SDS i PDP: Prioritet promjene u Republici Srpskoj - Top Portal\nNaslovnica Vijesti BiH SDS i PDP: Prioritet promjene u Republici Srpskoj\nSDS i PDP: Prioritet promjene u Republici Srpskoj\nBANJALUKA – „Zajednički smo ocijenili da je saradnja Srpske demokratske stranke i Partije demokratskog progresa u proteklom periodu bila veoma dobra, dala pozitivne rezultate i da ćemo našu saradnju intenzivirati tokom ove i naredne godine s ciljem pobjede na opštim izborima 2022. godine“, rekao je predsjednik SDS-a Mirko Šarović nakon današnjeg sastanka delegacija SDS-a i PDP-a predvođenih predsjednicima dvije stranke.\nŠarović je istakao da su promjene koje su u Banjaluci i Bijeljini donijeli Draško Stanivuković i Ljubiša Petrović, koji su prisustvovali sastanku, veoma pozitivne, a da su takve promjene potrebne u cijeloj Republici Srpskoj.\n„Fokus današnjeg sastanka je bila politička situacija u Republici Srpskoj i mogućnost promjene vlasti za koju smo ocijenili da je slaba i da je neophodna promjena. Svoje aktivnosti smo usmjerili u tom pravcu i stvaraćemo priliku za promjenu skupštinske većine i Vlade Republike Srpske, odnosno promjenu vlasti i prije 2022“, rekao je Šarović.\nOn je dodao da će SDS i PDP tražiti partnere i u drugim strankama, kao što je DNS, ali i druge, jer kako kaže, ima dovoljno onih koje vide neophodnost za promjenama u Republici Srpskoj.\nŠarović je vlast na nivou zajedničkih institucija BiH ocijenio kao najgoru ikada, te da će aktivnosti biti usmjerene i u pravcu promjene vlasti na tom nivou, ali da su prioritet promjene u Republici Srpskoj.\nPredsjednik PDP-a Branislav Borenović je rekao da su PDP i SDS iskreni sagovornici i partneri koji žele dobro Republici Srpskoj, na kojoma je velika odgovornost da kroz intenzivan rad pokažu da su suštinske promjene moguće, što se, kako kaže, pokazalo mogućim u Banjaluci i Bijeljini sa novoizabranim gradonačelnicima Stanivukovićem i Petrovićem.\n„Efekti rada Vlade Republike Srpske, ali i Savjeta ministara BiH su izuzetno loši. Nastavlja se sveopšte zaduživanje, dok su zloupotreba javnih resursa, povećavanje privilegija vladajućoj eliti, nepotizam i javna korupcija i dalje sveprisutni. Svojim nečinjenjem, neefikasnošću i netransparentnim radom Vlada čini veliku štetu građanima Republike Srpske“, rekao je Borenović, istakavši da su PDP i SDS saglasni da je promjena vlasti neophodna.\nIstakao je da su SDS i PDP dogovorili zajednički nastup na izborima 2022. godine i da će imati zajedničke kandidate za predsjednika Republike Srpske i srpskog člana Predsjedništva BiH.\n„Okosnicu tih kandidatura će činiti SDS i PDP i to bez ličnih sujeta, nego u zajedničkom cilju da najbolji pobijede, da se vrati nada i povjerenje u institucije i pokaže da može bolje i pravednije“, kaže Borenović.\nPrethodni članakVučić: Dobio sam okrepljenje i posebnu snagu da se borimo za Srbiju\nNaredni članakEVO KAKO SE VLADIKA GRIGORIJE OPROSTIO OD MAJKE


RTS\t17.07.2019 15:03\nPlejmejker i kapiten reprezentacije Srbije Miloše Teodosić predstavljen je u Bolonji kao novi član Virtusa. Želim da igramo u Evroligi, poručio je Teo tom prilikom.\nVeliko interesovanje izazvao je dolazak u Bolonju Miloša Teodosića, a tako je bilo i danas kada je održana zvanična promocija.\nTribine male dvorane Virtusa bile su ispunjene do poslednjeg mesta, što novinarima što navijačima, koji su došli da pozdrave novog člana i najveće pojačanje slavnog kluba.\nTeodosić je tom prilikom rekao da je najveći uticaj na njegovu odluku da dođe imao razgovor sa selektorom Srbije i trenerom Virtusa Aleksandrom Đorđevićem.\n"Trener Đorđević me pozvao u februaru i posle dva sata razgovora shvatio sam da će Virtus biti pravi izbor za mene. Ovaj tim ima bogatu istoriju, moja prva sećanja na košarku su momenti kada su u njemu igrali Jarić, Nesterović, Danilović i Đinobili. Sutra počinjem pripreme sa reprezentacijom, a što se tiče mog zdravlja - mnogo sam bolje nego pre par meseci", otkrio je Teo i potom govorio o planovima i ciljevima.\n"Želim da vratimo Virtus u Evroligu, ali prvo moramo da osvojimo Evrokup. Želim da osvajamo trofeje", zaključio je bivši igrač Klipersa, CSKA, Olimpijakosa i FMP-a.


Khamenei: Neprijateljski novac, oružje i agenti za nemire u Iranu | Iran | Al Jazeera Balkans\n2. Januar 2018.\nKhamenei: Neprijateljski novac, oružje i agenti za nemire u Iranu\nVrhovni vođa Islamske Republike optužio neprijatelje za demonstracije u kojima je 20 osoba ubijeno, a više od 450 uhapšeno.\nProtesti u Iranu odnose sve više života\nVideo of Protesti u Iranu odnose sve više života\nVrhovni vođa Irana ajatolah Ali Khamenei u utorak je optužio neprijatelje Islamske Republike za poticanje nemira u toj državi, dok se nastavljaju antivladine demonstracije pokrenute prošle sedmice, navodi agencija Reuters.\n"Posljednjih dana neprijatelji Irana koriste različito oruđe uključujući keš, oružje, politiku i obavještajni aparat kako bi stvorili probleme Islamskoj Republici", naveo je Khamenei u izjavi objavljenoj na njegovoj zvaničnoj internetskoj stranici.\nNavodi se kako je on najavio da će se obratiti naciji povodom aktuelnih događaja "kada bude pravo vrijeme".\nU nemirima najmanja 20 žrtava\nNajmanje devet osoba je poginulo protekle noći tokom protivvladinih demonstracija koje danima potresaju Iran.\nVeliki broj ljudi izašao je na ulice od prošle sedmice, a crni bilans smrtno stradalih sada iznosi najmanje 20 ubijenih.\nIranska državna televizija u utorak je potvrdila kako je šest demonstranata ubijeno tokom upada na policijsku stanicu u Qahdarijanu.\nKako navode državni mediji, napadači su pokušavali upasti u stanicu kako bi došli do naoružanja.\nJedan 11-godišnji dječak i 20-godišnji mladić nalaze se među ubijenima u gradu Khomeinishahr.\nNajveći protesti od 2009.\nKako se navodi, jednog pripadnika Iranske revolucionarne garde ubio je napadač iz lovačke puške u gradu Najafabadu, 350 kilometara južno od prijestolnice Teherana.\nNo, Al Jazeera nije mogla nezavisno potvrditi da li je pripadnik Garde isti pripadnik snaga sigurnosti koji je, kako je javila poluzvanična novinska agencija Mehr, ubijen u ponedjeljak navečer.\nNakon šest dana demonstracija, najmanje 20 osoba je ubijeno, a više od 450 ih je navodno uhapšeno.\nKako zamjenik guvernera Teherana navodi, uhapšeno je 200 osoba u subotu, 150 u nedjelju i 100 u ponedjeljak.\nUprkos prijetnjama Iranske revolucionarne garde da će rastjerati učesnike, demonstracije se održavaju u raznim dijelovima Irana, a mnogi za njih kažu kako su najveći protesti u državi od 2009. godine.\nMoguća i smrtna kazna\nPredsjednik Revolucionarnog suda Mousa Ghazanfarabadi upozorio je u utorak kako bi se uhapšeni mogli suočiti sa smrtnom kaznom kada se nađu pred sudom, navodi iranska poluzvanična novinska agencija Tasnim.\n"Očigledno, jedna od optužbi za koje bi se oni mogli teretiti može biti Moharebeh", rekao je on, navodi Tasnim.\nAgencija AP objašnjava kako Moharebeh znači rat protiv Boga, što je prestup za koji je u Iranu predviđena smrtna kazna.\nGhazanfarabadi je, također, kazao kako će neki demonstranti uskoro biti izvedeni pred sud po optužbama za djelovanje protiv nacionalne sigurnosti i oštećenje javnih objekata, istakavši kako je učešće na skupovima koje nije odobrilo iransko Ministarstvo unutrašnjih poslova - nezakonito.\nShabani: Iranske vlasti ne znaju ko stoji iza demonstracija\nIran: U protestima poginulo 12 osoba\nGabriel poručio Iranu: Poštujte ljudska prava\nĐuro Ivković, nevesinjski policajac koji nas uči kako biti čovjek


Kompletna rekonstrukcija užičke Bolnice jedan je od naznačajnijih i najvećih kapitalnih projekata u gradu čiji je početak realizacije najavljen već u prvom kvartalu ove godine. Investicija je vredna oko 20 miliona evra, a najveći deo radova finansiraće se preko Kancelarije za javna ulaganja Vlade Republike Srbije.\nNakon izgradnje novog parkinga u užičkoj Bolnici krajem prošle godine, radovima na rekonstrukciji prijemno - urgentnog centra otpočeće prva faza najavljene kompletne rekonstrukcije zgrade užičke Bolnice i već u februaru plan je da se bude završena projektna domkumetacija.\n“Radi se oko 1300 kvadrata koji će biti rekonstruisani pri glavnom objektu za koji je u toku izrada projektne dokumentacije, a za čije namene je iz budžeta grada opredeljeno 3 milion i 200 hiljada dinara. Tokom februara očekujem da će biti završen taj deo posla kako bi se stvorili uslovi da se otpočne sa radovima na rekonstrukciji ovog vitalnog dela Zdravstvenog centra Užice i užičke Bolnice, a čime bi praktično otpočela prva faza realizacije ovog velikog projekta“, kaže gradonačelnik Užica Tihomir Petković.\nRadovi će, kako objašnjava direktor Zdravstvenog centra Užice prim. dr Miloš Božović, otpočeti nakon odobrenja stručnih konsultanata iz Kancelarije za javna ulaganja.\n„Između ostalog investicija predviđa nabavku novog skenera, rendgena, novu opremu za kolonoskopiju, gastroskopiju, bronhoskopiju i komplentno renoviranje tog centralnog dela glavne zgrade Bolnice.“\nZa rekonstukciju planiranih 47 hiljada kvadrata ovog prostora obaveza grada Užica je da pripremi adekvatnu projektu dokumentaciju i ove godine planirana sredstava za te namene su oko 50 miliona dinara.\n„Sa firmama koje će raditi projekte plan je da napravimo finansijsku konstrukciju i deo platimo ove, a deo naredne godine, a da u toku ove godine projekti budu završeni“, objašnjava užički gradonačelnik. Tihomir Petković\nOd pet miliona dinara planiranih i ove godine kao podrška radu Zdravstvenom centru Užice sa dva milona iz gradskog budžeta finansiraće se rad užičke kardio-hirurgije i obuka kadrova, a planirana je i nabavka novih vozila za užički Dom zdravlja. Već treću godinu za redom grad Užice finansira i specijalizacije lekara iz deficitarnih grana medicine u dogovoru sa Zdravstvenim centrom Užice.\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Rekonstrukcija Bolnice u Užicu".\nSpisak dosadašnjih komentara za članak "Rekonstrukcija Bolnice u Užicu". Podelite vaše mišljenje sa nama. Pošaljite komentar klikom na dugme - napišite komentar.


Vesti online / Vesti / Svet / SAD finansiraju zajedničke protivterorističke operacije sa Turskom\nSAD finansiraju zajedničke protivterorističke operacije sa Turskom\nAmbasada SAD u Ankari objavila je otvoreni konkurs za finansiranje u iznosu od 100.000 dolara za razvoj projekata koji se tiču „ključnih bilateralnih pitanja“, a u kome učestvuju SAD i Turska.\nKako prenosi RT, u opisu tendera stoji da je jedna od glavnih oblasti saradnje dveju država "zaštita zajedničkih interesa u oblasti bezbednosti", sprovođenje zajedničkih protivterorističkih operacija i rad na obezbeđivanju stabilnosti u Siriji.\n"Ova kategorija uključuje projekte koji bi trebalo da budu usmereni na podršku i razvoj saradnje između SAD i Turske u cilju uništavanja DAEŠ-a i drugih ekstremističkih grupa, zatim projekte koji će se realizovati u Turskoj, a imaju za cilj stabilizaciju situacije u Siriji, kao i sve napore za borbu protiv terorizma i transnacionalnog kriminala", navodi se u dokumentu.\nOsim toga, poželjni su i projekti koji promovišu američko-tursku saradnju unutar NATO-a i "drugih multilateralnih bezbednosnih organizacija".\nU opisu dokumenta ukazuje se i na jačanje demokratskih vrednosti i američko-turskih veza kroz "projekte usmerene na podsticanje interesa turske omladine za amerikanistiku, učenje i predavanje engleskog jezika, STEM sistem obrazovanja kao i interes za studiranje u SAD".


