Informacije o radu javnih medija u BiH nisu tajne, ali nisu ni javne | MC_ONLINE\nNiti jedan od 74 medija na lokalnom nivou na svojoj web stranici nema objavljen budžet, finansijski izvještaj niti izvještaj o radu ili poslovanju, pokazalo je istraživanje Media.ba. Na testu transparentnosti finansija, malo bolje od lokalnih medija prošla su tri javna emitera koji, iako neredovno, neke od tih dokumenata čine dostupnim javnosti.\nU Bosni i Hercegovini, građani putem poreza ili plaćanja posebnih taksi finansiraju – djelimično ili u potpunosti – rad 80 javnih medija. U tu kategoriju spadaju javni radiotelevijski emiteri na državnom i entitetskom nivou, ali i značajan broj javnih medija na kantonalnom i općinskom nivou, konkretno 12 lokalnih televizijskih stanica, te 62 radio stanice.\nOsim prihoda od oglašavanja, tri javna RTV emitera, Radio-televizija Bosne i Hercegovine (BHRT), Radio-televizija Federacije BiH (RTVFBIH) i Radio-televizija Republike Srpske (RTRS) finansiraju se uglavnom putem pretplate, dok novac za rad javnih medija na lokalnom nivou osiguravaju njihovi osnivači – kantonalne i općinske vlasti, putem stalnih budžetskih izdvajanja.\nNo, unatoč činjenici da se finansiraju javnim novcem, većina javnih medija ne objavljuje svoje izvještaje o poslovanju, finansijske izvještaje ili programske planove za narednu godinu. Osim toga, javni mediji su jako zatvoreni i kada je u pitanju objavljivanje drugih informacija o njihovom radu, kao što su statut, pravilnik rada, broj zaposlenih, a nemaju ni istaknute informacije o osnivaču i glavnim izvorima prihoda.\nNetransparentnost je posebno izražena kada su u pitanju lokalni mediji, pokazalo je istraživanje Mediacentra provedeno u julu 2016. godine koje je obuhvatalo pregled web stranica 80 javnih medija na svim nivoima vlasti i analizu dostupnosti informacija o njihovom radu. Rezultati su pokazali da niti jedan od 74 medija na lokalnom nivou na svojoj web stranici nema objavljen budžet, finansijski izvještaj niti izvještaj o radu ili poslovanju.\nVeliki broj javnih medija nema objavljen impressum, što su osnovne informacije o timu koji u nekom mediju radi, koji snosi odgovornost za medijski sadržaj i koji je na koncu dijelom i plaćen iz budžetskih sredstava. Samo dva medija su na svojoj web stranici objavili sistematizaciju radnih mjesta, a 13 medija od ukupno 80 objavilo je informaciju o broju zaposlenih. Također, jako mali broj medija objavljuje statute ili pravilnike koji reguliraju njihov rad, konkretno devet medija od svih medija obuhvaćenih analizom.\nTek nekolicina medija na svojoj stranici imaju naznačeno da su njihovi osnivači općinske ili kantonalne vlasti, te da se finansiraju i iz budžeta. Samo jedan medij na lokalnom nivou je objavio informacije o strukturi prihoda – naveli su u kojem postotku se finansiraju javnim novcem, a koji udio čine komercijalni prihodi. Također, tek jedan medij ima navedenu informaciju o proizvodnji programa, te koji udio predstavlja vlastita produkcija, koprodukcija i kupljeni program.\nU ovakvoj situaciji, bilo bi krucijalno obavezati medije sa javnim statusom koji se finansiraju na ovaj način da prije dobijanja sredstava pripreme svoje planove rada na godinu dana ili na duži period rada, za koji su im potrebna sredstva, smatra Davor Marko, istraživač u oblasti medijskih politika.\n„U određenim državama (Irska, Velika Britanija) menadžment javnih emitera se putem javne izjave obavezuje svojoj publici da će sredstva trošiti transparentno i efikasno, i u tim izjavama se navodi na koje će se aktivnosti taj novac trošiti i koji su očekivani rezultati. To je sve prije dodjele sredstava. Dalje, menadžment bi trebao u toku svih aktivnosti javnost redovno izvještavati u planiranim aktivnostima, putem izvještaja o radu, finansijskih izvještaja, objavom zapisnika sa svih važnih sjednica upravljačkih i uređivačkih tijela, i biti u svakom momentu dostupan javnosti – publici kao i parlamentima u lokalnim sredinama – za dodatne upite i razjašnjenja. Naravno trebalo bi regulisati i način na koji će se sankcionisati propusti i neregularnosti“, navodi Marko.\nIstiče da svaka vrsta transparentnosti otklanja mogućnost manipulacije, a otvorenost ka svojoj publici dovodi do neophodnog partnerstva javnih medija i same javnosti kojoj su oni namijenjeni.\n„Mislim da u ovom slučaju ne bi bilo pošteno samo se fokusirati na lokalne medije, jer netransparentan je i rad mnogih zakonodavnih tijela, nadležnih odbora i funkcionera. U pitanju je generalan problem koji se odnosi na netransparentan rad javnih institucija i nedostatak odgovornosti onih koji obavljaju javne funkcije. Nemamo podatke, ali u poređenju sa korupcionim aferama u drugim javnim institucijama, količina novca kojim se netransparentno upravlja u lokalnim i regionalnim medijima u BiH je znatno manja, što ne znači da je ovo problem pred kojim treba zatvarati oči i ignorisati ga“, kaže on.\nInformacije o finansiranju medija iz budžeta teško je dobiti i od institucija koje te medije i finansiraju, u što su se uvjerili novinari online magazina Žurnal, koji su tokom 2015. godine istraživali koliko ukupno vlast troši na medije, kako javne tako i privatne.\nMirna Stanković-Luković, novinarka Žurnala koja je radila istraživanje, za Media.ba kaže da je do tačnih informacija o finansiranju medija iz javnih sredstava otežano doći zbog činjenice da ne postoji jedinstven način izvještavanja o izvršenju budžeta, te da svi izvještaji ne pokrivaju period od jedne godine, te je potrebna dodatna provjera prilikom usporedbe i zbrajanja.