski parlamentarni sistem nema efekta i da je promena potrebna radi razvoja Turske u svetsku silu.\nKolika će biti pobeda\nNajveće pitanje je hoće li Erdoganova stranka uspeti u ovoj nameri, a ne hoće li pobediti na izborima, jer je to gotovo izvesno. Takođe, pitanje je i da li će prokurdska Narodna demokratska partija (HDP) preći cenzus od 10 odsto glasova koliko je potrebno da bi ušla u turski parlament. Ako HDP u ovome ne uspe, njihovi glasovi će se „preliti“ Erdoganu.\nTokom jučerašnjeg mitinga ove partije na jugoistoku Turske u eksplozijama su poginule najmanje dve osobe, a više od 100 je ranjeno. Posle eksplozija, miting je otkazan, a Erdogan je ocenio da je u pitanju „provokacija“ koja ima za cilj ugrožavanje mira uoči parlamentarnih izbora.\nKo je Fetulah Gulen\nPod uslovom da se ovakvi incidenti ne ponove i neomasove, Redžep Tajip Erdogan ima i jednog protivnika koji neće direktno učestvovati na izborima, ali se smatra najopasnijim Erdoganovima protivnikom, koji predvodi jednu vrstu paralelnih struktura u Turskoj. Reč je Fetulahu Gulenu, muslimanskom svešteniku i ideologu.\nMuhamed Fetulah Gulen je vođa pokreta Hizmet, što zna turskom znači služba\nMuhamed Fetulah Gulen je vođa pokreta Hizmet, što na turskom znači služba, služenje drugima. Pokret postoji oko 50 godina i ima milione simpatizera, ne samo u Turskoj, već i širom sveta. Vrednost kapitala koji ovaj pokret poseduje procenjuje se na oko 20. milijardi dolara (najveći turski dnevni list „Zaman“, TV stanica, banke). Gulen danas ima 74 godine i već 25 godina živi u Pensilvaniji (SAD).\nPrema nekim izvorima, ova tajnovita organizacija kojom rukovodi Gulen, širom Evrope, Afrike i centralne Azije vrbuje perspektivne dečake iz siromašnih porodica, i školuje ih u sopstvenoj mreži privatnih osnovnih i srednjih škola i fakulteta po celom svetu.\nOve škole ne postoje u Rusiji i Nemačkoj. Cilj Gulenovih škola, prema istim izvorima, je da obrazovanjem, prožetim vrednostima islama, formira tursku elitu.\nHizmet „blizak“ CIA\nNeki od dobrih poznavaoca turskih prilika kažu za Sputnjik da je ovaj Gulenov pokret „imao prste“ u gotovo svim prevratima i pučevima u Turskoj, počevši od 1961, 1970 i 1981. godine, pa i u antivladinim demonstracijama od pre pre dve godine. Izvor Sputnjika, a to pišu i neki hroničari turske političke scene, kaže da Gulen i pokret Hizmet imaju — da ne upotrebimo neki jači izraz — bliske veze sa CIA.\n„Erdogan je u pravu kada kaže da je nagli uspon Turske zasmetao njenim neprijateljima. Upravo zbog toga ima osnova da se pokušaj diskreditacije Vlade AK partije s pravom može nazvati ‘hizmetom’ (služenjem) neprijateljima Turske. Američka administracija ne krije da je nezadovoljna turskom politikom…“, napisao je prošle godine Osmen Softić u svom komentaru na internet-portalu Al Džazira Balkan.\nRedžep Tajip Ergogan i Fetulah Gulen\nSoftić na istom mestu pominje i postojanje dokumentovanih podataka koji pokazuju da je mreža Gulenovih škola tokom devedesetih poslužila kao pokriće za 130 operativaca CIA-e u Uzbekistanu i Kirgistanu, koji su kao nastavnici engleskog jezika špijunirali za američku Vladu.\nUmereni islam koji prija Zapadu\nGlavno obeležje Guklena je umereni islam i turski nacionalizam koji prija ušima Zapada, gde ga proglašavaju za jednog od najpoznatijih svetskih islamskih ličnosti.\nInače, Erdogan i Gulen su sarađivali do pre dve godine, pa je tako Erdogan i zbog podrške Hizmeta imao dobre rezultate na izborima, ali je i Hizmet za to vreme dodatno ojačao. Za sve to vreme Gulen nije dolazio u Tursku iz Pensilvanije.\nGulenov pokret bio je glavna podrška Erdoganovoj Stranci pravde i razvoja kada je prvi put došla na vlast 2002. godine. Do otvorenog sukoba između Erdogana i Gulena došlo je pre dve godine kad je u policijskoj akciji privedeno nekoliko desetina ključnih Erdoganovih poslovnih i političkih saveznika zbog optužbi za korupciju. Erdogan je za tu istragu krivio Gulena i njegove pristalice u vojsci i policiji, koje su, dok su sarađivali, pomogle Erdoganu u obračunu sa sekularnim strukturama u policiji i pravosuđu.