PUTIN POBESNEO POSLE OBAMINE PRETNJE: “Na Bogu je da oprosti teroristima, ali je na meni da ih pošaljem Njemu.“ | WebTribune\nHome IZBOR PUTIN POBESNEO POSLE OBAMINE PRETNJE: “Na Bogu je da oprosti teroristima, ali je na meni da ih pošaljem Njemu.“\nPredsednik Putin je naredio status pune borbene pripravnosti za S-400 Trijumf protivvazudšne odbrambene raketne sisteme širom ruske granice kao odgovor na “Božićnu pretnju“ koju je izdao predsednik Obama.\nObama je izado zlokobnu pretnju protiv ruskih vojnih i civilnih pomoćnih snaga u Siriji, odbijajući sporazum postignut između ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova i američkog državnog sekretara Džona Kerija za okončanje neprijateljstva između ova dva naroda u Siriji.\nThe Unz Review izveštava:\nIslamski teroristi u Alepu, podržani od strane Amerikanaca, koordinirani savetnicima američkih specijalnih snaga su kukavički bombardovali ruske bolnice i ubili i lekare i pacijente, što je ministar Lavrom proglasio “planiranom akcijom,“ a predsednik Putin je ljutito izjavio da Federacija neće zaboraviti i nikada neće prihvatiti američke izgovore za njihovo saučesništvo u ubistvu ovih nevinih ruskih medicinara.\nSa izjavom ministarstva spoljnih poslova da ubijanje i ranjavanje ruskog medicinskog osoblja u ovom raketnom napadu na rusku vojnu terensku bolnicu u Alepu ponovo podiže pitanje o tome ko aktivno pruža pomoć teroristima u Siriji, ovaj izveštaj navodi da su islamski teroristi, koje podržava Amerika, i koji su u Zapadnim “lažnim vestima“ vodećih medija prikazani kao “umereni,“ sada postali monstruozna inverzija istine – ali da predsednik Putin nije zaslepljen, i kako je prethodno izjavio vezano za ove islamske varvare: “Na Bogu je da oprosti teroristima, ali je na meni da ih pošaljem Njemu.“\nKako se islamski teroristi u Alepu spremaju da sretnu svog “boga,“ tako im je američki lider dao najstrašniji “božićni poklon“ – hiljade zemlja-vazduh prenosivih raketa koje će ova čudovišta koristiti da naprave haos na nebu ne samo nad Sirijom i Irakom, nego i širom Evropske unije i SAD-a takođe.\nSa američkim “proverenim, obučenim i naoružanim“ islamskim teroristima sa realnim strahom da će ih SAD napustiti čim novoizabrani predsednik Tramp stupi na dužnost, predsedniku Obami je Kongres dao neviđenu ratnu moć da ih zaštiti.\nOvaj novi zakon ne samo da daje predsedniku Obami ovu izuzetnu moć da te zastrašujuće rakete da islamskim teroristima, nego takođe smanjuje osoblje Saveta za nacionalnu bezbednost novoizabranog predsednika Trampa na samo 200 obaveštajnih eksperata, za razliku od 400 Obaminih i drugih prethodnih predsednika, koliko je bilo dozvoljeno da imaju.\nS druge strane, iako ovaj novi zakon ometa predsednika Trampa da formira Savet za nacionalnu bezbednost, on mu daje i izvanredna nova ovlašćenja da, u suštini, “sakcioniše ceo svet“ ako želi – i omogućava mu da zabrani ulazak u SAD svakome kome on odluči, ukine neke ili sve postojeće SAD vize, i omogućava mu da oduzme bilo koju imovinu koja se nalazi u SAD “ili se nađe u posedu ili pod kontrolom osobe SAD-a,“ iz bilo kog razloga.\nTo što je Kongres novoizabranom predsedniku Trampu dao ove ogromne diktatorske moći nakon što su u više navrata upozorili američki narod na svoje strahove da će on biti diktator, je zaista zapanjujuće. Njegova svetost patrijarh Kiril (lider Ruske pravoslavne crkve) ipak veruje da je Tramp jedini američki političar koji će Rusima, i hrišćanima, dati nadu za uspešnu borbu protiv terorističkih grupa Islamske države – ali i da se Obamina “Božićna pretnja“ može potpuno poništiti.\nVeliki poraz spoljne politike SAD: Putin i Erdogan izbacili Zapad iz Sirije\nAMERIČKI EKSPERTI PRIZNALI: Ruske “Kalibar” rakete su superiornije .. Ovo su njihove glavne prednosti …\nŠokantno izlaganje Slobodana Antonića: Simbolički rat protiv srpske porodice – VIDEO\nPOZADINA BOMBARDOVANJA dublja nego što se zna: Srbiju su napali zbog TAJNOG PROJEKTA\nPronađite skrivene zivotinje za samo 2 minuta\nPet prelomnih tačaka: Mogu li Merkelova i Putin da se dogovore i ugroze Ameriku


Zvaničnik Pentagona: U položaju za napad 40 odsto ruskih snaga - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Zvaničnik Pentagona: U položaju za napad 40 odsto ruskih snaga\nZvaničnik Pentagona: U položaju za napad 40 odsto ruskih snaga\nBeta - AFP19.02.2022. 09:29\nFoto: EPA-EFE/RUSSIAN DEFENCE MINISTRY PRESS SERVICE\nViše od 40 odsto ruskih snaga koncentrisanih kod granica Ukrajine sada su u položaju za napad, rekao je sinoć zvaničnik Pentagona i dodao da je „počela“ faza destabilizacije zemlje koju sprovodi Rusija.\nSAD, koje procenjuju da je više od 150.000 ruskih vojnika raspoređeno severno, istočno i južno od granica Ukrajine, primetile su kretanje ruskih trupa ka granici od srede, rekao je zvaničnik američkog ministarstva odbrane koji nije želeo da mu se navede ime.\n„U položaju napada je 40 do 50 odsto njih. Raspoređeni su u tačkama taktičkog okupljanja u poslednjih 48 sati“, rekao je on u obraćanju nekolicini novinara.\nTačke taktičkog okupljanja su zone blizu linije fronta gde se vojna jedinica okuplja pre kretanja u ofanzivu.\nTaj američki zvaničnik je rekao da je Moskva u petak imala 125 bataljona kopnenih snaga blizu ukrajinskih granica u odnosu na 60 u normalno vreme i 80 početkom februara.\nJačanje sukoba proruskih separatista i ukrajinskih snaga, zapaljive izjave proruskih vođa i Kremlja o situaciji u regionima Donjeck i Lugansk na istoku Ukrajine odgovaraju „kampanji destabilizacije Ukrajine koja je u toku“, ocenio je taj zvaničnik.\nAmerički ministar odbrane Lojd Ostin rekao je za televiziju Ej-Bi-Si da je ruski predsednik Vladimir Putin okupio „potrebne elemente za uspešnu ofanzivu“ i da bi mogao da napadne za kratko vreme.\n„Ne verujem da je to blef“, rekao je Ostin u delu intervjua objavljenom juče, a koji će integralno biti emitovan u nedelju.\nOstin je takođe izjavio u petak u Varšavi, gde je otputovao da se sastane sa američkim i poljskim vojnicima, da i dalje ima vremena i prostora za diplomatsko rešenje.\nPredsednik SAD Džozef Bajden rekao je sinoć da je uveren da je ruski predsednik Vladimir Putin rešio da izvede invaziju Ukrajine i da „ima razlog da veruje“ da će se to dogoditi „narednih dana“ kao i da će napad obuhvatiti i glavni grad Kijev.\nVašington već nedeljama upozorava da će Rusija izazvati incident na ukrajinskoj granici da opravda invaziju na Ukrajinu. Do sada su SAD govorile da nisu sigurne da li je Putin doneo konačnu odluku da krene u invaziju, ali Bajden je rekao sinoć novinarima da se ta procena promenila i da je uveren da je Putin doneo tu odluku.\nMoskva negira da namerava da napadne Ukrajinu ali traži garancije za svoju bezbednost kao što je povlačenje NATO iz istočne Evrope, što Zapad odbacuje.\nPolitika • 24.06.2022. 20:57


Biosense | Project senzorske-tehnologije-za-integrisani-monitoring-poljoprivredne-proizvodnje\nSenzorske tehnologije za integrisani monitoring poljoprivredne proizvodnje\nPeriod implementacije: 15/03/2016 - 15/03/2019\nGA broj: 114-451-2670/2016-03\nCilj projekta: Istraživanja na projektu posvećena su razvoju računarskih modela na podacima dobijenim raznovrsnim senzorskim tehnologijama za potrebe integrisanog nadzora poljoprivredne proizvodnje. Ciljevi projekta obuhvataju nekoliko komplementarnih aspekata koji se tiču pružanja odgovora na sledeća pitanja: kako izgleda setvena struktura na teritoriji APV, kakvo je trenutno stanje useva na određenom području na osnovu vrednosti odgovarajućih vegetacionih indeksa i kakvi se prinosi mogu očekivati.\nO projektu: Produbljivanje znanja o faktorima koji utiču na životnu sredinu, a naročito onim koji su povezani sa razvojem biljaka i praćenjem i analizom različitih faza njihovog razvoja, prepoznato je kao jedna od glavnih oblasti primene novih senzorskih tehnologija. U kontekstu postizanja uspešne i visoko efikasne poljoprivredne proizvodnje, ključnu prepreku aktivnijoj i široj primeni novih tehnoloških rešenja u oblasti senzora namenjenih merenjima i analizi različitih parametara useva u poljima predstavlja nedostatak adekvatnih tehničkih rešenja i pratećih integrisanih sistema.\nOvakvi sistemi bi kroz direktnu primenu novih senzorskih tehnologija u procesu kontinuiranog praćenja/monitoringa poljoprivredne proizvodnje omogućili uvođenje inovacija i podizanje njene konkurentnosti. Stoga se kao glavni praktični zadatak u cilju postizanja integrisanog monitoringa poljoprivredne proizvodnje nameće implementacija raspoloživih i razvoj novih senzorskih tehnologija, kao osnovnih izvora raznovrsnih, ali istovremeno i veoma vrednih informacija, od interesa za mnogobrojne aspekte poljoprivredne proizvodnje. Podjednako bitan element za uspešnu realizaciju, a naročito primenu pomenutih tehničkih rešenja je i razvoj odgovarajućih podsistema namenjenih pristupu, odnosno efikasnoj, pravovremenoj i namenski prilagođenoj distribuciji dobijenih informacija akterima u procesu poljoprivredne proizvodnje.\nSenzorske tehnologije koje pronalaze primenu u ovom domenu su veoma raznovrsne, kako u pogledu složenosti i stepena integracije, tako i u pogledu načina realizacije, načina korišćenja, brojnosti uređaja, principa rada, održavanja, dostupnosti i pre svega karakteristika. U ovom projektu, akcenat će biti stavljen na kombinovanje informacija dobijenih na daljinu (remote sensnig) pomoću satelita, sa informacijama dobijenih sa različitih senzora neposrednim merenjem na zemlji (proximal sensing), kao što su: sonda za merenje elektromagnetne provodljivosti, termalne i optičke kamere, kao i izračunati indeksi (NDVI, EVI, NDWI i drugi). Na ovaj način omogućiće se integracija sistema za nadzor poljoprivrede korišćenjem satelitskog osmatranja, karakterizacije promenljivosti i strukture zemljišta korišćenjem senzora, mobilnih telefona i GIS tehnologije namenjene integraciji i distribuciji informacija.


Penzionerka iz R. Srpske isplela kape i šalove deci iz sela Banje u Srbici - Radio Goraždevac\nPenzionerka iz R. Srpske isplela kape i šalove deci iz sela Banje u Srbici\nOsnovna škola Milutin Jakšić Banje (Foto: Odbor za pomoć Kosmet)\nPenzionerka Mlađenka Štaka iz Istočnog Novog Sarajeva u Republici Srpskoj, u susret hladnom zimskom periodu i praznicima, donirala je deci iz sela Banje u opštini Srbica, 36 kompleta kapa i šalova.\nOva humana penzionerka je od svoje skromne penzije kupovala materijal i sama isplela sve kape i šalove, koji su juče stigli i obradovali sve mališane iz osnovne škole Milun Jakšić u selu Banje, saopštili su iz Odbora za pomoć Kosovu i Metohiji iz Republike Srpske.\n„Deca i porodice zahvalile su se Mlađenki i Odboru na ovom divnom poklonu koji ih je izuzetno obradovao, koji će rado nositi u predstojećoj zimi“, navodi Odbor.\nPredsednik Odbora, Milorad Arlov, kazao je da pokloni samo pokazuju osećaj srpskog naroda iz Republike Srpske za srpsku decu sa KiM.\n„Hvala Mlađenki u ime Odbora i u moje ime što je na ovako pažljiv i emotivan način obradovala mališane u selu Banje ispod Mokre Gore na Kosmetu. Humanost uvek nađe put i nema cenu. Nekad je ovakav poklon i topla pažnja veća nego planina, da dece i porodice na Kosovu i Metohiji znaju da nisu sami“, poručio je Arlov.\nDeca u Srbici (Foto:Odbor za pomoć Kosmet)


Banatsko Aranđelovo » Blog Archive » Održana okružna takmičenja za osnovce\nOdržana okružna takmičenja za osnovce\npetak, 27. aprila 2012. 12:46 admin\nKrajem marta i tokom aprila održana su okružna takmičenja iz matematike, srpskog jezika i istorije za učenike osnovnih škola.\nNa Okružnom takmičenju iz srpskog jezika, 31. marta 2012. godine, koje se održalo u Osnovnoj školi „Sveti Sava“ u Kikindi našu školu predstavljale su učenice Nataša Karpić u konkurenciji sedmaka i Selena Tatić u grupi osmaka i postigle su zadovoljavajuće rezultate.\nOkružno takmičenje iz matematike je, takođe, održano 31. marta 2012. godine u Osnovnoj školi „Jovan Jovanović Zmaj“ u Kanjiži.\nNa pomenutom takmičenju Osnovnu školu „Jovan Jovanović Zmaj“ iz Banatskog Aranđelova predstavljali su učenici četvrtog razreda Mirjana Lazić, Stefan Arsenov, Svetlana Petrović, Milica Kalaković, Radmila Gojković i Sonja Elezović, dok je od sedmaka učestvovala Nataša Karpić.\nNa kraju, 22. aprila 2012. godine, održano je Okružno takmičenje iz istorije u Osnovnoj školi „1. oktobar“ u Bašaidu.\nNašu osnovnu školu predstavljali su, među petacima, Beatris Marta koja je osvojila drugo mesto, zatim sedmaci Zorana Momić, osvojila treće mesto, Jovan Arsenov i Anđela Mičik. Najviše uspeha imala je Selena Tatić, učenica osmog razreda, koja je osvojila prvo mesto u kategoriji osmaka.\nVažno je napomenuti i da je za učenike Gimnazija održano Okružno takmičenje iz istorije u Kikindi. Odličan rezultat ostvarila je učenica drugog razreda Marija Bodroža, koja je tako stekla pravo učešća na republičkom takmičenju.\nSvim našim učenicima želimo puno uspeha na budućim takmičenjima.