\n„U nekim izvještajima se jasno navodi iznos i medij kojem je alociran taj novac, no neke institucije u izvještaju nisu nikako navodile izdvajanje za medije, što smo otkrili kada smo upoređivali informacije iz više izvora“, kaže ona i pojašnjava kako je istraživanje, osim pretrage po objavljenim izvještajima, uključivalo i analize revizorskih izvještaja, ali i slanje zahtjeva po osnovu Zakona o slobodi pristupa informacijama, svim institucijama u BiH.\nIstraživanje je pokazalo da su institucije vlasti na različitim nivoima tokom 2013. i 2014. potrošile oko 30 miliona KM na medije. Najveći dio tog novca bio je utrošen na lokalne javne medije: 12 lokalnih TV stanica i 62 radio stanice. Kantoni, općine i gradovi u Federaciji u 47 lokalnih javnih medija koji djeluju u tom entitetu godišnje su izdvajali oko 12,5 miliona KM za finasiranje medija, dok su vlasti u Republici Srpskoj na medije trošili blizu četiri miliona maraka godišnje.\nRijetke su informacije o finansijama javnih medija dostupne na njihovim online prezentacijama. Dobre prakse ipak postoje i one su razvijene na RTV emiterima koji čine javni radiotelevizijski servis.\nNa primjer, BHRT na svojoj stranici ima objavljen izvještaj o radu i poslovanju Radiotelevizije BiH za 2015., 2012., 2011. i 2010. godinu, uz vidljiv diskontinuitet u objavljivanju izvještaja za 2013. i 2014. godinu. Objavljen je i programski i finansijski plan za 2016. godinu. Također, na web stranici BHRT-a se nalaze i statut i izmjene statuta, kao i uređivačka načela te medijske kuće, kao i izvještaj neovisnog revizora, što se svakako može ocijeniti kao korak ka većoj transparentnosti.\nIzvještaje o poslovanju objavljuje i Radiotelevizija Republike Srpske. Na zvaničnoj web stranici dostupni su izvještaji o poslovanju RTRS-a za period od 2008. do 2014. godine. Izvještaji sadrže i finansijske informacije o radu kuće, mišljenje nezavisnog revizora te planove poslovanja za narednu godinu. Također, RTRS je objavio i zakone koji reguliraju rad te kuće, te statut, kao i uređivačke principe RTV sistema koji predstavljaju osnovne smjernice i principe svoje misije služenja javnosti. Dodatno, na stranici su objavljeni i Principi izvještavanja RTRS-a sa zasjedanja Narodne skupštine Republike Srpske.\nSličnu praksu objavljivanja ima i Radiotelevizija Federacije BiH, koja na svojoj web stranici ima programske planove, izvještaje o radu i poslovanju, bilanse uspjeha, revizorske izvještaje. Istina, informacije nisu ažurirane – zadnji izvještaji dostupni su za 2012. godinu.\nIako ne objavljuju finansijske izvještaje, zanimljivo je da pojedini mediji, njih 15 od ukupno 80, ipak ispunjavaju određeni nivo budžetske transparentnosti, i to one koja se tiče javnih nabavki. Ta kategorija podrazumijeva objavljivanje informacija o provođenju javnih nabavki, uključujući plan javnih nabavki, javne pozive za provođenje postupaka javne nabavke i informacije o dodjeli ugovora i izvještaje o realizaciji ugovora.\nObjavljivanje tih informacija inače je obaveza koju propisuje Zakon o javnim nabavkama BiH, usvojen krajem 2014. godine, a koji se odnosi na sve javne institucije, uključujući i javne medije. Zahvaljujući dosljednoj primjeni tog zakona, građani imaju priliku da se putem web stranica informiraju o kreditnim zaduženjima, nabavci televizijske i radio opreme, i drugim nabavkama roba i usluga koje provode javni mediji. Tu obavezu naročito ozbiljno shvataju emiteri koji čine javni RTV sistem, BHRT, RTVFBiH i RTRS, koji vrlo ažurno objavljuju informacije o provedenim nabavkama.\nTransparentnost prepuštena osnivačima\nPosebno istraživanje je potrebno provesti kako bi se ustanovilo koji su to razlozi zbog koji mediji ne objavljuju relevante dokumente o svom radu. No, na osnovu razgovora sa predstavnicima nekoliko medija, može se zaključiti da mediji očekuju da njihovi osnivači, kojima se i šalju izvještaji na usvajanje, objavljuju te informacije umjesto njih.\nDirektor RTVUSK, Izet Mustafić, navodi da ne kriju svoje finansijske izvještaje, budući da su oni objavljeni na web stranici osnivača tog medija, Skupštini Unsko-sanskog kantona. Ta medijska kuća ove godine raspolaže budžetom od blizu 2,3 miliona maraka.\n„Radio-televizija Unsko-sanskog kantona, koja je najutjecajniji medij u ovom dijelu Bosne i Hercegovine, se 60 posto finansira iz kantonalnog budžeta, a 40 posto iz sredstava koja prikupimo putem oglašavanja“, kaže on, „Osnivač pokriva samo plate. Svake godine podnosimo izvještaj Skupštini, koji bude objavljen na web stranici Skupštine prilikom najave sjednice na kojoj će biti razmatran taj izvještaj. To je jedini razlog zašto ne objavljujemo izvještaj na našoj stranici. To smo prepustili osnivaču“.\nSličan stav imaju i predstavnici drugih medija, sa kojima smo razgovarali.\n„Izvještaj šaljemo općinskom vijeću na razmatranje i usvajanje, potom i RAK-u, dakle na sve važne adrese. Osim toga, na našem radiju prenosimo sjednice općinskog vijeća kada se razmatraju naši izvještaji, pa je samim tim javnost obaviještena o našim aktivnostima“, navodi Drago Vukojević, v.d. direktora Radija Ljubuški.\nDirektorica Radija Livno Ana Eranović ističe da taj medij na svojoj web stranici objavljuje prvenstveno programske sadržaje, emitirane emisije, priloge, ankete i druge osnovne informacije i podatke.\n„Sve ostalo u planu je uvrstiti kada budemo u mogućnosti modernizirati web stranicu te je kreirati u vidu multimedijalnog sadržaja. Sve informacije vezano za poslovanje JP ''RTV-Livno'' d.o.o. Livno kroz godišnje izvještaje dostavljaju se osnivaču te javno izlažu javnosti kroz nekoliko povjerenstava i sjednicu Općinskog vijeća prilikom usvajanja izvješća o poslovanju“, kaže Eranović.\nFinansijski izvještaji javnih radio i televijskih stanica ne dostavljaju se samo osnivačima već i Regulatornoj agenciji za komunikacije, koja u svojoj nadležnosti između ostalog ima i izdavanje dozvola u domenu emitiranja, te kreiranje pravila i promociju standarda u toj oblasti.