\nErdogan je Gulenu posle toga često poručivao da prestane da se meša u politiku države, a krajem prošle godine Turska je izdala nalog za Gulenovo hapšenje. Gulen je negirao sve ove navode, a nedavno je izjavio da je pritisak na njegov pokret danas mnogo veći nego u eri vojne hunte u Turskoj.\nKoliko je naroda dovoljno\nErdogan želi da osvoji 367 od 550 poslaničkih mesta, jer mu je ova dvotrećinska većina potrebna za promenu Ustava\nNa jednom od predizbornih mitinga Partije pravde i razvoja bio je postavljen poster Erdogana i turskog premijera Ahmeta Davutoglua na 4.709 kvadratnih metara. Kako tumače neki hroničari tamošnjih prilika, da bi pokazali da ih ne brinu zahladneli odnosi sa Zapadom i SAD, na posteru je stajao natpis: „Nama je narod dovoljan“.\nGulenov pokret je i dalje jak, ali dobri poznavaoci turske političke scene kažu da on nema dovoljnu podršku u narodu, jer oni koji nisu za Erdogana podržavaju partije opozicije. Isti izvori tvrde da je posle pomenute korupcionaške afere Erdogan u jednom trenutku bio zbunjen, ali da je odmah nakon toga krenuo u kontraofanzivu, pa Gulenov pokret trenutno nema onu jačinu koju je imao do pre nekoliko godina.\nGulen, Erdogan, Turska, izbori, Svet


Živković traži smanjenje plata zvaničnika BiH : Radio Velkaton\n6. Mart. 2014. u 11:15\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Milorad Živković uputio je u parlamentarnu proceduru Prijedlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama BiH, kojim se predviđa smanjenja plata izabranih i imenovanih zvaničnika na nivou BiH.Predloženim zakonom uređuje se način obračuna i visina plata izabranih i imenovanih zvaničnika u najvišim organima izvršne i zakonodavne vlasti u BiH u mandatnom periodu, te reguliše proces donošenja zakona o platama i naknadama ostalih zaposlenih u institucijama BiH i način njihovog finansiranja u prelaznom periodu.\nPrema predloženim rješenjima, najviši koeficijent imali bi članovi Predsjedništva BiH – 3,3, a slijede članovi kolegijuma oba doma Parlamentarne skupštine, te predsjedavajući i zamjenici predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH sa koeficijentom 3,2.\nZa poslanike i delegate u Parlamentarnoj skupštini predviđen je koeficijent 3,1, dok bi se na ministre i zamjenike ministara u Savjetu ministara BiH primjenjivao koeficijent tri.\nVisina osnovice neto plate u institucijama BiH, prema Živkovićevom prijedlogu, određivala bi se množenjem koeficijenta sa iznosom prosječne neto plate zaposlenih u BiH, koji utvrdi Agencija za statistiku BiH za prethodnu godinu.\nNa osnovu ovog prijedloga, plata člana Predsjedništva BiH sa sadašnjih 4.750 bila bi smanjena na 2.750 KM, dok bi poslanici, odnosno delegati, umjesto nepune 4.000 KM primali platu od 2.600 KM.\nOsnovici se dodaje iznos koji pripada svakom zaposlenom prema važećem Zakonu o platama i naknadama zaposlenih u institucijama BiH i drugim propisima uključujući naknade za minuli rad, topli obrok, odvojeni život i druge.\nZakon bi, ukoliko bude usvojen u Parlamentarnoj skupštini BiH, bio primjenjivan nakon narednih opštih izbora.\nŽivkovićevim prijedlogom Savjet ministara BiH bi na prvoj sjednici u novom mandatnom periodu utvrdio i u parlamentarnu proceduru uputio novi zakon o platama i naknadama u institucijama BiH.\nU prelaznom periodu, do usvajanja novog zakona o platama, na sve ostale zaposlene u institucijama BiH primjenjivao bi se važeći Zakon o platama i naknadama u institucijama BiH.\nU obrazloženju prijedloga zakona, Živković procjenjuje da bi za plate i naknade izabranih i imenovanih zvaničnika BiH u budžetu bila ostvarena ušteda od oko 42 posto.\nŽivkovićev Prijedlog zakona o utvrđivanju visine plate zaposlenih u institucijama BiH na dnevnom je redu sjednice Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH 13. marta.