Održana Svečana skupština grada | GradSubotica\nOdržana Svečana skupština grada\nJuče je održana Svečana sednica grada na kojoj su podeljena zvanja i priznanja „Pro urbe“ i „Počasni građanin“. Po tradiciji, pre početka Skupštine u 9,45 časova počela je proslava grada. Svečanosti su prisustvovali predstavnici diplomatskog kora, gradski zvaničnici, predstavnici državnih i pokrajinskih organa, nacionalnih saveta nacionalnih zajednica, bratskih gradova, verskih zajednica i kulturnih institucija, kao i veliki broj građana.\nPredsednica Skupštine grada Maria Kern Šolja otvorila je svečanu sednicu povodom Dana grada i rekla da od ove sednice pa nadalje gledaoci televizijskog prenosa će moći da prate lokalni parlament i na znakovnom jeziku.\nU svom svečanom govoru, gradonačelnik, Modest Dulić je rekao da pred nama stoje novi izazovi.\n– Naš grad ima dugu tradiciju i iskustvo teških devedesetih godina i ni u to vreme niko nije uspeo da ga upodobi po volji tadašnjeg režima. U tome ćemo uspeti i ovoga puta i to ne samo zbog izborne matematike, već pre svega zbog visoko odgovornog odnosa političkih aktera prema izbornoj volji građana. Bez ekonomske stabilnosti nema investicija, nema zapošljavanja, nema novih radnih mesta. Naš zadatak je da stvorimo novi politički ambijent koji podrazumeva visok stepen tolerantnosti. Stranačke sukobe treba da pretvorimo u saradnju i rad na rešavanju nagomilanih problema socijalne i političke prirode, a najizraženiji problem danas jeste nezaposlenost i deficit radnih mesta. Uveren sam da je za svakog odgovornog javnog i političkog radnika najveći izazov iznalaženje mogućnosti za otvaranje novih radnih mesta, a aktivan odnos prema stranim i domaćim investitorima mora da bude naša svakodnevna obaveza. Dosadašnja praksa, iskustvo i zadovoljstvo pristiglih investitora saradnjom sa gradom pruža nam dobru startnu poziciju i preporučuje nas kao primer dobrog i efikasnog ponašanja- rekao je gradonačelnik Modest Dulić.\nZvanje Počasni građanin koje se dodeljuje za istaknuto i trajno životno delo kojim se doprinosi podizanju ugleda grada Subotice u zemlji i inostranstvu dodeljeno je, posthumno, dr Lajošu Totu, pedagogu i univerzitetskom profesoru, i prof. dr Nikoli Ilankoviću, neuropsihijatru i kliničkom neurofiziologu.\nPriznanje ’Pro urbe’ koje se dodeljuje za istaknuta dela koja značajno doprinose ugledu grada podizanjem njegovih materijalnih i duhovnih vrednosti dodeljena su Miroslavu Jovančiću, slikaru, muzičaru i kustosu, Smiljanu Njagulu, novinaru, Gaboru Sagmajsteru, sportisti i Stanku Nimčeviću, predsedniku Opštinske organizacije invalida rada.


Vesti online / Vesti / Tema dana / Abas želi prekid gradnje 1.600 izraelskih kuća\nPalestinski predsjednik Mahmud Abas zatražio je garancije od Vašingtona da će izvršiti pritisak na Izrael da otkaže plan o gradnji novih 1.600 kuća u istočnom delu Jerusalima, piše izraelski dnevnik "Harec".\nPrema rečima neimenovanog palestinskog zvaničnika, američki predstavnik za Bliski istok Džordž Mičel razgovarao je kasno sinoć sa Abasom i zatražio od njega da ne odustaje od indirektnih pregovora sa Izraelom.\nTraži pomoć od SAD: Mahmud Abas\nIzraelski premijer Benjamin Netanijahu izrazio je uverenje da će razgovori sa Palestincima biti nastavljeni početkom iduće sedmice kao što je i planirano uprkos krizi nastaloj sa SAD zbog najave gradnje novih kuća u istočnom delu Jerusalima i protestima Paletinske Uprave i ostatka arapskog sveta.\n"Kriza je iza nas", izjavili su izvori iz kancelarije izraelskog premijera dodajući da je dokaz za to poziv koji je američki potpredsjednik Džo Bajden uputio Netanijahuu da se za 10 dana sastanu u Vašingtonu kada se premijer Izraela bude sastajao sa lobističkom grupom AIPAC.\nAnalitičari navode da će, mada je javno objavljeno da je kriza okončana, biti potrebno izvesno vreme za vraćanje poverenja između dve strane.\nSVET Posle pet godina u Parizu: Netanijahu i Abas, licem u lice\nSVET Putin miri Abasa i Netanijahua?


Novi dokumentarac govori o povezanosti slobode i automobila u socijalizmu - Auto Republika\nFilm reditelja Georgija Bogdanova i Borisa Misirkova govori o pomalo zaboravljenim automobilima iz doba socijalizma, koji su mahom nepoznati ljudima koji su živeli sa zapadne strane „Gvozdene zavese“.\nDvojac koji stoji iza ovog filma naglašava da se radi o nekolicini „malih priča“ o automobilima koji su danas retka pojava na ulicama, čak i u zemljama koje su pripadale Istočnom bloku. U vreme socijalizma prema rečima režisera, automobil je za stanovnike tih država predstavljao komad slobode. Mi bismo dodali, u kojoj to zemlji automobil ne predstavlja deo slobode, makar one u vezi sa kretanjem?\nPoznato je da je u socijalističkim zemljama važilo pravilo da se dugo čeka na isporuku automobila, pa su tako nastale brojne šale na ovaj račun. No, vredelo je čekati jer je automobil daleko više od potrošne robe.\nJedan od junaka filma\nFokus ovog novog dokumentarnog filma je na modelima koji skrajnuti na margine, a ne o brendovima koji i danas rade i posluju kao što je to recimo Lada. Glavni „junaci“ filma stižu iz Wartburga i Moskvitcha, dok je poseban segment posvećen jednom Zaporozhecu ZAZ-959.\nOvaj model Zaporozheca pojavio se čak i u filmskoj franšizi o Džejmsu Bondu. Konkretan automobil koji je prikazan u filmu je vlasništvu Petra Klisarova koji je u svoje vozilo uložio velike svote novca, tako da nije u pitanju serijski model.\n„Ovaj mali Zaporozhec bio je namenjen najsiromašnijim slojevima društva u SSSR-u“, kaže Klisarov, koji navodi i da njegov ljubimac ima malo toga zajedničkog sa izvornim automobilom. Šta više, kako bi njegov četvorotočkaš uopšte postojao kupljeno je nekoliko polovnih automobila koji su poslužili kao donatori delova. Klisarov je uložio mnogo novca u svog Zaporozheca, pa su tako delovi bili poslati na hromiranje čak u Kanadu.\n„Novac, nije poenta u njemu, neke stvari jednostavno morate učiniti“, rekao je u filmu Klisarov. Ovaj Bugarin naveo je i da je tužan što mladi često ne prepoznaju njegov metalik plavi Zaporozhec i što često pogrešno pretpostavljaju da je u pitanju neki Fiat ili Mini.\nNa sličan način film priča i o drugim socijalističkim modelima, iz aktuelne perspektive sa akcentom na nostalgičan odnos vlasnika prema ovim automobilima. Dokumentarno ostvarenje osvrće se na istoriju Istočnog bloka, pokrivajući njegove početke, preko Praškog proleća sve do pada Berlinskog zida. U danima nakon što je srušen čuveni zid u Berlinu, hiljade stanovnika Istočne Nemačke krenulo je svojim vozilima socijalističkih marki poput Wartburg i Trabant na put ka Zapadnoj Nemačkoj.\nIzvorni naziv dokumentarnog filma na nemačkom jeziku jeste „Autos im Sozialismus: Freiheit auf vier Rädern“. Prema dostupnim informacijama uskoro bi trebalo da postane dostupan i na internetu.\ntags: dokumentarni film moskvich socijalistički automobili socijalizam wartburg Zaporozhec\nprevious Prodat BMW E34 M5 Touring sa pređenih 385.000 km (GALERIJA)\nnext General Motors planira dodatni gradski krosover


Nemačka: Evo ko odmah može da nađe posao - UPSMedia Nemačka: Evo ko odmah može da nađe posao – UPSMedia\nseptembar 12, 2016 admin\nNajdeficitarniji kadar u Nemačkoj su vozači svih kopnenih prevoznih sredstava, javlja nemački državni medij „Dojče vele“, navodeći da je situacija posebno kritična u javnom prevozu u gradovima.\nInteresna udruženja zvone na uzbunu – ako se nešto ne preduzme, u Nemačkoj uskoro neće biti moguće prevesti sve putnike i svu robu.\nSituacija je posebice kriticna sa mašinovođama. „Niko više ne želi da vozi lokomotive“, žali se sindikat mašinovođa GDL.\n„Nama trebaju mladi“, zavapio je i jedan portparol minhenskog gradskog preduzeća.\nUdruženja su pokrenula agresivnu kampanju među mladima pod sloganom: „Pokreni nešto – budi vozač autobusa“.\n„Tržište je zasićeno“, poručuje udruženje pilota Kokpit. Manjak pilota je primetan u Aziji i SAD-u, ali tamo su i radni uslovi dosta slabiji nego u Evropi, pa tako većina uloženo vreme i novac (najmanje 200.000 evra za pilotsko školovanje) pokušava da nadoknadi boljim radnim ugovorima kod evropskih kompanija, navodi „Dojče vele“.\n← Velika vojna vežba ruske i kineske vojske\nJaka eksplozija uznemirila Mostarce →\nseptembar 30, 2020, 1:32 am


Realizovana Glavna planska konferencija za “Bilateralnu vježbu” sa Oružanim snagama SAD-a\nNa lokaciji kasarne i aerodroma „Dubrave“ Živinice 10.09.2020. godine realizovana je Glavna planska konferencija za međunarodnu vježbu “Bilateralna vježba” Oružanih snaga BiH sa Oružanim snagama SAD-a.\nNosioc realizacije konferencije, na kojoj je učestvovalo 38 lica, bila je Operativna komanda OS BiH, koju je predvodio zamjenik komandanta Operativne komande OS BiH za operacije brigadni general dr.Kenan Dautović.\nU uvodnom obraćanju, brigadni general dr.Kenan Dautović, u ulozi oficira za provođenje vježbe, pozdravio je sve prisutne učesnike konferencije i poželio im dobar rad, istaknuvši ciljeve i očekivane rezultate konferencije, kao i značaj ovakvog načina obučavanja pripadnika OS BiH. Pored generala Dautovića, učesnicima konferencije obratili su se predstavnici ZŠ OS BiH, KOiD, međunarodnog aerodroma Tuzla i ODC-a. U ime Komande 5. pbr, kao domaćina ove konferencije, prigodnim riječima obratio se i komandant 5.pbr OS BiH, brigadir Emir Kliko.\nNa konferenciji je izvršena analiza realizovanih zadataka koje su proizašle iz Inicijalne planske konferencije. U nastavku rada konferencije, formirane su radne grupe, koje su razvile sve potrebne planove i instrukcije, te ih prezentirale na kraju rada konferencije.\nKako je istaknuto, svi ciljevi konferencije su ispunjeni, nakon čega slijedi priprema i realizacija Finalne koordinacijske konferencije.


» Srednjoškolci razgovarali o Evropskom dnevniku i EU\nSrednjoškolci razgovarali o Evropskom dnevniku i EU\nIstorija Evropske unije, funkcionisanje njenih institucija, EU i Srbija, ljudska prava, mitovi o Uniji, volontiranje i studiranje u Evropi kroz program ERAZMUS+ i zanimljive činjenice o državama članicama EU samo su neke od tema koje se nalaze u 10. jubilarnom izdanju Evropskog dnevnika 2019-2010.\nDelegacija EU u Srbiji i Ministarstvo prosvete, omladine i tehnološkog razvoja Republike Srbije promovisali su Dnevnik u Kulturnom centru Vlada Divljan, zajedno sa studentima i popularnim infuenserima Danilom Badnjar Chodom i Leom Stanković.\nDogađaj je održan u formatu otvorene debate pod nazivom „Hajde da razgovaramo o Evropi“. Više od 400 učenika trećih razreda iz 7 srednjih škola i dve međunarodne škole u Beogradu vodili su zanimljivu debatu o EU i šta za njih ona znači sa ambasadorom Semom Fabricijem, šefom Delegacije EU u Srbiji i Mladenom Šarčevićem, ministrom obrazovanja, omladine i tehnološkog razvoja.\nViše od 28.000 primeraka srpskog izdanja dnevnika podeljeno je svim srednjim školama u Srbiji. Dnevnik je prvi put dostupan na engleskom jeziku, a gotovo 300 primeraka poslato je međunarodnim školama u Srbiji.\n„Evropski dnevnik je veoma uspešna inicijativa koju sprovodimo zajedno sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Ministarstvom za evropske integracije“, ocenio je ambasador Fabrici, koji je sa učenicima razgovorao o vrednostima EU.\n“Osnovne vrednosti na kojima počiva EU su mir, otvorenost demokratske vrednosti, raznolikost. Govorio sam sa učenicima da je EU otvorena, ne samo prema Srbiji nego i prema svetu. Saradjujemo na tome da Srbija što pre pristupi velikoj evropskoj porodici”, zaključuje šef Delegacije EU u Srbiji.\nTalking about the EU with Lea and Choda, two famous Serbian influencers. Embracing the new communication edge\nA post shared by Sem Fabrizi (@semfabrizi) on Dec 16, 2019 at 5:48am PST\nMinistar Šarčević istakao je da se u Srbiji sprovodi sveobuhvatna reforma obrazovanja koja ima za cilj da obrazovni sistem u Srbiji bude na nivou sa onim u visoko razvijenim zemljama. Takođe je rekao da je Evropska unija pozitivno ocenila reformske procese u Srbiji.\n“Sada radimo na novoj Strategiji obrazovanja za 2030. godinu. Najvažnije je promeniti model podučavanja i učenja, naučiti studente kako da integrisano stečeno znanje sprovedu i u praksi”, rekao je ministar Šarčević.\nUčenici su pozvani da učestvuju na konkursu „Evropa i ja“, koji je takođe deo Dnevnika. Učenici srednjih škola od prvog do trećeg razreda mogu učestvovati u jednoj od pet kategorija – fotografija, dizajn dizajna za Dnevnik 2020/2021, video formati, strip / karikatura i multimedijalni format (veb stranica ili dizajn mobilnih aplikacija). Petnaest najboljih radova (po tri u svakoj kategoriji) putovaće na sedmodnevno nagradno putovanje u maju 2020. godine u Italiju, Austriju i Mađarsku.\nOd 2003. godine, EU je donirala više od 100 miliona EUR za reformu sektora obrazovanja na svim nivoima. Neki od rezultata su: rekonstruisane i opremljene škole i fakulteti; izgrađeni su novi vrtići širom Srbije i više dece je uključeno u predškolsko obrazovanje; podrška uključivanju svakog deteta u kvalitetno i svima dostupno obrazovanje; uveden je posao pedagoških asistenata; podrška relevantnijoj i kvalitetnijoj reformi stručnog obrazovanja; uveden je sistem funkcionalnog osnovnog obrazovanja odraslih, itd.\nElektronska verzija Evropskog dnevnika 2019/2020 i informacije o takmičenju dostupne su na www.evropskidnevnik.rs.\nZa više informacija o događaju – media@euinfo.rs\nPrezentacija Evropskog dnevnika u Nišu