\nPravilo 77/2015 o pružanju audiovizuelnih medijskih usluga u Članu 31. propisuje da je svaka javna televizijska stanica dužna najkasnije do 31. marta dostavljati Regulatornoj agenciji za komunikacije finansijske izvještaje za proteklu godinu. Ukoliko se radi o javnoj radiostanici, pravilo 76/2015 o pružanju medijskih usluga radija obavezuje dostavljanje finansijskih izvještaja RAK-u.\nKada su u pitanju javni RTV servisi, uslovi dozvole također propisuju da izvještaji o aktivnostima, uključujući i finansijski izvještaj zajedno sa izvještajem o reviziji finansijskog poslovanja koje javni RTV servisi u skladu sa zakonom moraju dostavljati nadležnim parlamentima/skupštinama, istovremeno moraju biti dostavljeni i Regulatornoj agenciji za komunikacije.\n„Agencija te podatke ne objavljuje na svojoj web stranici, niti ima mandat da podstiče takve nosioce dozvola da ih objave. Međutim, takvi podaci su dostupni javnosti ukoliko se Agenciji uputi zahtjev u skladu sa Zakonom o slobodnom pristupu informaciji“, kaže Amela Odobašić, glasnogovornica RAK-a.\nUpravo je ograničenost i zastarjelost zakona o slobodi pristupa informacijama u BiH jedan od mogućih razloga zašto informacije o radu javnih institucija u BiH nisu tajne, ali nisu ni javne.\nZakon o slobodi pristupa informacijama, usvojen je 2000. godine na nivou BiH, a 2001. godine na entitetskom nivou, i propisuje da su sve informacije o radu javnih institucija javno dobro i da građani imaju pravo pristupiti tim informacijama putem zahtjeva za slobodan pristup informacija. Drugim riječima, informacije su dostupne ukoliko ih neko (za)traži.\nIpak, to nije dovoljno da odgovori na savremenu definiciju transparentnosti koja podrazumijeva proaktivan odnos prema javnosti i objavljivanje svih informacija od javnog značaja na vlastitu inicijativu, bez da se čeka podnošenje zahtjeva.\nBrojni zakoni u Evropi, uključujući zemlje u regiji kao što su Slovenija, Hrvatska ili Srbija, u svojim zakonima upravo propisuju proaktivnu objavu važnih informacija i dokumenata, gdje se u prvom redu spadaju i budžeti i izvještaji o radu javnih institucija, između ostalog i javnih medija.\nZakoni o slobodi pristupa informacijama u BiH ne sadrže odredbu o proaktivnom objavljivanju informacija, no to ne spreča javne institucije da pokažu savjesnost u trošenju javnog novca, tako što će objavljivati informacije o svom radu. Štaviše, javni mediji koji propituju rad vlasti i zahtijevaju od drugih javnih institucija da polažu račune javnosti, najpozvaniji su pokazati tu vrstu odgovornosti svojim primjerom.


Izjava Ureda Predsednice Republike Kosovo nakon hapšenja dva pripadnika Policije Kosova - Novosti i Događanja - V.D. Presednice Republike Kosovo - Dr. Vjosa Osmani - Sadriu\nIzjava Ureda Predsednice Republike Kosovo nakon hapšenja dva pripadnika Policije Kosova\nUred Predsednice Republike Kosova osuđuje hapšenje dva pripadnika Policije Kosova od Policije Republike Srbije, na graničnom prelazu između dve zemlje u Merdare, i okvalifikuje to neprihvatljivim činom i napad nad profesionalnom institucijom policije.\nHapšenje pripadnika Policije Kosova, na dužnosti, jeste napad nad institucionalnim i teritorijalnim integritetom Republike Kosovo.\nUčestala hapšenja građana Republike Kosovo, od autoriteta Republike Srbije, ne doprinosi uspostavljanju dobrih odnosa.\nKršenje ljudskih prava građana Republike Kosovo i naročito povreda integriteta profesionalnih institucija Republike Kosovo, je kažnjiv i netolerantan čin.\nUred Predsednice Republike Kosovo zahteva od autoriteta Republike Srbije da odustaju od ovih provokacija i arbitrarnih postupaka prema građanima Republike Kosovo i njenih institucija i da oslobode sve one koji su neopravdano uhapšeni.\nUred Predsednice Republike Kosovo zahteva od Republike Srbije da poštuju postignute sporazume sa Republikom Kosovo u dijalogu uz posredovanje EZ-e i da iste sprovede bez zakašnjenja.\nUred Predsednice Republike Kosovo poziva međunarodne organe da zahtevaju od Republike Srbije, da poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Republike Kosovo i da poštuje zakone i međunarodne norme za međudržavne i međunarodne granice.


Preporođeni Angel Di Marija igra sezonu za pamćenje - AM Sport\nNaslovnica Nogomet Ligue 1 Preporođeni Angel Di Marija igra sezonu za pamćenje\nPreporođeni Angel Di Marija igra sezonu za pamćenje\nAngel Di Marija je bio ključni igrač i pored Ronalda je bio najzaslužniji za osvajanje decime u Ligi prvaka za Real Madrid.\nIgrao je Di Marija u svojoj posljednjoj sezoni u dresu Reala fantastično, a onda je stigla bombastična ponuda iz Manchestera, a navijači sa Old Trafforda su se obradovali jer su mislili da konačno stiže nova velika sedmica.\nMeđutim, nakon samo jedne sezone, i to prilično očajne, koju je Di Marija više presjedio na klupi nego što je igrao, jasno je bilo da će velika sedmica ostati samo san navijača Uniteda. Bilo je dosta govora o tome da je Van Gal bio tvrdoglav u odnosu sa argentinskim virtuzom i da ga je praktično otjerao iz kluba.\nOve sezone Di Marija u PSG-u pruža ponovo partije koje se od njega očekuju. Pariz gazi sve pred sobom u domaćem prvenstvu, prošao je grupnu fazu Lige prvaka i očekuje se da igra bitnu ulogu i na velikoj evropskoj sceni, a to sve je dobrim dijelom i zahvaljujući argentincu koji je u 13 utakmica postigao 7 golova i imao 10 asistencija.\nPosebno je bila impresivna njegova predstava u posljednjoj utakmici protiv Lyona kojeg je Pariz ispratio kući sa pet golova u mreži. Kako je Di Marija odigrao posljednju utakmicu, pogledajte u prilogu.