KM: Mladi lideri okupljeni oko izazova savremenog društva | Radio Kosovska Mitrovica\nKM: Mladi lideri okupljeni oko izazova savremenog društva\n4. May, 2016 15:18 |\nKonferencija “Snaga mladih lidera” koja se danas i sutra održava u Kosovskoj Mitrovici, okupila je predstavnike omladinskih organizacija iz Kosovske Mitrovice i drugih univerzitetskih gradova Srbije.\nOrganizatori konferencije su Forum “Vlasina” i Kancelarija za Kosovo I Metohiju.\n“Ovo okupljanje je prilika da mladi razmene svoje ideje, stavove I iskustva, I pronađu moguće puteve do rešenja izazova sa kojima se društvo danas suočava”, istakao je Valentino Popović, koordinator konferencije, I dodao da je celokupan događaj organizovan na inicijativu studenata Univerziteta u Prištini sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici.\n“Imaćemo priliku da diskutujemo na različite teme. Jedna od tema biće “Mesto i uloga studentskih I omladinskih organizacija u rešavanju savremenih izazova”, a to su bezbednosni, ekonomski, obrazovni, i najaktuelniji politički, koji je jako važan u sistemu drušvenog delovanja. Nadam se da ćemo čuti mnogo dobrih i zanimljivih predloga, kako organizacije mogu da daju svoj doprinos u rešavanju ovih izazova”, kaže Popović.\nPotpredsednik Studentskog parlamenta Univerziteta Jovan Aleksić kaže da je cilj konferencije okupljanje mladih lidera pred kojima se nalazi budućnost, ali da je ovo ujedno i poziv za učešće na narednom Forumu “Vlasina 2016””.\n“Vlasina 2016 će se održati od polovine jula do početka avgusta meseca na jezeru Vlasina. Tamo će se okupiti mladi ljudi iz Srbije I okruženja, koji će na više radionica iznositi svoje ideje i slušati predavanja eminentnih ljudi, truditi se da provedu kvalitetno vreme i ostvaruju kontakte”, rekao je Aleksić.\nPrvog dana konferencije, studenti su posetili manastir Gračanicu i hram Svetog Dimitrija u Kosovkoj Mitrovici, dok je za drugi dan planiran susret sa Zlatom Radovanović iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju i gradonačelnikom Severne Mitrovice Goranom Rakićem.