Capriolo Kosa Klupa Black cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nCapriolo Kosa Klupa Black cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Capriolo Kosa Klupa Black po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Capriolo Kosa Klupa Black na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Sprave za vežbanje i snagu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Capriolo Sprave za vežbanje i snagu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Capriolo Kosa Klupa Black sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Capriolo Kosa Klupa Black. Pre kupovine, podatke za Capriolo Kosa Klupa Black proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Arapi žele graditi najsavremeniji trgovački centar u Zenici - Biznis Info\nYou are at:Home»Investicije»Arapi žele graditi najsavremeniji trgovački centar u Zenici\nArapi žele graditi najsavremeniji trgovački centar u Zenici\nBy BiznisInfo on\t 08/08/2019 Investicije\nGradonačelnik Zenice Fuad Kasumović i Muhammad A. Al-Yamani, direktor kompanije Rasiyat, iz Ujedinjenih Arapskih Emirata potpisali su danas Memorandum o razumijevanju.\nCilj ovog memoranduma je definisati prava i obaveze Grada Zenice i investitora odnosno Rasiyata u pogledu utvrđivanja uslova za realizaciju projekta izgradnje trgovačkog centra i rekreativnog kompleksa, na zemljištu smještenom u Poslovno rekreativnoj turističkoj zoni Zenica-Jug.\nPotpisivanju memoranduma prisustvovali su šeik Mohammed bin Saqr al Qasimi te eksperti finske kompanije koja učestvuje u izradi potrebnih studija. Prateći sadržaji koji će krasiti planirani kompleks, biće poznati nakon analize tržišta.\nČlanovi delegacije UAE su izrazili veliko zadovoljstvo što je došlo do potpisivanja memoranduma o razumijevanju. Istakli su da je geografski položaj grada Zenica više nego povoljan za realizaciju ovog projekta.\nGradonačelnik Fuad Kasumović je visoku delegaciju informisao da je Zenica regionalni centar koji je odlično saobraćajno povezan sa istočnom i zapadnom Evropom, što ga čini izuzetno povoljnim područjem za ulaganja, koja će ga smjestiti u središte šireg regiona. Istakao je da je to grad sporta i grad u kojem se svakodnevno dešavaju događaji međunarodnog karaktera.\nŠeik Mohammed bin Saqr al Qasimi je kazao kako je kompanija Rasiyat zainteresovana za izgradnju najsavremenijeg trgovačkog centra i rekreativnog kompleksa, na lokalitetu poslovno-turističke-rekreativne zone Zenica-Jug.\nTakođer, šeik Mohammed se zanimao za mogućnost ulaganja u izletište Smetovi. Posebno je bio zainteresovan za izgradnju žičare od Smetova do poslovne zone, odnosno do planiranog kompleksa.\nOn je izrazio želju kompanije Rasiyat i za druga ulaganja na širem području grada Zenica, kako bi se stvorio prepoznatljiv centar, ne samo u regiji, nego i Evropi i svijetu.\nTokom sastanka članovima delegacije predstavljena su i pobjednička idejna rješenja nedavno okončanog međunarodnog konkursa za poslovnu zonu Zenica-Jug.\nSagovornici su se složili da se početak radova na izgradnji kompleksa može očekivati 2021. godine.\n“Gradska uprava Zenice će vam, apsolutno stojati na raspolaganju 24 sata dnevno. U koordinaciji s vama i aktivnostima koje provodite na pripremi potrebne dokumentacije, poduzimat ćemo naredne korake. U potpunosti smo spremni podržati realizaciju ovog veoma značajnog regionalnog projekta”, poručio je gradonačelnik Kasumović, visokoj delegaciji UAE.\nDodao je da će ako dođe do realizacije ovog projekta, koji je u inicijalnoj fazi, Zenica biti sasvim novi i sadržajno bogatiji grad, saopćeno je.


Gay-Serbia.com | Crkva u Rusiji uvodi besplatni, "čisti" internet\nCrkva u Rusiji uvodi besplatni, "čisti" internet\n021.rs · rusija · Odabrao: m · Dodato: 09. NOV 2015\nRuska pravoslavna crkva planira da uvede besplatni bežični internet na javnim mestima, s uslovom cenzure pornografije, tabloidnih vesti, gej propagande i bilo kakvih informacija vezanih za opasne religijske sekte.\nNaime, besplatni internet biće dostupan u blizini crkava i drugih verskih objekata, a crkveni IT stručnjaci pobrinuli su se za filtriranje sadržaja u skladu sa pravoslavnom etikom.\nNa primer, ukoliko vernici u pretraživač unesu reč "ubistvo", biće preusmereni na stranicu na kojoj piše "Ne ubij...", a kada unesu reči kao što su "pornografija" ili "seks", otvoriće im se stranica na kojoj piše "Ne čini blud...".\n"Takozvani Pravoslavni internet neće sadržavati samo patrijarhiske propovedi i hrišćanske sajtove, ali će vernicima omogućiti gledanje filmova, slušanje muzike i čitanje tekstova koji promovišu crkveno učenje i vrednosti", rekao je za RT Roman Bagdasarov, portparol Ruske pravoslavne crkve.\nPredstavnici drugih religija prisutnih u Rusiji pozdravili su ovaj projekat. Naime, glavni moskovski muftija izjavio je da će sličan sistem biti sproveden i u blizini islamskih verskih objekata.\nIz Ruske pravoslavne crkve nadaju se da će projekat dobiti podršku vlasti, i da će određena sredstva iz budžeta grada Moskve biti preusmerena za realizaciju ove ideje.


Foto: Michael Sohn / EPA;\nRegulisanje nerešenih odnosa između Beograda i Prištine jedan je od ključnih uslova za članstvo Srbije u Evropskoj uniji, izjavio je ministar spoljnih poslova Nemačke Hajko Mas.\nOn je za Kurir rekao da nerešeni odnosi Srbije i Kosova koštaju mnogo, i to obe strane, ukazujući da takva situacija, pre svega, usporava ekonomski rast i samim tim predstavlja kočnicu za celokupni region.\n- Snažno podržavamo dijalog uz posredovanje EU sa specijalnim izaslanikom Miroslavom Lajčakom na čelu - rekao je Mas i dodao da se EU zalaže za nalaženje rešenja u vidu sveobuhvatnog sporazuma.\nNapominje da bi takav sporazum u perspektivi omogućio članstvo u EU, te da bi bio od ogromnog značaja i za budućnost građana.\nMas je naveo da rokovi ili neka unapred utvrđena dinamika za pristupanje Uniji ne postoje, ali smatra da bi bilo dobro da su pregovori sa Srbijom dinamičniji.\n- To što je Vlada Srbije prepoznala nužnost reformi, činjenica je koja nas raduje - rekao je Mas.\nPrema njegovim rečima, Nemačka je oduvek bila posvećena procesu evropskih integracija šest zemalja Zapadnog Balkana i da snažno podržava njihovu evropsku perspektivu, pod uslovom da su ispunjeni svi uslovi za pristupanje.\n- Zato ćemo se i nadalje zalagati da procesu proširenja EU dodamo dodatnu dinamiku, kao što smo i dokazali za vreme našeg predsedavanja Savetu Evropske unije - rekao je Mas.\nOn je dodao da Nemačka ohrabruje Srbiju da još posvećenije radi na sprovodjenju reformi, navodeći da se to posebno odnosi na vladavinu prava, suzbijanje korupcije i organizovanog kriminala i slobodu medija.\n- Reforme u tom oblastima za nas su ključne, zato što to čini temelj na kome počiva Evropa i zato što neposrednu korist od toga imaju prvenstveno građani - dodao je Mas.\nKaže da na brzinu procesa utiču sami kandidati bržim ostvarivanjem napretka u zajednički utvrđenim oblastima.\nKada je reč o ublažavanju posledica pandemije korona virusa, EU će, kaže, zemljama Zapadnog Balkana biti partner i pružiće regionu pomoć od oko 12 milijardi evra.\nSULUDA IDEJA Starović: "Naravno da niko iz Srbije ne plaća Grenelu 100.000 dolara mesečno"