Tema: EKSTRAKT KOMBUHE!\n29.10.2004., 13:57 #1\nVećina vas zna za delotvorno dejstvo napitka kombuhe ali ovo što se nedavno pojavilo kod nas je novitet u ovoj oblasti!\nEkstrakt kombuhe je preparat dobijen pravilnom fermentacijom kombuha napitka. Dobija se na specifičan način, posebnom opremom i pod posebnim fizičko – hemijskim uslovima. Ekstrahuju se najvažniji sastojci fermentacije kombuha tečnosti, odstranjuje se voda, sirćetna kiselina i svi živi mikroorganizmi. Ovako dobijamo stabilizovan preparat sa dugim rokom upotrebe i konstantnim prijatnim ukusom.Mogu ga koristiti svi: deca-odrasli, bolesni-zdravi!!!\nU svom sastavu ekstrakt kombuhe ima istinsko bogatstvo napitka kombuhe: glukoronsku kiselinu, L–mlečnu kiselinu, vitamine B kompleksa, preradjeni šećer, kao i ostatke ekstrakta čajne mešavine (koja se upotrebljava pri pripremi čaja za kombuha napitak). Ekstrakt kombuhe je pravi koncentrat za zdravlje, snagu i energiju, zato što se od 20 litara tečnosti kombuhe dobija 250 grama ektrakta. Usled ovoga, dejstvo ekstrakta kombuhe je 10 puta jače i isto toliko i brže od same kombuha tečnosti. Preparat je proizveden u Makedoniji i jedinstven je proizvod, ove vrste u svetu.\nDejstvo ekstrakta kombuhe\nNajvažnija komponenta, zastupljena u velikoj količini u ekstraktu kombuhe je glukoronska kiselina. Savremena nauka još nije uspela da sintetizuje ovu kiselinu, koju zdrava jetra stvara u cilju prečišćavanja krvi. Otpadna jedinjenja u krvi ova kiselina vezuje i takva jedinjenja se zovu glukonoidi. Jetra najčešće ne može da luči ovu kiselinu u dovoljnoj količini, jer zdrav metabolizam jetre narušavaju toksini uneti u jetru putem vode, hrane ili vazduha, kao i stresni faktor. Zbog toga se čovek oseća umorno, malaksalo i ima veliku potrebu za spavanjem. Dugo življenje u ovakvom stanju dovodi do ozbiljnih hroničnih bolesti.\nEkstrakt kombuhe zbog ogoromnog prisustva glukoronske kiseline regeneriše jetru i pročišćava krv pa samim tim i relaksira jetru. Redovnim korišćenjem ektrakta kombuhe, čovek se oseća pun energije, svežine i vitalnosti. L–mlečna kiselina ja poznata kao jaka antikancerogena supstanca i zato je ekstrakt od kombuhe odličan preparat u prevenciji raka. Kompleks B vitamina isključivo dobro deluje na nervni sistem i na planu odstranjivanja štetnih hemijskih produkata u organizmu nastalih kao rezultat stresnih stanja. Sekrete disajnih puteva koji se javljalju kod pušača, pri prehladi ili bronhitisu, ekstrakt od kombuhe odstranjuje za veoma kratak period.\nEkstrakt kombuhe pročišćava i bubrege, odstranjujući toksine koji se talože u njima pri raznim terapijama sa lekovima, antibioticima ili korišćenjem raznih preparata za sportiste. Ekstrakt kombuhe ima širok spektar delovanja pa ga mogu upotrebljavati i deca i odrasli, kao i zdravi i bolesni.\nZbog prisustva šećera (glukoze i fruktoze) dijabetičari ne bi trebalo da ga koriste (mada su noviji rezultati pokazali veoma povoljan uticaj ovog ekstrakta na pojedine osobe obolele od dijabetesa).\nUpotreba ekstrakta kombuhe\nPreventivno su dovoljne 2–3 kafene kašičice ekstrakta dnevno. Preporučljivo je da se ne uzima bilo koja tečnost 30 min pre, kao i 30 min posle uzimanja ekstrakta od kombuhe. Prilikom konzumiranja dobro je ekstrakt zadržati 2–3 min u ustima, pa tek nakon toga ga progutati. Kod težih bolesti preporučuju se 3 supene kašike ekstrakta dnevo.\n29.10.2004., 15:26 #2\n[b]Mislim da je administrator ove teme zabranio reklamiranje proizvoda ovim putem. Ali dok jos ne zatvori ovu temu: sta je to PXD sistem distribucije, da li te KOMBUHE ima u tabletama jer sam gadljiv na ukuse tih svih preparata (ehinacee, koprive i tako toga).\n29.10.2004., 15:59 #3\nHvala ti za OPOMENU. Nov sam ovde i nisam to znao tako da sam obrisao deo gde se spominje sistem distribucije. NADAM SE DA NECE ZATVORITI SADA OVU TEMU!?\nEkstrakt je veoma prijatnog ukusa. Nesto nalik medu malo redji i vrlo malo kiselkastiji. Deca ga veoma rado piju pa ne verujem da se ne bi i tebi svideo\n29.10.2004., 17:36 #4\nZao mi je ali ovakav nacin pisanja o nekom proizvodu nije dozvoljen.\nImate deo za reklamiranje pa tamo iznosite svoje stavove, na ovaj nacin to nije moguce.