Izvor: B92, 15.Apr.2021, 14:27\nZagreb -- Do sada su objavljena dva "non pejpera" koja su uzdrmala javnost, a koji govore o izmenama ustavnog uređenja i teritorijalnoj podeli BiH.\nAli postoji li i treći?\nPrema informacijama do kojih je došao Klix.ba, a na šta sumnjaju i novinari slovenačkog portala "Necenzurisano", vrlo je verovatno da su poslednjih meseci skrojena tri tzv. "non pejpera" odnosno neslužbena dokumenta čiji autori nisu poznati, ali koji se interesuju za radikalne promene na Balkanu, >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << a naročito u BiH, na Kosovu i u Severnoj Makedoniji.\nPrvi "non pejper" je delo Hrvatske, i izazvao je i reakciju člana Predsedništva BiH Željka Komšića da i on u Brisel pošalje "non pejper". Hrvatske ideje iz marta ove godine su podržale Mađarska, Slovenija, Grčka, Kipar i Bugarska.\nNakon ovoga nije dugo trebalo da svetlost dana ugleda još jedan "non pejper", za koji se pretpostavlja da ima veze sa premijerom Slovenije Janezom Janšom, koji je blizak mađarskom premijeru Viktoru Orbanu, a koji ima tesne veze s Rusijom. Poznat je po antimigrantskim stavovima, ali i po islamofobičnim izjavama.\nNa pitanje portala Klix.ba Evropskom veću kako komentarišu navode o "non pejperu" koji govori o podeli BiH, odgovorili su kako "skupljaju sve informacije", ali da i dalje ne mogu potvrditi da li takvi dokumenti uopšte i postoje. Iz EU ovom portalu ni u jednom meilu nisu demantovali mogućnost postojanja takvih neslužbenih papira.\nDa postoji i treći "non paper" vrlo je izvesno, a sumnja se da iza njega stoji službena Budimpešta. Podsećaju da je jednom prilikom iza Orbanovih leđa stajala karta s etnički podeljenom BiH.\nŠta bi treća tura neslužbenih dokumenata mogla otkriti, kakva je ideja daljeg razbijanja nezavisnih država i pripajanja određenih delova "onim drugim" i kako neko u snovima zamišlja novu Evropu - za sada ostaje tajna.\nNema kraja medijskim nagađanjima o navodnom nezvaničnom dokumentu slovenačkog premijera Janeza Janše o "rasparčavanju" BiH i prekrajanju granica\nU najnovijem tekstu zagrebački Jutarnji list u celu priču uključio je i srpskog predsednika i mađarskog premijera, Aleksandra Vučića i Viktora Orbana.\nNeposredno nakon što je indiskrecijom člana Predsedništva BiH Željka Komšića obelodanjeno pitanje koje je tokom martovske posete BiH postavio slovenački predsednik Borut Pahor o mogućnosti mirnog razlaza u BiH i bure koja je potom podignuta ne samo u toj držav, već i šire u regionu, u Sarajavo je juče otputovao šef hrvatske diplomatije Gordan Grlić Radman.\nPrema tumačenju zagrebačkog Jutarnjeg lista, navodni Janšin non pejper, predat na ruke Šarlu Mišelu, predsedniku Saveta EU, posebno je osetljiva tema jer se u njemu kažu, navodi da bi trebalo završiti "raspad Jugoslavije" promenom granica na prostoru Zapadnog Balkana.\nBiH bi se, piše list, trasformisala, Republika Srpska pripala bi Srbiji, Zapadna Hercegovina Hrvatskoj, a bošnjačka bi država dobila izlaz na more.\nKosovsko bi se pitanje, tvrdi se, rešilo promenom granica (sever Kosova za Preševsku dolinu), a delovi Crne Gore i Severne Makedonije priključili bi se Albaniji.\nJanša je odmah sve to demantovao i rekao da je reč o špekulacijama, a oglasila se i Evropska komisija koja je saopštila da "definitivno nije primila niti zna za ikakav 'non-pejper".\nPozivajući se na neimenovane izvore iz Ljubljane, Jutarnji piše da "tamo gde ima dima, ima i vatre" i da, kako navode, svakako postoji mogućnost da je reč o politici iza koje stoje madjarski premijer Viktor Orban i Aleksandar Vučić, predsednik Srbije.\nVučić i Orban su navodno preko Janše želeli da upozore EU da su nužni radikalni potezi kako bi se brzo rešila postojeća kriza na Zapadnom Balkanu.\nPri tome, Jutarnji piše i da im je visokopozicionirani hrvatski diplomata, koji je želeo da ostane anoniman, rekao da "Hrvatska nikako nije upletena u ovaj slučaj"