Zvezdine godine - KK Crvena zvezda\n21 put prvak države: (1945-1946, 1946-1947, 1947-1948, 1948-1949, 1949-1950, 1950-1951, 1951-1952, 1952-1953, 1953-1954, 1954-1955, 1968-1969, 1971-1972, 1992-1993, 1993-1994, 1997-1998, 2014-2015, 2015-2016, 2016-2017, 2017-2018,2018-2019, 2020-2021)\n10 puta osvajač nacionalnog kupa: (1971, 1973, 1975, 2004, 2006, 2013, 2014, 2015, 2017, 2021)\n5 puta osvajač ABA regionalne lige 2015, 2016, 2017, 2019, 2021. godine\nFinalista Kupa pobednika kupova 1972. godine\nFinalista Kupa pobednika kupova 1975. godine\nRetko koji klub, ne samo u ovom delu Evrope, može da se ponosi tako bogatom istorijom kao što je Košarkaški klub Crvena zvezda. Za 75 godina postojanja „crveno-beli” su postigli mnogo toga, ustoličili košarku kao nacionalni sport u ovoj zemlji, doživeli velike radosti i sportska razočarenja, pravili istinske sportske spektakle, iznedrili na stotine reprezentativaca i uz sebe imali ogromnu podršku i ljubav miliona navijača, počev od Ive Andrića, jedinog „Nobelovca” iz Jugoslavije, do onih običnih ljudi, koji su punili „Mali kalemegdan”, „Pionir” i dvorane širom Jugoslavije, Srbije, Evrope i sveta, i kada je bilo dobro i kada nije išlo.\nIstorija našeg kluba prepuna je dogadjaja, važnih za celo društvo, ne samo za košarku kao igru, rezultatski bilo je perioda velikih uspeha, ali i života u prosečnosti. Ono što je jedinstveno za KK Crvena zvezda, publika je uvek bila verna, i šesti igrač, čak i u najtežim godinama krajem prve decenije 21.veka.\nSvoje prve utakmice košarkaši Crvene zvezde igrali su na terenima podno zidina čuvene beogradske tvrđave Kalemegdan. Ovo mesto iznedrilo je asove igre pod obručima na našim prostorima, kao što su Nebojša Popović, Aleksandar Gec, Srđa Kalember, Tulio Roklicer i mnogi drugi. U to vreme počinje i apsolutna dominacija crveno – belih košarkaša koji osvajaju čak deset uzastopnih titula, što se odrazilo i na nacionalnu selekciju koja je bila gotovo nezamisliva bez velikog broja igrača koji su igrali za crveno-bele.\nKošarku, koja je do tad bila sport u razvoju, igrači Crvene zvezde svojim sjajnim partijama i atraktivnim potezima, kao i posebnim stilom i ponašanjem na i van terena, približili su prvo beogradskoj i jugoslovenskoj, a nedugo zatim i evropskoj publici. Košarkaški tereni na Malom Kalemegdanu postali su i svojevrsno mesto za okupljanje mnogih Beogradjana – mnogi pamte i jedinog „nobelovca” Ivu Andrića koji nije propuštao utakmice crveno-belih u Beogradu.\nIpak, nakon dominacije i svojevrsnog ustoličenja košarke na ovim prostorima, od sporta u razvoju do jednog od najpopularijih u Jugoslaviji, usledio je period zatišja. Trofejna generacije se postepeno osipala. Period stagnacije tokom 60tih godina prošlog veka bio je uvod u dolazak nove, koja će obeležiti istoriju KK Crvena zvezda. Nakon 14 godina pauze, nova generacija koja se stvarala na Malom Kalemegdanu, donela je našem klubu jedanaestu titulu prvaka države. Vladimir Cvetković, Dragan Kapičić, Duci Simonović, Moka Slavnić i ostali, vratili su titulu šampiona u vitrine na malom Kalemegdanu, gde je crveno – bela košarkaška priča i počela. Ispostaviće se nekoliko godina kasnije, da je ova titula bila uvod u nešto još veće, a to je međunarodni trofej. Ova ekipa pored prve titule nakon 14 godina čekanja, ostaće upamćena i po tome što je bila, do tada, najmlađa ekipa koji je osvojila šampionski trofej.\nNakon dve titule u prvim godinama 70 – ih, osvojena su tri nacionalna Kupa, ali svi ti rezultati ostaće u „senci” onoga što se dogodilo 1974.godine. Te 1974. godine Zvezdinu košarkašku selekciju činili su Goran Rakočević, Zoran Lazarević, Ivan Sarjanović, Božidar Pešić, Radivoj Živković, Dragoje Jovašević, Dragan Kapičić, Ljubodrag Simonović, Dragiša Vučinić, Zoran Latifić, Ljupče Žugić i Zoran Slavnić. Tim je sa klupe predvodio čuveni Profesor Aleksandar Nikolić, pomoćnik mu je bio Nemanja Đurić, a kao juniori su timu bili priključeni Žarko Koprivica i Vesko Pajović.\nDo prvog i jedinog evropskog trofeja u svojoj istoriji KK Crvena zvezda je atraktivnom igrom na putu do finala redom eliminisala 17. Nandori iz Tirane, Banjole iz Pariza, a zatim u grupnoj fazi prošla u polufinale kao prvoplasirana u konkurenciji CSKA iz Sofije i torinskog Sakla. Usledila je fenomenalna igra Zvezde u dvomeču sa madridskim Estudijantesom kome su crveno-beli u Beogradu ubacili čak 104 poena i našli se u borbi za trofej. U finalu u Udinama rival Crvenoj zvezdi bio je „Spartak Zbrojovka” iz Brna koji nije uspeo da pruži jači otpor pa su crveno-beli pobedom 86:75 osvojili trofej namenjen Kupu Pobednika Kupova. KK Crvena zvezda tako je postao i prvi klub sa prostora bivše SFRJ koji je igrao u finalu i osvojio jedan evropski trofej. Crveno-beli su i sledeće godine igrali u finalu ovog takmičenja, ali su u dramatičnoj utakmici poraženi od Spartaka iz Lenjingrada sa 63-62.\nTokom 80-tih godina prošlog veka, KK Crvena zvezda nije imao velikih uspeha u nacionalnom šampionatu, ali je beležio sjajne rezultate u Evropi. Ostaće upamćena 1984. godina po prvom učešću u finalu Kupa Radivoja Koraća. Ipak, u finalu, francuski „Elan” bio je bolji i slavio sa 97:73. Nešto ranije, 1981 i 1982.godine KK Crvena zvezda gubio je i polufinala istog takmičenja od Huventuda i Šibenke. U toj deceniji, mnogi igrači ostavili su neizbrisiv trag u istoriji kluba, počev od pokojnih Bobana Jankovića i Rajka Žižića, pa preko Mirka Milićevića, Ive Petovića, sjajnog šutera Slobodana Nikolića, Zufera Avdije, Zorana Radovića, Predraga Bogosavljeva..\nTe 80-te godine prošlog veka, ostaće upamćene i po tome što su crveno-beli u više navrata bili nadomak titule, ali su gubili u finalu u „majstorici”. Poput finala 1984. i 1985.godine, kada su oba puta poraženi od Cibone, ili 1987. Godine,kada su u polufinalu izbacili favorizovanu Cibonu, a u finalu bili poraženi od Partizana.\nPočetak poslednje decenije 20.veka obeležio je raspad stare države, a nakon duge 21 godine čekanja, šampionski pehar ponovo se vratio u vitrine na Malom Kalemegdanu. Crvena zvezda je postala prvak u sezoni 1992/93. Ekipa koju su činili Vidačić, Ilić, Obradović, N. Jovanović, Cvetković, Kaličanin, Tomašević, Lisica, Z. Jovanović, Marinković, Trifunović, Lazić i Stanković, a sa klupe predvodio Vladislav Lučić. Nakon dramatične finalne serije, savladan je najveći rival Partizan i ukupnim rezultatom 3:2 u pobedama, crveno – beli su osvojili 13. titulu prvaka države. Naredna sezona takođe je bila šampionska, a generacija koju je ponovo predvodio Saša Obradović kao povratnik iz francuskog Limoža, na dominantan način je rešila finalnu seriju u kojoj je ponovo savladana ekipa Partizana (4:1). Valja napomenuti da se u toj sezoni Zvezda sedam puta pre finala sastajala sa Partizanom (4 puta prvenstvo, 1 put kup, 1 utakmica na turniru „3d na 3k” i 1 humanitarna utakmica u Grčkoj za Bobana Jankovića) i svih sedam utakmica izgubila, ali je zato u finalu dominantnom igrom lako savladala Partizan sa 4-1.\nNakon dve teške godine, crveno-beli se na „velika vrata” i trofejima vraćaju 1998.godine. Ekipa koju su sačinjavali Topić, Rakočević, Popović, Kuzmanović, Stanojević, Bolić, Topalović, Mišković, Benčić, Perović, Knežević, Stupar, Radmanović i Macura, stigla je do šampionske titule i finala Kupa Radivoja Koraća.\nTe sezone nakon više godina čekanja, Crvena zvezda je igrala finale nekog evorpskog takmičenja, i to Kupa Radivoja Koraća. Crveno-beli su odigrali fantastičnu utakmicu u Veroni protiv „Meš-a”, ali igrači nisu izdržali ogroman pritisak i nisu uspeli da stečenu prednost odbrane i u prepunoj dvorani Pionir. U prvom meču Crvena zvezda slavila je rezultatom 68:74, međutim, u revanšu su Italijani pobedili rezultatom 64:73 i na taj način nadoknadili zaostatak iz prve utakmice. Zahvaljujući tituli osvojenoj ’98 godine, obezbeđeno je učešće u Evroligi u kojoj će ostati upamćeni mečevi sa Cibonom (prvi od raspada države), kao i pobeda nad tada braniocem trofeja ekipom Žalgirisa. Crvena zvezda je usled „lokauta” u NBA ligi, dobila pojačanje u liku Vlada Divca i dobila meč protiv litvanskog šampiona Žalgirisa, kasnije i meč u Zagrebu protiv Cibone prepun naboja, koji je bio karakterističan za to vreme, zbog ratova na prostoru bivše Jugoslavije.\nPočetkom XXI veka usledili su novi veliki finansijski problemi. Klub je krenuo u konsolidaciju, u tom periodu osvojen je kup u Novom Sadu, nakon neverovatnog završnog turnira. Partizan je savladan nakon dva produžetka, Vojvodina u polufinalu takodje posle produžetaka, FMP u dramatičnom finalu koje je bilo praktično izgubljeno jer je Zvezda 50 sekundi gubila sa 9 poena razlike, ali je trojkama Jeretina (dve) i jedne Radivojevića izborila produžetak i dobila taj meč sa 91-89. Nacionalni kup je tako osvojen posle 28 godina pauze, a za igrača turnira proglašen je Goran Jeretin, koji je sve mečeve odigrao sa teškom povredom.\nPrekretnica u novijoj istoriji kluba dogodila se 2011. godine. Klub, koji je ponovo bio u ogromnim finansijskim problemima, potpisao je Unapred pripremljeni plan reorganizacije (UPPR) i dokument o poslovno – tehničkoj saradnji između Crvene zvezde i FMP Železnik. Prve dve godine od potpisivanja sporazuma bile su vrlo važne za konsolidaciju, finansijsku sanaciju i uspostavljanje sistema.\nNaredne sezone odbranjen je trofej Kupa, a crveno – beli košarkaši i pored 4 pobede u grupnoj fazi Evrolige, nisu uspeli da se plasiraju u TOP16 fazu elitnog takmičenja. Ekipa je nastavila takmičenje u Evrokupu i stigla do polufinala gde je u dvomeču poražena od UNIKS-a iz Kazanja.\nOstaće upamćeno i da je u meču četvrtfinala protiv Budiveljnika iz Ukrajine u Kombank Areni bilo prisutno 24.232 navijača crveno – belih.\nSezona 2014/2015 ostaće zlatnim slovima upisana u istoriji najpopularnijeg kluba na ovim prostorima. Prvi put u istoriji, ekipa je objedinila tri trofeja, tj. osvojena je ”tripla kruna”, koju čine trofeji ABA lige (po prvi put od kad Zvezda učestvuje u ovom takmičenju), Kup Radivoja Koraća, kao i nakon 17 godina trofej namenjen šampionu države. Ekipa u sastavu Marjanović, Vilijams, Dženkins, Mitrović, Cirbes, Blažič, Rebić, Tejić, Kalinić, Lazić, Dangubić, Jović, Radanov, Kaplanović, Čvorović, koju je sa klupe predvodio Dejan Radonjić, zlatnim slovima upisala se u istoriju kluba.\nOboreno je nekoliko rekorda, među kojima su: broj vezanih pobeda u Regionalnoj ligi – 20, zatim ukupan skor u Regionalnoj ligi – 24 pobede i samo 2 poraza, izboreno je učešće u TOP 16 fazi Evrolige (sa najmlađim timom po godinama starosti igrača od svih učesnika) i to kao prvi domaći predstavnik koji je imao pozitivan skor na kraju prve faze takmičenja – 6 pobeda i 4 poraza. Klub je odigrao tačno 80 utakmica a ostvaren je čak 61 trijumf. Uz ove podatke, treba dodati i taj da je ekipa Dejana Radonjića bila ubedljivo najgledaniji klub u ULEB – ovim takmičenjima, u kojima je ukupno bilo prisutno 159.309 gledalaca.\nTokom 71 godine duge istorije Crvena zvezda je prošla kroz brojne uspone i padove, ali je uvek po svemu što je značila, bila i ostala velika.


Beogradskim budžetom za 2016. godinu vlast dodatno zavlači ruke u džepove građana - Komentari\n1 ponedeljak, 28 decembar 2015 21:09\nInteresantno bi bilo videti kako stoji stvar sa JKP pogrebne usluge.\nNije zbog Topalovića koji se bave"jedinim sigurnim poslom a to je smrt",već zbog toga da oni koji ostaju,znaju sa čime da računaju.\nJer sa stanovišta potrošača,posao nije bio isplativ u ovoj godini,jer je povećanje u odnosu na prošlu(berićetnu)godinu 33%(bar za ležarinu).\nTopalovići,ako se vama isplati,ostali bolje da sačekaju"bolja vremena".\n2 ponedeljak, 28 decembar 2015 22:14\n3 ponedeljak, 28 decembar 2015 23:51\nKoliko ja vidim, jedini odbornik od njih 110 koji je zaradio svoju platu je autor ovog teksta. Ovih 109 ostalih primaju naknade samo za kliktanje tastera ili dizanje ruke. Ne razlikuju se od "vazduPLohovaca" i sličnih primitivaca iz Republičke Skupštine.\n4 utorak, 29 decembar 2015 01:11\n5 utorak, 29 decembar 2015 05:09\n6 utorak, 29 decembar 2015 05:48\nZavlači ruku u džep siromašnoj Srbiji.\nSav novac koji se "vrti" u "beogradu na vodi" je ustvari iz budžeta Srbije, koji se samo preliva preko džepova "beograđana na vodi" u "beogradski budžet"\nCrvena, socijalistička, demokratska, naprednjačka buržoazija sa svojim slugama u "beogradu na vodi" pljačka celu Srbiju da bi se finansirala beogradska Sodoma i Gomora koja radi i dalje na uništenju cele Srbije.\n7 utorak, 29 decembar 2015 09:42\n8 utorak, 29 decembar 2015 10:32\nI dalje ne mogu da razumem naprednjake, koji su bili u radikalima i koji sada podržavaju beogradsku vlast koju vode Siniše Mali i Goran Vesić, koje su optuživali da su najveći tajkuni Demokratske stranke?! Svaka beogradska vlast ima prostora da uradi i nešto dobro, jer raspolaže velikim budžetom, ali je neverovatno odsustvo bilo kakve utemeljene kritike, kako ove, tako i prethodnih beogradskih vlasti...\n9 sreda, 30 decembar 2015 09:42


Кampanja #SamoJedanКlik podsjeća građane na oprez na internetu\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske u saradnji sa INTERPOL-om učestvuje u kampanji #SamoJedanКlik koja ima za cilj da upozori javnost na ključne taktike današnjih velikih sajber pretnji, i da upravo samo jedan klik može napraviti veliku razliku u zaštiti vaših računarskih sistema, mreža i ličnih podataka od sajber kriminalaca.\nOsnovni moto kampanje je da: „Кliknemo, dodirnemo ili prevučemo na stotine puta dnevno, često automatski“ i ona nastoji podsjetiti javnost da trebamo obratiti pažnju na sve naše radnje na mrežama. Ostati na oprezu najbolji je način za sprečavanje sajber kriminala i očuvanje našeg sajber prostora!\nКampanja će istaći glavne prijetnje koje je identifikovao MUP Republike Srpske i INTERPOL-ov Program za sajber kriminal, zasnovan na podacima prikupljenim od zemalja članica, partnera iz privatnog sektora, nacionalnih agencija za kibernetičku bezbednost i onlajn grupa za razmenu informacija.\nOsnovni savjeti o sajber higijeni pružaće se tokom cijele kampanje, kako bi se pojedincima i preduzećima omogućilo znanje o tome kako zaštititi svoje sisteme i podatke (https://mup.vladars.net/index.php?vijest=vtk ). Кampanji su se pridružile institucije u više od 70 zemalja članica INTERPOL-a, brojni partneri iz privatnog sektora, međunarodne organizacije, poput UNODC-a i Svjetskog ekonomskog foruma.


Krecemo po SEDMU! - Grobari-Jug1970\nKrecemo po SEDMU!\nU subotu počinje 87. prvenstvo od kako se igra zvaničan ligaški fudbal na ovom prostoru.\nPartizanu u goste stiže Novi Pazar, koji je u protekle 2 sezone znao da zagorča život crno-belima, posebno na domaćem terenu.\nOve godine su Pazarci izvršili generalni remont, kako kluba, tako i tima i struke. Sa klupe će ih voditi Milan Milanović, nekadašnji klinac Partizana, a prethodno strateg Hajduka iz Kule, koji se ovog leta ugasio. Sa kakvim fondom igrača raspolažu Pazarci, znaju u našem stručnom štabu, ne bi mi o tome.\nCrno-beli kreću u odbranu titule po sedmi put uzastopno, što je i najvažniji zadatak uz igru u plej ofu Lige Evrope. Tim jedva čeka da počne prvenstvo, kako bi kroz utakmice u našoj ligi dostigli formu i kvalitet igara, koji ovaj tim sigurno po kvalitetu može da prikaže. Prva prilika za to je već sutra…\nDosadašnji bilans Partizana i Novog Pazara u prvenstvenim utakmicama.\nPred početak novog prvenstva i meča sa Novim Pazarom, pred medije je izašao šef struke Partizana Vuk Rašović.\nShodno cilju, i težnji za nastavkom dominacije uz podršku što većeg broja navijača, Partizan je zadržao cene ulaznica kao i prethodnih godina:\n- Jug 200 dinara\n- Istok/ Zapad 400 dinara\nBlagajne stadiona u Humskoj će početi prodaju na dan meča od 12.00h do početka susreta. Sezonske ulaznice važe za ovaj meč, a njihova prodaja će se odvijati i u subotu do 16.00h na severnom delu stadiona u lokalu u prizemlju.\nKapije stadiona se otvaraju u 18.00h