Karakteristike migracionih trendova u Srbiji – Info Centar Juga\nKarakteristike migracionih trendova u Srbiji\nPraćenje migracionih trendova od suštinskog je značaja za efikasno upravljanje migracijama, posebno u smislu ostvarivanja pozitivnih efekata migracija za socio-ekonomski razvoj Republike Srbije . Kao posledica izrazito turbulentnih političkih i socio-ekonomskih događaja u Republici Srbiji i okruženju u poslednjih trideset godina, osnovne karakteristike migracionih trendova na ovom prostoru su: iseljavanje mladog i obrazovanog stanovništva u inostranstvo, porast međuregionalnih migracija, sve veća koncentracija radno i reproduktivno sposobnog i obrazovanog stanovništva u regionu Beograda, pojava i zbrinjavanje izbeglih, raseljenih i prognanih lica, povratnika po osnovu Sporazuma o readmisiji i povećanog broja iregularnih migranata koji su u tranzitu i tražilaca azila. Ako se u obzir uzmu unutrašnja preseljavanja, pre svega na relaciji selo-grad, a potom i ka većim regionalnim centrima i glavnom gradu, što ima za posledicu prerazmeštaj stanovništva i širenje zona izrazite depopulacije, nameće se zaključak da su migracije jedan od najvažnijih izazova u Republici Srbiji.\nMigracije utiču na ukupan populacioni potencijal, na natalitet i mortalitet, kao i na strukturna obeležja stanovništva (biološka, socio-ekonomska, etnička i druga). Unutrašnje migracije ne menjaju ukupan broj stanovnika na nacionalnom nivou, već razmeštaj populacionih potencijala unutar određene teritorije. Najčešće su tipa selo-grad i po svom karakteru su spontane i dobrovoljne. Spoljne (međunarodne) migracije dovode do promene broja stanovnika, kako u zemlji porekla, tako i destinacije migranata, pa se tako u jednoj zemlji broj stanovnika smanjuje, dok se u drugoj povećava. Kod ovog tipa migracija značajnu ulogu ima postojeće zakonodavstvo, odnosno migraciona politika, pre svega država prijema migranata. I unutrašnje i spoljne migracije imaju različite demografske, ekonomske, socijalne, političke i druge posledice za zemlju porekla i destinacije. Emigracija mladih, bilo da učestvuju u unutrašnjim ili spoljnim migracijama, dovodi do negativnih trendova u mestu porekla: demografskih (depopulacija i povećanje udela starih), ekonomskih (snižavanje rasta BDP-a i usporavanje ekonomskog rasta), a imaju i negativne efekte na socijalni i penzioni sistem.\nOvakva migraciona slika stvara pritisak na institucije koje se bave upravljanjem migracijama, kako u organizacionom tako i u finansijskom pogledu, za iznalaženje efikasnih mera i zahteva, kao i koordinisan pristup i kontinuiranu saradnju svih relevantnih organa na državnom i lokalnom nivou.\nSpomen park Revolucije Leskovac\nLeskovčanin uhapšen sa 787 grama marihuane i oko 578 grama amfetamina\nZapošljavanje emigranata iz Srbije


Menadžment je odgovoran za sveukupnu organizaciju procesa rada Fondacije Tempus. Kontakt: office@tempus.ac.rs\nOpšte informacije i odnosi sa javnošću\nMlađi savetnik za odnose sa javnošću\nMlađi savetnik za informisanje i mobilnost\nGrupa za visoko obrazovanje\nGrupa za mlade\nGrupa za visoko obrazovanje pruža podršku ustanovama i organizacijama u pripremi i sprovođenju projekata u okviru Tempus i Erazmus+ programa u domenu visokog obrazovanja.\nGrupa za mlade pruža podršku organizacijama, institucijama i drugim akterima koji konkurišu za projekte ili sprovode projekte u okviru Erazmus+ programa u domenu mladih.\nGrupa za karijerno vođenje i mobilnost\nKontakti: schools-vet@tempus.ac.rs, adult-education@tempus.ac.rs, etwinning@tempus.ac.rs\nGrupa za škole, predškolske ustanove i obrazovanje odraslih obavlja poslove vezane za podršku navedenim ciljnim grupama u pripremi i sprovođenju Erazmus+ projekata. Takođe, ova grupa sprovodi aktivnosti u okviru eTwinning i EPALE mreže u Srbiji.\nKontakti: euroguidance@tempus.ac.rs, scholarships@tempus.ac.rs, info@tempus.ac.rs\nGrupa za karijerno vođenje i mobilnost je zadužena za rad Euroguidance centra, sprovođenje CEEPUS programa, kao i podršku pojedincima u vezi sa mogućnostima za mobilnost u okviru Erazmus+ programa.\nGrupa za pravne i opšte poslove\nGrupa za pravne i opšte poslove nadležna je za organizaciju događaja, poslove validacije PIC broja za organizacije koje učestvuju u Erazmus+ programu, kao i za sve pravne i opšte poslove u okviru Fondacije. Kontakt: finances@tempus.ac.rs\nGrupa za finansijske poslove zadužena je za sve finansijske aspekte poslovanja Fondacije Tempus.\nPoslednje modifikovano: jul 28, 2017\nDešavanja na datum septembar 1, 2017\nNedelja škola http://erasmusplus.rs/?p=12682\nVebinar ”Mogućnosti u okviru EPALE mreže” http://erasmusplus.rs/?p=12682\nVebinar za srednjoškolce Saveti za uspešnu školsku godinu http://erasmusplus.rs/?p=12669\nDešavanja na datum septembar 17, 2017\nRok za prijavu na Nacionalno takmičenje primera dobre prakse u oblasti karijernog vođenja i savetovanja http://erasmusplus.rs/?p=12673\nDešavanja na datum septembar 21, 2017\neTwinning kontakt seminar u Budimpešti\nDešavanja na datum septembar 22, 2017\nDešavanja na datum septembar 23, 2017\neTwinning konferencija 2017 - izveštaji sa radionica\neTwinning konferencija 2017 - dodela nagrada za Nacionalne oznake kvaliteta


“ISKAZUJE BESPOTREBAN STRAH” Komšić poručio Dodiku da Predsedništvo BiH ne sme bežati od odgovornosti\nNakon izjave predsedavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika da Oružane snage BiH neće ići na granicu sa Srbijom i Crnom Gorom te fizički zatvarati granice zbog migrantske krize, oglasio se i član Predsedništva BiH Željko Komšić.\nOn je kazao da Dodik iskazuje bespotreban strah u vezi sa angažmanom Oružanih snaga BiH na granici sa Srbijom kako bi se suzbili ilegalni prelasci migranata.\n– Moj predlog je bio da se angažuju inžinjerske jedinice, a ne naoružani vojnici, tako da se ne radi o bilo kakvom militantnom rešenju. Predsedništvo BiH mora pokazati liderstvo u ovom slučaju a ne bežati od odgovornosti – poručio je Komšić za Klix.\nDodik: Oružane snage BiH neće zatvarati granice sa Srbijom i Crnom Gorom\nDodikova izjava došla je nedugo nakon završetka današnje sednice Saveta ministara BiH na kojoj je razgovarano o migrantskoj krizi. Ministarstvo odbrane dobilo je zadatak da prema Predsedništvu BiH uputi Odluku o angažovanju inžinjerskih jedinica za sprečavanje ilegalnog prelaska granice BiH, prenosi Srpskainfo.\n– Potpuno mi je poznata netrpeljivost militantnog Denisa Zvizdića prema Srbiji, koji bi umesto zatvaranja granica trebalo da razmišlja o tome kako da se nađe rešenje za problem dolaska migranata u BiH u dijalogu sa Srbijom i Crnom Gorom, a ne da se šalje vojska na granice – istakao je Dodik.