Produžiti legalizaciju oružja\nPozitivan opšti stav prema vatrenom oružju, kao i posebno prema posedovanju oružja, građani Srbije obrazlažu neophodnošću za samoodbranu, zaštitu poseda i imovine; zatim potrebom da ga imaju službena lica u sektoru bezbednosti i na drugim rizičnim poslovima; kao i doprinosom unapređivanja razvoja oružja ukupnom tehnološkom napretku čovečanstva. Negativan stav prema oružju najčešće je povezan sa nesigurnošću koju ono prouzrokuje u javnom prostoru, posebno sa rizicima po decu, ili je rezultat percipiranog nedovoljnog profesionalizma pripadnika sektora bezbednosti.\nOvo su zaključci koji se mogu izvući na osnovu mišljenja građana unetih na platformu "Oružje na meti" (www.oruzjenameti.org). Negativne komentare o bezbednosti u svojoj sredini češće daju građani koji smatraju da je nošenje oružja nepotrebno nego oni koji ga smatraju potrebnim. U pitanju je pilot-projekat i veoma mali uzorak na osnovu koga se može zaključiti samo još da pozitivne stavove o nošenju oružja najčešće iznose građani sa specifičnim primedbama na zakone koji se dotiču pitanja oružja, što ide u prilog uverenju da ovakvi komentari pripadaju prvenstveno osobama profesionalno ili kroz hobi povezanim sa vatrenim oružjem. Apsolutna većina posetilaca ove platforme je protiv nošenja oružja, osim u vrlo restriktivnim okolnostima za potrebe vojske i specijalnih snaga policije, i u slučajevima jasne ugroženosti života građana.\nPitanje posedovanja i korišćenja oružja aktuelizovano je serijom ubistava vatrenim oružjem u kontekstu porodičnog nasilja, kao i tekućom akcijom predaje vatrenog oružja koje nije dozvoljeno posedovati (automatsko oružje i bombe), odnosno legalizacije oružja koje je dozvoljeno ali građani za njega ne poseduju dozvolu. Ova tromesečna akcija, tokom koje se ne postavlja pitanje o poreklu oružja i ne sankcioniše njegovo ilegalno posedovanje, završava se 4. juna, a usledila je nakon usvajanja novog Zakona o oružju i municiji. Međutim, ni tokom pripreme ovog zakona, ni pre otpočinjanja akcije legalizacije, nisu vršena nikakva istraživanja o stavovima građana prema posedovanju i nošenju oružja, eventualnom osećanju nebezbednosti ili nepoverenju prema bezbednosnim strukturama, ili drugim argumentima koji opredeljuju građane za posedovanje oružja. Poslednja ovakva objavljena istraživanja rađena su pre desetak godina - za Južnu Srbiju 2004, za Srbiju 2005. i šire istraživanje za region "Kultura oružja u jugoistočnoj Evropi" 2006. godine. Ova istraživanja objavio je Regionalni centar za kontrolu malokalibarskog oružja i lakog naoružanja u Jugoistočnoj i Istočnoj Evropi (SEESAC), koga podržava Evropska unija, a deluje pri kancelariji Programa UN za razvoj (UNDP) u Beogradu. Upravo ova kancelarija je i postavila pomenutu platformu "Oružje na meti" i danas će u beogradskom Medija centru prezentovati nalaze šireg istraživanja, na osnovu 400 novinskih tekstova o incidentima sa zloupotrebom oružja u poslednje dve godine.\nJoš uvek je nejasno da li će Ministarstvo unutrašnjih poslova bar ovom prilikom ponuditi analitičke podatke o broju i posledicama incidenata sa vatrenim oružjem u Srbiji, polu, starosti, i drugim elementima profila počinilaca i žrtava ovih incidenata.\nOno što jeste izvesno je da akcija legalizacije daje veoma slabe rezultate i da nije iskorišćena za slanje poruka o žrtvama među decom, ženama, slučajnim prolaznicima, i uopšte elementima simboličkog i strukturalnog nasilja prema drugima, drugačijima i ranjivim grupama koje sa sobom nosi rašireno posedovanje oružja u domaćinstvima. Deo ove slagalice čine i zloupotrebe oružja u legalnom posedu, uključujući i neke pripadnike sektora bezbednosti. Akcija nije praćena podsticajnim merama, čak ni u vidu smanjenja poreza za oružje, i oslanja se samo na pretnje represivnim merama. Neophodno je stoga akciju produžiti, ali tako da bude zasnovana na analitičkim podacima i jasnim porukama prema konkretnim grupama stanovništva.\nAutorski tekst Svetlane Đurđević Lukić, direktorke Centra za istraživanje javnih politika objavljen je u Danasu 29.maja 2015