ZAKON O IZMJENAMA ZAKONA O DOPRINOSIMA ZA OBAVEZNO SOCIJALNO OSIGURANJE: Kod naknada po osnovu ugovora o djelu, autorskih honorara i svih drugih primanja koje isplaćuju poslodavci, nije došlo do povećanja osnovica niti stopa doprinosa, pa time ni povećanja troškova za poslodavce\nZakon o izmjenama Zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje ("Sl. list CG", br. 22/2017), koji je na snagu stupio 3. aprila 2017. godine, ne povećava troškove poslodavaca, niti traži njihovo višestruko plaćanje, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\n"Kod naknada po osnovu ugovora o djelu, autorskih honorara i svih drugih primanja koje isplaćuju poslodavci, nije došlo do povećanja osnovica niti stopa doprinosa, pa time ni povećanja troškova za poslodavce", ukazali su iz Ministarstva u odgovoru na pitanje da li je realan strah poslodavaca.\nU preduzećima, međutim, smatraju drugačije, pozivajući se na član 6 stav 1 tačka 19 Zakona kojim je, kako kažu, predviđeno da sva lica bez izuzetka plaćaju doprinose za zdravstveno osiguranje.\nU tom stavu se navodi da su obveznici plaćanja zdravstvenog doprinosa lica koja obavljaju poslove po osnovu ugovora o djelu, autorskog, kao i po osnovu drugih ugovora po osnovu kojih za izvršeni posao ostvaruju naknadu.\nPošto u istom Zakonu u članu 5 stav 13, koji se odnosi na plaćanje doprinosa za penzijsko invalidsko osiguranje (PIO), piše da su obveznici lica koja ostvaruju ugovorenu naknadu, ako nijesu obveznici doprinosa po drugom osnovu, u preduzećima smatraju da nijesu obavezni da kod ugovora o djelu plaćaju penzijski, ali jesu zdravstveni doprinos.\nOni smatraju da takvo propisivanje znači da će se zdravstveni doprinos plaćati i ako angažuju lice koje taj doprinos već plaća kod drugog poslodavca u zemlji ili inostranstvu, ili koje je po bilo kom drugom osnovu već zdravstveno osigurano.\nPoslodavci strahuju da će novo zakonsko rješenje imati značajne ekonomske posljedice po njihovo poslovanje.\n"Troškovi ugovora o djelu obuhvatali su ranije samo porez i prirez, a sada su efektivno porasli 12 odsto pri čemu će se plaćati po stopi od 12,8 odsto", smatraju u preduzećima.\nIz Ministarstva su ukazali da u preduzećima izvlače pogrešne zaključke.\n"Obavezu plaćanja doprinosa za zdravstveno osiguranje treba dovoditi u vezu sa članom 7 Zakona o zdravstvenom osiguranju ("Sl. list CG", br. 6/2016, 2/2017 i 22/2017), koji propisuje da se za lice koje ispunjava uslove za sticanje svojstva osiguranika po više osnova, osnov osiguranja utvrđuje po propisanom redosljedu. Prema tome, svako lice može imati samo jedan osnov za zdravstveno osiguranje i po istom osnovu plaćati doprinose", objasnili su iz Ministarstva.\nNa primjer, u slučaju da lice koje ima svojstvo osiguranika po osnovu zaposlenja, ostvari i naknadu po osnovu ugovora o djelu, ne postoji obaveza za plaćanje doprinosa.\nMeđutim, ako je to lice prethodno osigurano po osnovu zaposlenja, ili po nekom drugom osnovu koji bi isključivao taj osnov, onda ne bi mogao ni obaviti registraciju osiguranika.\n"Imajući u vidu ove zakonske odredbe, jasno je da nema nikakvih novih opterećenja, niti uvođenja obaveze za plaćanje doprinosa bez izuzetka kod ugovora od djelu", tvrde u Ministarstvu.\nIz Ministarstva su saopštili da se možda pogrešan zaključak o većim troškovima izvodi zbog toga što se između poslodavaca i pojedinaca često zaključuju ugovori o djelu koji ne predstavlja zaposlenje.\n"Ugovor o djelu ne predstavlja zaposlenje, već obligacioni odnos između poslodavca i angažovanog lica i ne može zamijeniti zaposlenje. Ako se pravilno primjenjuju propisi, ugovor o djelu bi trebalo da bude izuzetak, a ne institut koji se koristi u većem obimu", dodali su iz Ministarstva.\nOni su podsjetili da je Zakon o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje izmijenjen u dijelu koji se odnosi na obveznike doprinosa za zdravstveno osiguranje, kako bi se uskladile te odredbe sa odredbama novog Zakona o zdravstvenom osiguranju.\nIZVOR: Vebsajt RTCG, 22.04.2017.


Srbija traži pobedu nad Gruzijom za istorijski plasman na SP - Studio B\nSrbija traži pobedu nad Gruzijom za istorijski plasman na SP\nSrbija traži pobedu nad Gruzijom za istorijski plasman na SP Tanjug\nSportSport Pocetna 09. 10. 2017. 10:58:18\nFudbalska reprezentacija Srbije večeras u Beogradu igra ključnu utakmicu protiv Gruzije za plasman na Mundijal u Rusiji naredne godine.\nEkipa Slavoljuba Muslina propustila je prvu „meč loptu“ porazom u Beču od Austrije (3:2) pre tri dana, ali sada uz veliku pomoć sa tribina stadiona Rajko Mitić ima priliku da ostvari prvi plasman na veliko takmičenje posle osam godina.\nTrijumf „orlove“ vodi direktno na Svetsko prvenstvo, ali bi i remi, u slučaju nerešenog ishoda u Kardifu između Velsa i Republike Irske bio dovoljan za mesto na najveći smotri fudbala. Ipak, niko ni ne pomišlja da večeras neće biti proslavljena pobeda na „Marakani“, ali i širom zemlje.\n„Ovo smo želeli, svesni smo šta nas čeka, momenat je istorijski, momci znaju šta ih čeka, znaju koliko im znači plasman na Mundijal. Znam da će dati sve od sebe i ne sumnjam da će pobediti Gruziju“, rekao je selektor Slavoljub Muslin u najavi utakmice u Staroj Pazovi.\nSrpske fudbalere, prema najavama, sa tribina bodriće najmanje 30.000 navijača i biti „vetar u leđa“ na putu ka Rusiji.\nUtakmica poslednjeg kola D grupe kvalifikacija za SP između Srbije i Gruzije igra se večeras od 20.45.


RTS :: Popuštanje mera: bioskopi i pozorišta se spremaju za publiku\nRadio Beograd 1 Popuštanje mera: bioskopi i pozorišta se spremaju za publiku\nponedeljak, 24. avg 2020, 15:00\nPopuštanje mera: bioskopi i pozorišta se spremaju za publiku\nEpidemiološka situacija u Srbiji i dalje je nesigurna. Bioskopi i pozorišta od danas se, posle višemesečne pauze zbog pandemije virusa korona, spremaju za publiku, a moguće je i održavanje koncerata. Počinje dezinfekcija prostora i priprema za bezbedno prikazivanje predstava i filmova. Od 10 do 18 časova moguća je poseta domovima za stare uz prethodnu najavu. Popuštanjem mera pokušavamo da što više normalizujemo svakodnevni život, ali je važno da građani i dalje nose maske i održavaju fizičku distancu i ličnu higijenu, izjavio je epidemiolog Branislav Tiodorović.\nAnkete su pokazale da veliki broj dece želi da nastavu od 1. septembra prati u školi, izjavio je ministar prosvete Mladen Šarčević, koji je posetio Osnovnu školu "Simeon Aranicki" u Staroj Pazovi. On je rekao da se smanjuje procenat đaka koji će pratiti nastavu na daljinu - prošle nedelje bilo ih je oko 4,5 odsto, a sada je u nekim sredinama dva do tri odsto. Šarčević je istakao da će učenici koji iz zdravstvenih razloga ne mogu da nose maske, moći da koriste vizire. Podsetio je da škole imaju rok do 27. avgusta da se izjasne koji model nastave će primenjivati.\nZa program "Moja prva plata" do sada se prijavilo 108 kompanija, izjavila je premijerka Ana Brnabić. Ona je za Televiziju Pink istakla da će taj program omogućiti da 10 hiljada mladih steknu iskustvo, počnu da rade, primaju platu i osamostale se. Brnabićeva je podsetila da država ulaže u taj program dve milijarde dinara, kao i da se poslodavci prijavljuju do 25. septembra, a mladi od 1. do 15. oktobra. Kandidate će poslodavci birati u periodu od 16-og do 31-og oktobra.\nAustrijske vlasti odlučile su da proteraju jednog ruskog diplomatu, jer ga sumnjiče da se godinama bavio privrednom špijunažom, pre svega haj-tek preduzeća. On ima rok do 1-og septembra da napusti Austriju. Zbog toga je protestovala ruska ambasada u Beču navodeći da je to neosnovana odluka austrijskih vlasti. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov najavio je da će Moskva uzvratiti adekvatnim merama na proterivanje ruskog diplomate iz Austrije.


Tanjug 19. februara 2021. 16:06\nBEČ – Srpska dijaspora u Austriji pozdravila je izbor i ustoličenje novog patrijarha SPC Porfirija.\nTako predsednik Slobodarske hrišćanske platforme Konstantin Dobrilović istakao je da je Porfirije izuzetan teoolog i „vredan pastir, jednom rečju dobar izbor, dobar čovek“, te ukazao da kao mlad patrijarh može da se nosi sa uskušenjima ovog doba.\n„Nikad nije bilo lako biti patrijarh srpski pogotovo ne u našem vremenu. Patrijarh ima obavezu i da ima dobar odnos sa državom, a i sa ostalim verskim zajednicama. Patrijarh Porfirije je kao mitropolit zagrebačko-ljubljanski dokazao da to može“, uveren je Dobrilović.\nPredsednik SPKD „Prosvjeta“ u Austriji Srđan Mijalković čestitao je novom patrijarhu, poručivši da se srpski vernici u dijaspori uzdaju u njega, kao i u ranije duhovne poglavare.\n„Verujem da će čuvajući jedinstvo naše crkve čuvati i unaprediti jedinstvo našeg naroda u matici, posebno u delu našeg naroda koji živi u rasejanju, a koji je neraskidivi deo zajedničkog srpskog kulturnog i duhovnog prostora“, podvukao je on.


Italija: Sukobi policije i demonstranata zbog Samita G7 (video) - 10.04.2017, Sputnik Srbija\nItalija: Sukobi policije i demonstranata zbog Samita G7 (video)\nTokom protesta u italijanskom gradu Luka u kome se održava Samit G7 izbili su sukobi između policije i demonstranata. 10.04.2017, Sputnik Srbija\n© AP Photo / Massimo PercossiSukobi u Italiji\nNa snimcima se vide pripadnici interventne policije naoružani palicama i štitovima kako opkoljavaju učesnike protesta protiv kapitalizma.\nDemonstranti bacaju petarde na policajce i nasrću na njih. Nije poznato da li je i koliko ljudi povređeno u sukobima.\nMinistri spoljnih poslova sedam industrijalizovanih zemalja sastali su se na samitu grupe G7 u na severu Italije kako bi poslali „jasnu i koordinisanu poruku“ Rusiji o svom stavu o Siriji.\nDvodnevni sastanak u Luki održava se nakon napada SAD na vazduhoplovnu bazu u Siriji i severnokorejskog testa balističke rakete, i to u vreme kada Zapad nastoji da prevaziđe godine nepoverenja u odnosima s Rusijom.


Evropska komisija i MOR udruženim snagama pružaju podršku mladim ljudima | EurActiv Serbia\nUveden novi instrument Evropske komisije i Međunarodne organizacije rada za tehničku pomoć u zapošljavanju mladih na Zapadnom Balkanu\nEvropska komisija (EK) i Međunarodna organizacija rada (MOR) udružile su snage u podršci institucijama nadležnim za politiku zapošljavanja mladih na Zapadnom Balkanu da uvedu "garanciju za mlade" (YG). Evropska fondacija za obuku (ETF) jedan je od partnera u realizaciji intervencija. Nadahnuta sličnim programima u državama članicama EU, garancija za mlade znači obavezu da se pruži podrška svim osobama mlađim od 30 godina koje nisu zaposlene ili nisu na školovanju ili osposobljavanju (tzv. NEET).\nOva opredeljenost mladim ljudima daće kvalitetnu ponudu poslova, pripravništva, učenja kroz rad ili kontinuiranog osposobljavanja u trajanju od četiri meseca nakon završetka škole ili gubitka posla.\nPodrška EK / MOR-a obuhvata prilagođavanje garancije za mlade na Zapadnom Balkanu, kroz politiku, programiranje i praćenje podrške, naprednu obuku i uzajamno učenje na celom Zapadnom Balkanu i u EU.\nInstrument tehničke pomoći EK/MOR (TAF) uvodi se nakon drugog ministarskog sastanka na temu zapošljavanja i socijalnih pitanja, koji je održan između EU i Zapadnog Balkana 8. jula, na kom su ministri i predstavnici nadležni za pitanja zapošljavanja prihvatili Deklaraciju o obezbeđivanju održive integracije mladih ljudi na tržište rada. U Deklaraciji se konstatuje nesrazmeran negativan uticaj pandemije kovid 19 na položaj mladih ljudi na tržištu rada i navodi opredeljenost za postepeno uvođenje garancija za mlade u regionu. Deklaracija je nadahnuta Preporukom Saveta EU od 30. oktobra 2020 o lakšem prelasku u svet rada – jačanju Garancije za mlade.\nMladi ljudi snose najveći teret ekonomskih posledica pandemije kovid 19. Na globalnom nivou, zabeležen je pad zaposlenosti mladih za 8,7% u 2020. godini, dok je kod odraslih taj pad iznosio 3,7%. Analiza udela mladih koji nisu zaposleni ili na školovanju i osposobljavanju (NEET) daje sliku ukupne osetljivosti položaja mladih na ekonomsku situaciju. Jednostavno rečeno, ako stopa zaposlenosti pada, mora doći do rasta ili stope NEET ili stope školovanja. Jasno je da je pad zaposlenosti poželjnije amortizovati većom stopom školovanja nego većom stopom NEET.\nMeđutim, na Zapadnom Balkanu, gubitak poslova i povećanje neaktivnosti generalno nisu praćeni povratkom na školovanje. Na primer, u Crnoj Gori, četvoro od petoro mladih koji su ostali bez posla postali su neaktivni, a ne nezaposleni, ali se nisu vratili na školovanje. Stope NEET u ekonomijama Zapadnog Balkana ostale su, tokom cele 2020. godine, iznad nivoa zabeleženog pre krize, iako je, u nekim slučajevima, došlo da pada u odnosu na najviše stope iz drugog kvartala 2020. godine zahvaljujući uvedenim merama. U Srbiji, svaka peta mlada osoba spada u kategoriju NEET, ali u nekim delovima regiona u toj kategoriji je čak svaka treća mlada osoba.\nMeđunarodna organizacija rada je pozvala vlade da su potrebne mere sa ciljem da se spreči da kratkoročan izlazak mladih sa tržišta rada preraste u dugotrajnu isključenost čitave generacije mladih ljudi. Uvođenje garancije za mlade moglo bi da pomogne da se izbegnu dugoročni učinci sa trajnim posledicama, tj. povećanje verovatnoće da će biti nezaposleni ili neaktivni tokom dužeg perioda, da će zarađivati manje, te imati manju šansu da nađu kvalitetan posao.\nMeđunarodna organizacija rada je specijalizovana stručna agencija koja je na čelu rada sistema Ujedinjenih nacija na zapošljavanju i svetu rada. Ovo partnerstvo sa Evropskom komisijom na podršci uvođenju garancija za mlade na Zapadnom Balkanu temelji se na prethodnom Zajedničkom radu Evropske komisije i Međunarodne organizacije rada na Garanciji za mlade u državama članicama EU u južnoj Evropi. Doprinosi postizanju ciljeva utvrđenih Ekonomskim i investicionim planom EU za Zapadni Balkan (EIP) u oktobru 2020. EIP promoviše dugoročan ekonomski oporavak, zelenu i digitalnu tranziciju, regionalnu integraciju i konvergenciju ka Evropskoj uniji; uključuje i vodeću inicijativu u okviru Garancije za mlade sa ciljem da se mladim ljudima omogući bolja perspektiva i smanji odliv mozgova.\nSaopštenje Međunarodne organizacije rada\nCEFTA - Već 15 godina činimo trgovinu lakšom\nApel za uključivanje Zapadnog Balkana na plenarne debate Konferencije o budućnosti Evrope\nSarajevo Film Festival - Filmovi u programu Mreže festivala Jadranske regije