Za manje od godinu, otkako je na javnoj licitaciji kupljen hotel Rivijera u Njivicama, ulaganjem od 17 miliona eura obnovljen je veći do tog zdanja, a hotel će poslovati pod novim nazivom Ibero star Herceg Novi.\nObnovljeni hotel Rivijera u Njivicama kapaciteta 190 soba nedavno je otvoren u Herceg Novom. Hotel je od od prošlog leta u suvlasništvu Iberostara i kompanije Montenegro hotels koja posluje u okviru hotelske grupe Iberostar.\nHotelska grupa Iberostar poseduje više od 100 hotela u 30 država na 40 destinacija širom sveta, a grupacija koja zapošljava oko 27 hiljada radnika, godišnje ostvari više od dve milijarde eura prometa.\nMinistarstvo održivog razvoja i turizma izdalo je 60 dozvola za nove hotele vredne 400 miliona eura, a iz Vlade navode da u Crnoj Gori imaju kapitalne poslove u iznosu od tri milijarde eura. Crnogorski turizam u 2018. beleži rast od 20% u odnosu na isti period 2017. godine, a iz Vlade poručuju da će obezbediti bolji ambijent za poslovanje.


Vesti online / Vesti / Svet / Rumunska premijerka: Rumunija spremna za predsedavanje EU\nRumunska premijerka: Rumunija spremna za predsedavanje EU\nRumunska premijerka Viorika Dančila odbacila je danas sugestije rumunskog predsednika Klausa Johanisa da zemlja nije spremna da preuzme predsedavanje nad Evropskom unijom 1. januara.\n- Uveravam vas da je Rumunija spremna...logistički i sa organizacione tačke gledišta - izjavila je Dančila, preneo je AP.\nRumunski predsednik Klaus Johanis izjavio je juče da Rumunija nije spremna da 1. januara iduće godine preuzme rotirajuće predsedavanje Evropskoj uniji, i pozvao vladu da podnese ostavku.\n"Dogovor će pretvoriti Britaniju u koloniju"\nJohanis je rekao da je situacija "iskliznula sa šina", te da postoji "politička potreba za promenu vlade", koju je nazvao "nesrećnim slučajem rumunske demokratije".\nViorika Dančila postala je premijerka u januaru, ali ima mala izvršna ovlašćenja, dok u stvari vladu vodi lider vladajuće Socijaldemokratske partije Liviu Dragnea.\nDragnea ne može da i zvanično bude premijer zbog optužbi za krađu glasova.\nSVET EU odustala od poreza za internet gigante\nSVET EU usvojila 11 mera za slučaj "bregzita" bez sporazuma\nSVET Britanski parlament glasao protiv "bregzita" bez sporazuma


Rat Tvitera i Trampa: Predsjednik SAD-a napao društvenu mrežu koja ga je dovela na vlast – Borba\nTramp, koji ima više od 80 milona pratilaca na Tviteru, prethodno je u objavama tvrdio da bi glasanje putem pošte bilo “u značajnoj meri nepošteno” i da bi rezultiralo “nameštenim izborima”.\nTviter je plavim uzvičnikom ispod tog tvita upozorio korisnike da provere činjenice o glasanju putem pošte i usmerio ih na stranicu na kojoj se Trampove tvrdnje o glasačkim listićima opisuju kao “nepotvrđene”.\n“Tviter potpuno guši slobodu govora i ja, kao predsednik, neću to dopustiti!”, napisao je Tramp.\nTramp je napisao da je Tviter zasnovao svoje tvrdnje na osnovu “lažnih vesti CNN” i, kako je naveo, “Amazonovog Vašington Posta”.\nTviter je potvrdio da je to prvi put da je primenjeno pravilo posebnog obeležavanja na tvitu predsednika SAD-a, od kada je ranije ovog meseca uvedena nova politika kompanije kada je reč o plasiranju “obmanjujućih informacija”.