Vesti online / Srpski informativni portal / Oficir VRS: Nismo proterivali nesrpske civile u Sarajevu\nOficir VRS: Nismo proterivali nesrpske civile u Sarajevu\nU odbranu Radovana Karadžića, svedočio je i bivši oficir VRS Božo Tomić\nKaradžić, tadašnji predsednik RS i vrhovni komandant njene armije, optužen je za progon nesrpskog stanovništva širom BiH i terorisanje stanovništva Sarajeva artiljerijskim i snajperskim napadima, 1992-95.\nTomić je posvedočio i da je njegova jedinica bila sastavljena isključivo od meštana koji su branili svoje naselje u sarajevskoj četvrti Vraca. Jedinica, kako je rekao, "nikada nije otvarala vatru u dubinu Sarajeva", već samo "na vojne ciljeve na liniji razdvajanja", koja je nije pomerala od početka do kraja rata.\nSvedok je potvrdio da su jednom prilikom u njegovoj jedinici muslimanski zarobljenici iz sarajevskog zatvora Kula bili iskorišćeni za kopanje rovova i tranšeja.\nDok ga je unarkrsno ispitivala, tužiteljka Katrina Gustafson je tvrdila da su Muslimani i Hrvati bili proterivani iz sarajevskih četvrti pod srpskom kontrolom. Negirajući da je proterivanja bilo u njegovoj ulici, Tomić je odgovorio da "pretpostavlja" da "negde jeste bilo", isto kao što su Srbe proterivali iz naselja pod muslimanskom kontrolom\nNjegove "komšije i drugari" Muslimani i Hrvati, koji su bili "uznemireni i uplašeni" napustili su svoje kuće i prešli preko Miljacke u grad, potvrdio je svedok, uz sugestiju da su to učinili da bi izbegli ratna dejstva.\nOcenjujući da bi se za uže gradsko jezgro Sarajeva teško moglo reći da nije ratna zona, zastupnica optužbe je insistirala da su Muslimani bili proterani, ali je svedok ostao pri svom iskazu, tvrdeći da ni njegova sestra koja je napustila Sarajevo "nije bila proterana".\nTužiteljka Gustafson je, kao dokaz za tvrdnju da se Tomić krajem rata protivio povratku Muslimana na Vraca, citirala njegove reči koje je u svojim ratnim beležnicama na jednom sastanku zapisao komandant VRS Ratko Mladić. Po toj Mladićevoj belešci, Tomić je rekao da "narod na Grbavici želi da ostane, ako se garantuje da Muslimani i njihova policija i vlast neće doći". Svedok je uzvratio da je tražio da se ne vraćaju "muslimanska policija i vlast, da nas hapse i maltretiraju", a ne "Muslimani koji su imali pravo da se vrate u svoje kuće"\n"U to vreme je već bio potpisan Dejton po kojem su Srbi morali da napuste Sarajevo. Ne vidim kako smo mi mogli da sprečimo njihov povratak...Znalo se kome šta pripada od Sarajeva - njima skoro sve, a nama skoro ništa", rekao je Tomić.\nNa konstataciju tužiteljke da je prinudni rad zarobljenika na iskopavanju rovova predstavljao kršenje Ženevskih konvencija, svedok je odgovorio da su oni bili "bezbedni koliko i mi", premda je nešto ranije kazao da je "sam dolazak na liniju bio nebezbedan" zbog blizine položaja Armije BiH.\nNa predočene dokaze o ofanzivnim dejstvima nekih jedinica VRS koje su u proleće 1992. "sišle na Grbavicu", svedok je odgovorio: "Mi nismo...To bi bilo nesmotreno, jer bismo svoje položaje ostavili otvorenim".\nUzvraćanje vatre koja je na VRS bila otvarana iz pokretnih minobacača ABiH iz grada, Tomić je nazvao "uzaludnim", zato što su se ta mobilna oruđa "sakrivala iza zgrada" i "bilo ih je nemoguće naći". Uprkos dokumentima koje mu je pokazala tužiteljka, Tomić je negirao i da je iz njegove jedinice pucano u gradske četvrti iza linije fronta.\n"Nema svrhe ispaljivati granate po dubini, dok vam je linija ugrožena. Niko razuman to ne bi činio", ocenio je svedok.\nKaradžić (67) - koji je optužen i za genocid u Srebrenici i uzimanje za taoce "plavih šlemova" UN - svoju odbranu pred Tribunalom nastaviće sutra popodne.