Novosađani, dovedeni u situaciju da im se gomilaju neplaćeni računi i kamate, a plate kasne, često ostaju kratki od 100 do više stotina evra. U takvim situacijama, kažu, pozajmljivanje novca je jedina alternativa. Pojedine banke su u decembru i januaru ponudile mogućnost svojim klijentima sa „master“ ili „viza“ karticama da do kraja januara plaćaju na odloženo do dva meseca ili na rate bez kamata. Minus s kartice napravljen u decembru, počeće da otplaćuju od 10. februara, a sa kartice iz januara od marta 2010. godine. Pored toga, nudi se i mogućnost plaćanja na odloženo do 30 ili 60 dana, s tim da se kamata zaračunava za drugi mesec.\n- Brojni računi, hrana, užina za dete ili nove cipele samo su neki od izdataka koje treba poplaćati svakog meseca. Sa platom od 20.000 dinara to je jako teško, pa sam primorana da stalno pozajmljujem. Brat ima veliku platu i najčešće nam pomaže i pozajmljuje novac, a često ne moram ni da mu vraćam. Zbog toga nekako uspevam da sastavim kraj sa krajem - priča Vesna Savin.\nNovac najčešće pozajmljuju kad baš dogori do nokata, a pojedini Novosađani priznaju da su i oni sami krivi.\n- Ne znam baš najbolje da baratam novcem i uvek potrošim celu platu pre nego što legne druga. Zbog toga pred kraj meseca zovem sve prijatelje da vidim ko ima da mi pozajmi novac. Najčešće je to oko 100 evra koje onda kada dobijem platu vraćam na rate tokom sledećeg meseca. I tako u krug već godinama, uvek sam nekom dužna i uvek vraćam neke pare. Prava je sreća što oko mene uvek ima ljudi spremnih da mi pomognu zajmom - priča Bojana Šarić.\nIako su prijatelji, poznanici i rođaci najčešće tu da pritrče upomoć kada novčanik ostane prazan, u situacijama kada ni oni nisu u mogućnosti da pomognu, Novosađani odlučuju da novac potraže putem oglasa ili u agencijama koje nude pozajmice.\nEkonomista Zvezdan Žarić, vlasnik sajta www.krediti.rs, savetuje građane da se ne upuštaju u pozajmljivanje novca od nepoznatih osoba putem oglasa, jer to nosi ogroman rizik.\n- Dajemo uglavnom male pozajmice, a Novosađani se najčešće odlučuju da uzajme do nekih 200 evra. Rok za vraćanje je obično mesec ili dva i do sada nismo imali problema - priča Darko B. iz jedne od specijalizovanih novosadskih agencija.\nKako tvrde u ovim agencijama, ovo je mnogo sigurniji način da se dođe do novca, nego pozajmljivanje od potpuno nepoznatih osoba.\n- Ovo je sigurniji način pozajmljivanja, jer smo mi ipak registrovana firma. Krenuli smo sa poslom tek pre desetak dana i za sada nismo davali novčane pozajmice, a pošto smo mi i zalagaonica, ljudi se češće odlučuju da prodaju vredne stvari koje imaju i tako reše probleme. Ako bude zainteresovanih za pozajmice, to se radi tako što sklopimo ugovor i stranka mora da ostavi nešto u toj vrednosti, nakit, slike ili nešto od tehnike. Kada nam vrate novac, dobijaju nazad svoje stvari - priča Aleksandar Dulaić iz firme „Keš“.


Američki ambasador poručio: SAD nisu anti-OVK - Sputnjik Srbija\n14:10 18 Januar 2021\n15:33 07.08.2020 Preuzmite kraći link\n„Verujem da ovaj zakon, bez obzira na njegove ciljeve, nije u skladu sa opredeljenjem za osnovne slobode koje su u srži ustava Kosova i njegovo usvajanje, u sadašnjem obliku, oslabilo bi kosovsku demokratiju“, naveo je Kosnet u autorskom tekstu koji je preneo je portal Kossev.\nNapisao je i da su se „borci OVK borili da prošire slobode ljudima na Kosovu, a ne da ih ograničavaju“ i istakao da SAD nisu „anti-OVK“ već da naprotiv, priznaju da „Kosovo danas ne bi bila nezavisna zemlja bez napora OVK i drugih organizacija otpora“.\nU nacrtu zakona koji se danas nalazi pred kosovskim parlamentom, navodi se da je „oružana borba naroda Kosova na čelu sa OVK, bila u cilju oslobođenja Kosova“ a potom i predviđa obaveza javnih službenika i svih ostalih da te vrednosti poštuju pod pretnjom zakonskih sankcija.\nZakon podriva slobodu govora i potkopava ostvarivanje pravde\nAmbasador SAD je naveo da je osnovno, sporno pitanje to što nacrt zakona podriva slobodu govora.\n„Učiniti krivičnim delom to što se kritikuju određene klase ljudi, organizacija ili istorijska tumačenja, kako ovaj zakon predlaže, proizveo bi zastrašujući efekat na slobodu govora. Zastrašivao bi građane, bilo koje nacionalnosti, bilo koje etničke pripadnosti koji žele da ponude stavove ili tumačenja izvan glavnih tokova, bacio veo straha i neizvesnosti u političkom govoru i otvorio vrata hirovitim ili selektivnim optužbama“, rekao je ambasador SAD.\nKako je dodao, privatno, mnogi građani Kosova – političari, novinari, akademici – rekli su ambasadi da se „već osećaju nelagodno da javno govore o zakonu zbog emocionalno nabijene atmosfere oko bilo koje javne rasprave o OVK i ratnim godinama“.\nPrema njegovim rečima, predloženi zakon takođe bi mogao da potkopa napore u ostvarivanju pravde.\n„Svedoci, bez obzira na svoje poreklo bi se zapitali da li bi mogli da budu kažnjeni zbog svedočenja o navodnim zločinima pojedinaca povezanih sa OVK, čak iako su te osobe optužene da su postupale samostalno, a ne u ime grupe“, dodao je.\nNaveo je da postoje aspekti inicijative za novo zakonodavstvo koje može imati "konstruktivnu ulogu i u iskazivanju poštovanja prema OVK i u zaceljivanju još uvek otvorenih rana zemlje".\nS druge strane, kako je dodao, razmatranje zaslužuje zakonodavstvo kojim se pružaju usmerene mogućnosti obrazovanja, zapošljavanje i zdravstvena zaštite onima koji su se borili i propatili tokom rata – uključujući, ali ne ograničavajući se na veterane OVK.\nFilip Kosnet, OVK\n13:28 Vesti: Istraživali smo — zašto zlostavljana deca ne govore roditeljima o svojim problemima /video/


Itirijumova najveća vrednost ikada može biti rezultat strategije partnera\nDok su sve oči uprte u cenu bitkoina i na odbijanje Bitcoin ETF-a kao i na problem sklairanja/UASF problem, nešto novo se dešava na drugim mestima pogotovo kod Itirijuma koji je juče dostigao svoju maksimalnu vrednost od 30 dolara.\n644 Ukupno pregleda\nDok je cena Itirijuma poletela u četvrtak, 9. marta, tržišna kapitalizacija itirijumove mreže je porasla za 1 bilion od 1.46 do 2.44 biliona dolara po CoinmarketCap-u. Još važnija je dvadesetčetvoročasovni volumen od 135 miliona što je tri puta više od onog prethodnih dana od 45 miliona dolara. Ove visine nikada do sad nisu dostignute.\nIako ovaj skok može biti vrlo lako povezan sa bitkoinovom sagom zbog koje je se cena svetske digitalne valute dizala i padala poslednjih nekoliko dana, Iterov nagli skok, koji je nešto veći nego kod drugih kriptovaluta kao što su Dash i Monero, mogu se isto povezati sa razvojem koji je čekao da ispolji svoj uticaj na tržištu.\nVeć neko vreme, itirijum je trebalo da generiše izvore prihoda kroz partnerstva sa pravnim ili vladinim agencijama koje traže da koriste Blockčein tehnologiju. Jedan od takvih je skorašnji potez Microsofta, JPMorgan Chase i ostalih giganta koji su udružili snage da nparave alijansu Itirijumovih firmi. EEA navodi na stvaranje standardne verzije Itirijum softvera čiji poslovi oko sveta će moći da se koriste za praćenje podataka i za finansijske ugovore. Iako je okupljanje 30 kompanija neprofitna inicijativa, činjenica da se formira deo šireg pokreta koji će da koristi tehnološku koncepciju Blokčein tehnologije je ključni faktor koji može raditi u najboljem interesu za Itirijum.\nImajte na umu da mreža uvek teži da radi sa korporativnim organizacijama. Sticanje njihovog poverenja, pogotovo nakon prošlogodišnje krađe (DAO incidenta), je najvažnija za Itirijum da bi postigao željene ciljeve.\nNjegova osobenost da pruži veći nivo transparentnosti i smanji troškove transakcija je uvek bila privlačna za organizacije kao što su federalne rezerve, međunarodne vlade i javne finansijske institucije u nekom trenutku su pokazali interes za aplikacije zasnovane na Blokčeinu.\nOvo saznanje da će Itirijum generisati mnogo transakcija će sigurno izazvati mnoge kupce da kupuju velike količine Itera u tu svrhu (ili da ga kopaju što je u ovom trenutku prilično teško)\nMeđutim da li je ovaj trend sada zaista počeo je još uvek pod znakom pitanja.


Plan za oporavak u fokusu prvog sastanka uživo EU lidera\nPredsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen i premijer Luksemburga Xavier Bettel pozdravljaju se tokom prvog samita uživo od početka pandemije\nLideri zemalja članica Evropske unije okupili su se u petak kako bi pregovarali o višemilionskom planu oporavka njihovih ekonomija pogođenih pandemijom COVID-19. Ovo je ujedno prvi sastanak lidera licem u lice od kada su zemlje krenule sa uvođenjem mjera ograničavanja.\n“Ovo je trenutak istine i ambicije za Evropu”, rekao je francuski predsjednik Emmanuel Macron po dolasku na sastanak u Brisel. “U pitanju je naš evropski projekat. Imam povjerenja ali sam oprezan.”\nEU samit: Prvi put licem u lice od proglašenja pandemije\nNjemačka kancelarka Angela Merkel upozorila je pred samit da su “pozicije još uvijek razjedinjene”, dok je predsjednik Evropskog vijeća Charles Michel rekao da će pregovori biti “veoma teški”.\nSamit u Briselu: Merkel očekuje teške pregovore, Makron kaže 'trenutak istine' za Evropu\nHolandski premijer Mark Rutte rekao je da nije “optimističan” da će lideri postići dogovor o fondu za oporavak od pandemije.\nSa druge strane, premijer Španije Pedro Sanchez, zemlje koja je poslije Italije napogođenija korona virusom kaže da EU lideri imaju obavezu prema svojim građanima da postignu dogovor o fondu za oporavak.\n“Španija u ljeto ulazi u iščekivanju postizanja sporazuma”, rekao je Sanchez pred sastanak u Briselu.\nFrancuska i Nemačka za što brži sporazum o oporavku EU\nFond za oporavak i budžet EU\nLideri 27 zemalja članica sastat će se u sjedištu EU u Briselu u sobi opremljenoj sa sredstvima za dezinfekciju ruku, dezinfikovanim slušalicama za prevod, i zbog zdravstvenih mjera, bez novinara.\nPlanirano je da samit traje dva dana, no zvaničnici smatraju da bi se on mogao produžiti i u nedelju ukoliko dogovor postane neizvjestan.\nTokom samita na dnevnom redu će biti fond za oporavak kao i razgovor o budžetu unije za period 2021. do 2027. godine.\nHolandsko protivljenje i mađarska prijetnja vetom utiču na šanse da bude postignut dogovor o budžetu od hiljadu milijardi eura kao i o novom fondu za oporavak u vrijednosti od 750 milijardi eura namjenjenom za obnovu ekonomije zemalja koje se nalaze na jugu EU.\nNakon mjeseci rasprava oko lijekova, medicinske opreme, zatvaranja granica i novca kojim bi se odgovorilo na korona virus, EU se napokon složila o postavljanju plana za fond od 750 milijardi eura kojim bi se ublažili prvi udari krize.\nPlan oporavka kojeg podržavaju Njemačka i Francuska, sastojao bi se od 500 milijardi u grantovima i 250 milijardi u pozajmicama, no sjeverne zemlje EU protive se ovakvom planu.\nNemačka i Francuska za brz sporazum o kriznom fondu\nHolandski premijer Mark Rutte je među onima koji predstavljaju štedljivi sjever Unije a koje zahtjevaju manji sveukupni paket, ekonomske reforme kao uslov za dobijanje sredstava i prošireni postupak provjere za davanje pomoći.\nJužne zemlje, uključujući Italiju i Španiju, koje imaju velike dugove, žele da dobiju novac iz fonda za oporavak u formi besplatnih nepovratnih sredstava radije no kao otplative zajmove, dok je Mađarska zaprijetila da će staviti veto na cijeli paket ukoliko on bude uključivao predloženi mehanizam za zamrzavanje sredstava onima koji ne poštuju demokratske vrijednosti.\nMeđu drugim ključnim tačkama nalaze se pitanja poput kada treba omogućiti novac za oporavak, na koliko dugo, kako otplatiti dug i koliko bi novca trebalo biti usmjereno u zelene projekte koji pomažu Uniji da ispuni svoje ciljeve o emisiji.\nEvropski fond za oporavak već je doveo do niza otvorenih pitanja, obzirom da bi novac bio posuđen sa finansijskih tržišta i vraćen nekada nakon 2027. godine.