''Šta čitam, kako pišem'' gost Miomir Petrović • Art-Anima\n”Šta čitam, kako pišem” gost Miomir Petrović\nU Galeriji 73 na Banovom brdu (Požeška 83a) u utorak, 22. marta od 19 časova gostovaće Miomir Petrović u okviru programa „Šta čitam, kako pišem“. Razgovor sa poznatim piscem vodiće Sanja Milić, novinar Radio Beograda 2.\nPosetioci ove književne večeri moći će da saznaju zašto je Petrović, dramaturg po obrazovanju, najveći deo svog umetničkog rada posvetio pisanju romana. Deo razgovora biće posvećen i pitanju kako se u književnom delu uspešno prepliću istorijske činjenice i fikcija.\nA posetioci će biti u prilici da čuju i fragmente Petrovićevog novog romana, dvanaestog po redu, „Kameno more“, koji će uskoro biti objavljen u izdanju „Lagune“.\nReč je o metafizičkom trileru u kom se pripoveda o položaju Srba katolika u Kraljevini Jugoslaviji ali i o otkupu umetničkih dela za Muzej Kneza Pavla iz kog je nastao današnji Narodni muzej u Beogradu.\nŠta čitam - kako pišem\nPrevious Uspešno održano predavanje o utopiji\nNext ”Hronike Ambera” Rodžera Zelaznija u novom izdanju


Za sanaciju crnogorskih puteva ove godine 49,4 miliona evra - Gradjevinarstvo.rs\nZa sanaciju crnogorskih puteva ove godine 49,4 miliona evra\n28.03.2016. | SEEbiz\nZa sanaciju puteva u ovoj godini Vlada Crne Gore ukupno će izdvojiti 49,4 miliona evra, saopšteno je „Dnevnim novinama“ iz Ministarstva saobraćaja i pomorstva.\nOd toga je 34,4 miliona odobreno kapitalnim budžetom, dok je dodatnih 15 miliona obezbeđeno kreditnim aranžmanima sa „Evropskom investicionom bankom“ (EIB) i „Evropskom bankom za obnovu i razvoj“ (EBRD).\nTrenutno su u toku radovi na šest magistralnih i jednom regionalnom putu, a u Ministarstvu tvrde da će sve biti završeno do početka letnje turističke sezone, odnosno do juna, te da će se saobraćaj nesmetano odvijati.\n- Završetak radova na svim dionicama je planiran do početka turističke sezone. Za sada nema kašnjenja u izvođenju radova, a ukoliko ih bude oni će biti prekinuti na početku i nastavljeni po završetku turističke sezone – kazali su u Ministarstvu.\nNajveći radovi izvode se na magistralnom putu Podgorica-Cetinje-Budva, a na njih će u ovoj godini iz kapitalnog budžeta biti potrošeno 10 miliona evra. Deo radova na ovom putu započet je 2015, dok je u ovoj godini planirana rekonstrukcija puta i raskrsnice kod Barutane, tunela Mekavac kroz koji će se raditi treća traka, puta u Ulićima i Ugnjima, kao i na dionicama Obzovica-Brajići i Brajići-Lapčići.\nRadovi se sada izvode na lokalitetu Kamenica-Meterizi-Jankovica Krš-Ulići, gde se svakodnevno obustavlja saobraćaj za sve kategorije vozila, od 10 do 12 časova, dok se u ostalim terminima obavlja jednom trakom.\n- Procenjena vrednost radova na lokalitetu Ulići-Ugnji je 4,2 miliona evra, a dužina deonice koja se rekonstruiše iznosi 5,9 kilometara. Potrebna sredstva za 2016. godinu planirana su kapitalnim budžetom u iznosu od 1,5 miliona evra – navodi se u Predlogu plana redovnog i investicionog održavanja, rekonstrukcije i izgradnje državnih puteva za 2016. godinu.\nIsti iznos, odnosno 1,5 miliona evra, budžetom je opredeljeno i za rekonstrukciju puta od Cetinja do Budve, gde će na deonici Ugnji do sezone biti urađena treća traka, dužine 1,9 kilometara. Trenutno se na ovom putu saobraćaj obustavlja na dva lokaliteta i to dva puta dnevno Obzovica-Brajići od 10 do 12 i od 14 do 15.30 časova i u Markovićima od 10.20 do 12.20 i od 14.20 do 15.50.\nSaobraćaj se obustavlja i na magistralnom putu Nikšić-Vilusi, gde na lokalitetu Trubjela vozila ne mogu saobraćati od 9 do 11 i 13 do 15 časova. Najmanji zastoj je na magistralnom putu M-2, na deonici od Herceg Novog do Kamenara, gdee je u toku sanacija klizišta, pa se saobraćaj obustavlja u trajanju od 10 minuta, od 10 do 11 i od 13 do 14 časova.\nKreditnim sredstvima EIB biće finansirana izgradnja bulevara Bečići-Budva, dugog 800 metara, u iznosu od dva miliona evra. Za ovaj projekat iz budžeta će se morati izdvojiti dodatnih pola miliona evra kako bi se platili PDV i nadzor.


Američka ekonomija zabeležila rast posle više od godinu dana\nAmerička ekonomija ponovo je počela da raste u julu, avgustu i septembru, posle više od godinu dana opadanja. U današnjem izveštaju Sekretarijata za trgovinu navodi se da je američki bruto nacionalni proizvod u trećem tromesečju rastao po godišnjoj stopi od 3,5 odsto, što je brže od predviđanja većine ekonomista. Bruto nacionalni proizvod predstavlja ukupnu količinu robe i usluga u zemlji i predstavlja glavno merilo ekonomskog zdravlja.\nPredsednik Barak Obama je rekao da izveštaj sadrži „dobrodošle vesti“, ali da zemlji predstoji još dugačak put. On je skupu poslovnih ljudi rekao da je glavno merilo ekonomskog zdravlja otvaranje novih radnih mesta i omogućavanje ljudima da plate svoje račune.\nMnogi ekonomisti predviđaju da će nezaposlenost u Sjedinjenim Državama nastaviti da raste i da će iduće godine premašiti 10 odsto. U drugom izveštaju administracije navodi se da je broj ljudi koji podnose molbe za pomoć za nezaposlene prošle nedelje pao na najniži nivo u poslednjih sedam meseci, na ukupno 530 hiljada. Broj ljudi koji primaju dugoročnu pomoć za nezaposlene pao je na najniži nivo proteklih meseci, na ispod 5,8 miliona.\nU medjuvremenu, Medjunarodni monetarni fond navodi da Azija, mada izvlači svet iz recesije, mora da se prilagodi manjoj potražnji za svojim proizvodima na Zapadu. U najnovijem ekonomskom pregledu, objavljenom danas, MMF predvidja „impresivni oporavak“ Azije sa regionalnim rastom od 5,75 odsto u 2010. godini, što je daleko više od predvidjenih 2,75 odsto ove godine.\nMMF je, medjutim, upozorio da će potrošnja u Grupi 7 industrijalizovanih zemalja još neko vreme verovatno ostati na niskom nivou, što ograničava potražnju za azijskim proizvodima. U izve[taju MMF-a se takođe ukazuje da će to naredne godine držati azijski ekonomski rast daleko ispod regionalnog proseka od 6,6 odsto zabeleženog u proteklih deset godina.