Pogon Skontoproma u Prijedoru\n- Radi se o 1.380.000 komada fotelja poing, a ako prođemo i na još jednom „Ikeinom“ tenderu u maju iduće godine, postaćemo dobavljač broj jedan za ovu švedsku kompaniju - rekla je Josipovićeva na skupu povodom 12 godina postojanja ove firme.\n„Skontoprom“ zapošljava 500 radnika u proizvodnim pogonima u Prijedoru, Sanskom Mostu, te u osam prodajnih objekata u cijeloj BiH gde prodaje vlastiti nameštaj robne marke „urban“, a 90 odsto proizvodnje izvozi, a najviše u Švedsku, Italiju i Sloveniju.\n- Planiramo da pokušamo prodor na američko tržište, za šta smo angažovali dizajnere, poslali prvu količinu robe i tamo napravili izložbeni salon. U martu ćemo se pojaviti na njihovom sajmu sa proizvodima prilagođenim tamošnjem tržištu, jer smo jesenas na najpoznatijem svjetskom sajmu nameštaja videli da za naše proizvode ima mesta - najavila je Josipovićeva.\n„Skontoprom“ je i ove godine, kao i prethodne dve, ostvario promet od 30 miliona KM, uložio dva miliona maraka u pogon u Sanskom Mostu, a za iduću godinu planira ulaganja od četiri miliona maraka.\n„Skontoprom“ je osnovan 1998. godine kada je sa tri zaposlena počeo da radi u jednom prijedorskom potkrovlju.


Otvoren trodnevni 42. Međunarodni sajam peradarstva u Somboru - više od 4.000 prelepih eksponata na uživanje brojnim posetiocima\npetak, jan 26 2018\nSomborski sportski hram "Mostongu " i ovog poslednjeg januarskog vikenda nastanili su ovi prelepi stanari Petar Zambo\n* U Gradskoj hali „Mostonga“, otvoren je 42. Sajam peradarstva. Sajam peradarstva tradicionalno organizuje Društvo odgajivača sitnih životinja „Sombor 1871“, uz podršku lokalne samouprave, Ministarstva poljoprivrede i brojnih sponzora\nOtvaranju sajma (petak, 26. januar), prisustvovali su Nenad Katanić, pomoćnik ministra u Ministarstvu poljoprivrede, prim. dr Zoran Parčetić, predsednik Skupštine grada Sombora, Igor Gromilović, predsednik Saveza odgajivača sitnih životinja Srbije i brojni posetioci – ljubitelji sitnih životinja.\nSajam peradarstva je otvorio pomoćnik ministra poljoprivrede Nenad Katanić, koji se zahvalio organizatorima na uloženom naporu da više od 4.000 eksponata bude izloženo u Somboru.\n- Ministarstvo poljoprivrede će nastojati da ovu manifestaciju pomogne finansijski i u organizaciji - podvukao je Katanić i čestitao organizatorima što su uspeli da na popularnoj međunarodnoj manifestaciji bude izložen veći broj evropskih i svetskih šampiona.\nOrganizatorima se zahvalio i predsednik Skupštine grada Sombora prim. dr Parčetić koji je istakao da je Međunarodni sajam peradarstva u Somboru najveća manifestacija te vrste u ovom delu Evrope.\nSajam će za posetioce biti otvoren i u subotu tokom čitavog dana 27. i nedelju, 28. januara, do 13.00 časova.\nViše iz ove kategorije « Predsednik gradskog parlamenta Sombora prim. dr Zoran Parčetić zakazao 22. zasedanje za 1. februar\tSombor: Bioskop ponovo radi! »


Gradjani ne žele LGBT osobe za komšije, šefove i prijatelje\nSamo devet odsto ispitanika smatra da LGBT osobe imaju pravo da usvajaju decu.\nSvaka treća osoba u Srbiji ne bi želela da im osoba homoseksualne orijentacije bude komšija, 40 odsto naših sugradjana ne želi da vidi pripadnika LGBT populacije na šefovskom mestu, a svaka druga osoba ne želi ih za prijatelja. Svaki drugi naš sugradjanin promenio bi odnos prema svojoj omiljenoj zvezdi ako bi saznao da je on(a) homoseksualne orijentacije, a svaki peti bi prestao da sluša, gleda i navija za tu osobu.\nSkoro 80 odsto gradjana izjavilo je da ne zna nijednu poznatu ličnost homoseksualne orijentacije iz bilo koje oblasti i bilo koje epohe – sadašnje ili prošle. Samo trećina osoba u našoj zemlji smatra da je cilj „parade ponosa” da ukaže na diskriminaciju osoba manjinske seksualne orijentacije – 68 odsto naših sugradjana smatra da ova manifestacija služi da bi se paradiralo. Zato i ne čudi podatak da tek svaka treća osoba u Srbiji ocenjuje da su osobe sa drugačijom seksualnom orijentacijom diskriminisane u našoj zemlji i da je stepen distance prema LGBT osobama veći nego prema Albancima.\nOvo su samo neki od brojčano najzanimljivijih rezultata istraživanja koje je agencija „Stratedžik marketing” sprovela na uzorku od 1.000 ispitanika i koje je pokazalo da samo četvrtina gradjana smatra da prava LGBT osoba treba da budu zaštićena kao i prava bilo koje druge manjine.\nKako je na jučerašnjoj pres-konferenciji istakla Svetlana Logar iz agencije „Stratedžik marketing”, u našoj zemlji i dalje postoji velika netolerancija prema pripadnicima LGBT populacije i visok stepen predrasuda. O tome ilustrativno svedoči podatak da 28 odsto ispitanika smatra da su osobe drugačije seksualne orijentacije – bolesne, a 34 procenata njih smatra da su „štetne” pa država ne treba da podržava njihova prava. Ovo istraživanje takodje je pokazalo da su mladje osobe nešto tolerantnije prema pripadnicima drugačije seksualne orijentacije.\nGovor brojeva i slova takodje svedoči da samo devet odsto ispitanika smatra da LGBT osobe imaju pravo da usvajaju decu, 22 odsto njih smatra da oni imaju pravo na brak, 45 odsto ocenjuje da imaju pravo da budu tretirani kao članovi porodice u slučaju bolesti ili smrti i isti procenat smatra da oni imaju pravo na registrovanu partnersku vezu, ali ne i brak i pravo na sudski postupak o podeli imovine u slučaju prestanka zajedničkog života.


Razgovarano o potrebama Kantonalne bolnice u Goraždu\nSa predstavnicima Fonda za medicinsku pomoć iz Kuvajta\nPredstavnici Fonda za medicinsku pomoć iz Kuvajta danas su posjetili Kantonalnu bolnicu u Goraždu.\nNa sastanku sa menadžmentom Kantonalne bolnice, kojem su prisustvovali i premijer BPK Goražde Emir Frašto i ministrica za socijalnu politiku zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Azra Kuljuh, razgovarano je o potrebama bolnice za medicinskom i drugom opremom koja bi unaprijedila rad ove ustanove, kao i uslove pružanja medicinske pomoći građanima BPK Goražde.\n– Cilj ove posjete je da se upoznamo sa potrebama Kantonalne bolnice u Goraždu i da vidimo koji su to vidovi pomoći koje mi možemo realizirati u ovom gradu. Naši domaćini prezentirat će nam potrebe bolnice i mi ćemo analizirati spiskove koje nam oni dostave, kako bismo vidjeli u kojoj mjeri mi možemo pomoći. Neki od naših prijatelja iz Islamske zajednice su nam predložili da dođemo u ovaj grad koji je simbol otpora i stradanja u ovom dijelu BiH i željeli smo baš ovdje doći da pružimo pomoć – kazao je predstavnik Fonda Halid El Hindi.\nPrema riječima direktora Kantonalne bolnice Bejadina Lutvića, bolnica je pripremila spiskove sa neophodnom medicinskom opremom koja će biti dostavljena Fondu, a radi se, prvenstveno, o aparatima za anesteziologiju, biohemijskim i laboratorijskim aparatima te drugim savremenim dijagnostičkim uređajima koji bi značajno poboljšali kvalitet pružanja zdravstvenih usluga stanovništvu našeg kantona.


Vesti Paracin - Uhapšena kriminalna grupa u Paraćinu\nUhapšena kriminalna grupa u Paraćinu\nPARAĆIN - Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Službe za borbu protiv organizovanog kriminala po nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal i u saradnji sa poreskom policijom, uhapsili su pet osoba, osumnjičenih da su kao deo organizovane kriminalne grupe, oštetili budžet Republike Srbije za 42.162.546 dinara.\nZbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela, zloupotreba položaja odgovornog lica i poreska utaja uhapšeni su S.M. (1964), M. M. (1990), M. G. (1995) , M. T. (1962) i N. M. (1983) svi iz Paraćina.\nPo nalogu Tužilaštva, protiv još jednog osumnjičenog iz Niša, biće podneta krivična prijava u redovnom postupku zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo zloupotreba položaja odgovornog lica dok se za pedesetdevetogodišnjim muškarcem traga.\nSumnja se da je S. M. od početka 2016. godine do maja 2018. godine, organizovao kriminalnu grupu da proizvodi alkoholni destilat bez evidentiranja u poslovnim knjigama privrednih društava iz Registra proizvođača alkoholnih pića.\nPrivredna društva koja su poslovala pod kontrolom ove organizovane kriminalne grupe, kako se sumnja, od Ministarstva finansija su zaduživala akcizne markice i proizvodila alkoholna pića, koja su prodavala bez plaćanja poreskih obaveza.\nOsumnjičenima je po nalogu nadležnog tužilaštva određeno zadržavanje do 48 časova, nakon čega će, biti privedeni nadležnom tužilaštvu.


Drustvo - datum: 2018-06-19 U BIJELOM POLJU PROMOVISAN PROJEKAT ,,UMREŽAVANJEM DO BOLJEG RADA‘‘ Smanjiti diskriminaciju\nNa bjelopoljskom gradskom trgu promovisan je projekat „Umrežavanjem do boljeg rada“, u organizaciji Udruženja mladih sa hendikepom. Projekt se, inače, realizuje u partnerstvu sa Centrom za razvoj nevladinih organizacija, uz podršku delegacije Evropske unije.\nMilenko Vojičić, novoizabrani predsjednik Mreže organizacije osoba sa invaliditetom i koordinator projekta, kazao je da će biti napravljen pomak u toj oblasti.\nMarina Vujičić, koja će naredna dva dana u Bijelom Polju u hotelu Franca biti trener na treningu „Umrežavanjem do boljeg rada“, kaže da će učesnici sticati vještine za pisanje alternativnih izvještaja u oblasti invaliditeta.\nNa info punktu na bjelopoljskom trgu, ispred Udruženja mladih sa hendikepom, Anđela Milačić predstavila je kampanju upisa na fakultet, objašnjavajući da je urađena aplikacija „Učimo zajedno“, sa ciljem uspostavnjanja bolje komunikacije između osoba sa invaliditetom i dobijanja informacija za upis na fakultet.M.N.


EK: Suočeni smo sa zagušenjem u proizvodnji vakcina\nBRISEL, 4. januara ( Tanjug) – Evropska komisija ocenjuje da je EU suočena sa zagušenjem u proizvodnji vakcina protiv Kovid19, ali odbacuje mogućnost da je sa njihove strane došlo do propusta kada je u pitranju nabavka odnosno sprovođenje vakcinacije u EU 27.\n”Suočeni smo sa još neviđenom pandemijom u Evropi. U kontaktu samo sa zemaljama članicma kako bi vakcincija u ovim kompleksnim okolnostima prošla što je bolje moguće”, kažu u Komisiji.\nPovodom najave Evropske agencije za lekove ( EMA) da će joj biti potreno ”više podataka i vremena” da proceni i eventualno odobri tzv ”oksfordsku vakcinu” kompanije ”AstraZenaka”, koja je od prošle nedelje već u upotrebi u Velikoj Britaniji, u Briselu naglašavaju da imaju puno povrenje u rad EMA.\n”Fundamentalno je da vakcine u EU budu bezbedne i efiksne. Zato je važno da se provere od strane Evropske agencije za lekove. EMA procenjuje podatke što je brze moguće, ali ne po cenu kvaliteta”, kaže portaprol Komsije, Stefan de Kersmaker.\nIako iz EMA najavljuju da bi do kraja ove nedelje trebalo da izađu sa procenom vakcine kompanije ”Moderna”, Nemačka je zatražila da seubrza odbrenje za hitnu upotrebu i ”AstarZeneka” vakcine.\nU ovom trenutku kompanije ”Fazjer” i ”Bajnotek”, koje za sada jedine imaju dozvolu za tržišnu prodaju vakcina protiv Kovid 19 u EU, suočavaju su sa nedostakom porozvodih kapaciteta.\nZemlje članice EU već razmatraju da umesto predvišene dve doze ”Fajzerove” vakcine daju što većem broju građana prvu dozu kako bi dobili bilo kakvu zaštitu od virusa. U EK naglašavaju da je za potrebe 450 miliona stanovnika EU 27 već rezervisano oko 2 milijarde tazličitih vakcina protiv Kovid19, a da se u trenutnoj situaciji radi na novim porudžbinama iz kompanija ”Fajzer” i ”Moderna”.