Tanjug 25. juna 2019. 14:21\nBEOGRAD – Postupak podnošenja zahteva za izdavanje obavezujućeg obaveštenje o poreklu robe i prijave za potvrđivanje znanja o poreklu robe koje je jedan od uslova za sticanje svojstva ovlašćenog izvoznika, zahvaljući novim e servisima Uprave carina sada će trajati svega deset minuta, moći će da se obave online i neće biti neophodan odlazak u Upravu carina.\nTo je rečeno danas na predstavljanju IT aplikacije i elektronskih servisa za poreklo robe namenjenje pre svega poslovnoj zajednici.\nPomoćnica direktora u sektoru za tarifske poslove u Upravi carina Sonja Lazarević rekla je da je uz podršku Međunarodne finansijske korporacije IFC grupacije Svetske banke, načinjen još jedan korak na unapređenju kvaliteta servisa koji Uprava carina pruža kompanijama koje se bave međunarodnom trgovinom.\n„Pre nekoliko dana počela je primena dva elektronska servisa za e poreklo i oni obuhvataju elektronsko podnošenje zahteva za izdavanje obavezujućeg obaveštenja o poreklu robe i prijave za potrvrđivanje znanja o poreklu robe koje jedan od uslova za sticanje svojstva ovlašćenog izvoznika“, rekla je Lazarevićeva.\nPostupak podnošenja zahteva za izdavanje obavezujućeg obaveštenja do sada je trajao nekoliko dana i bio je neophodan odlazak na šalter Uprave carina.\nSada je to moguće učiniti onlajn i za prijavu je potrebno svega desetak minuta.\n„Ovi servisi omogućili su domaćim i stranim komanijama da onlajn mogu da podnesu zahtev za izdavanje obavezujućeg obaveštenja i da ujedno prate status zahteva. Tako štede vreme, sredstva, kao i naše vreme“, rekla je Lazarevićeva.\nOna je navela i da Srbija prva u regionu primenjuje ovaj elektronski servis.\nTakođe je rekla da se Uprava carina neće samo na tome zadržati budući da je modernizacija usluga i rada u toku, te da će se potruditi da omogući nove servise kako bi se olakšao rad.\nOna je dodala da Uprava carina modernizacijom i jačanjem sopstvenih administrativnih i operativnih kapaciteta nastoji da maksimalno olaša poslovanje kako domaćim, tako i stranim kompanijama.\n„Partnerski odnos s privredom je strateško opredeljenje Uprave carina i ona čini sve da stvori uslove za efikasnije poslovanje u Srbiji. Nova aplikacija za poreklo robe kompanijama će smanjiti troškove i vreme koji su potrebni za obavljanje ove vrste carinskih formalnosti, a sa druge strane, nama će omogućiti bolju kontrolu uvoza i izvoza“, zaključila je Sonja Lazarević.\nMenadžerka projekta IFC Grupacije Svetske banke Violane Konar Lejsi izrazila je nadu da će nova IT aplikacija i elektronski servisi brzo dostići svoju punu funkcionalnost i ispuniti očekivanja svih onih kojima su namenjeni.\nOna je navela da su kompanijama najvažnije transparetnost, predvidljivost i ušteda vremena, a Upravi carina će biti omogućena efikasnija naknadna provera porekla robe.\n„Ideja je bila da se pomogne kompanijama, privrednenim subjektima u poslovanju i povezivanju sa Upravom carina, odakle su nam se pre nekoliko godina javili sa željom da se uspostavi servis usluga i da se oklakša subjektima i skrati postupak. Smatramo da će to predstavljati veliki korak u postizanju transparentnosti i efikasnosti postupka“, rekla je Konar Lejsi.\nNačelnica u Sektoru za tarifske poslove Sara Srdić pokazala je kako praktično izgleda podnošsenje zahteva za obavezujuće obaveštenje o poreklu robe.\n„Zahvaljujcuhi novoj IT aplikaciji, moguće je bez dolaska u Upravu carina s minimumom potrebne dokumentacije podneti zahtev ili prijavu, pratiti status predmeta i u svakom trentutku elektronski pristupiti izdatim dokumentima. Naša vizija da se u ovom segmentu carinskog poslovanja privrednoj zajednici olakša i ubrza postupak, sada je realnost“, rekla je Srdićeva.\nOna navodi da taj postupak traje svega 10 minuta, a ranije je trajao više dana.\nNakon prijave, privredni subjekt dobija povratnu informaciju da je predat zahtev.\nMarija Rađević iz kompanije koja izvozi, a koja je među prvima iskoristila novu mogućnost, kaže da je odgovor stigao u roku od jednog dana, a sama procedura trajala je svega pet minuta.\nPutin: Proizvodnja nafte i gasa iz škriljaca – varvarski čin\nGorenje prodalo fabriku u Staroj Pazovi Šveđanima\nJunajted grupa: Pritisci na nezavisnost pravosudja dolaze od najviših…\nIzdata građevinska dozvola za auto-put Ruma-Šabac-Loznica\nDojče telekom izbacuje iz upotrebe tehnologiju Huaveja?\nKurs dinara 117,5344\nOdobreno više od 490 miliona dinara kroz kredite i sredstva…\nOdobreno preko 490 mil rsd kroz kredite i sredstva za razvoj\nPutin: Proizvodnja nafte i gasa iz škriljaca –…\nPoslovni inkubatori kvalitetna podrška startapovima\nVinske muke: Takse i Bregzit oblak nad sezonom 'božole…


podrskazrtvama.rs - Podrška žrtvama\nI U PANDEMIJI - NISTE SAMI\nPodrška žrtvama kriminala postoji\nKRIVIČNIH DELA U SRBIJI\nEvropski dan žrtava kriminala u Srbiji obeležava se jubilarni, petnaesti put, a cilj mu je da se posledice koje žrtve kriminaliteta trpe, učine vidljivim široj javnosti i da se društvo podstakne da efikasnije i potpunije zaštiti prava žrtava. „Odnos prema žrtvama je zaista test za sve nas, a to je nedavno pokazao i slučaj otmice devojčice Monike K., koji je bio višestruki test kako za državne organe, tako i za mnoge druge subjekte u društvu, a pre svega medije” - rekla je Nataša Novaković iz Misije OEBS-a u Srbiji, koji kao partner Ministarstva pravde realizuje projekat „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela” koji finansira Evropska unija. Ona je konstatovala da je posledica senzacionalističkog izveštavanja u ovom, kao i u mnogim drugim slučajevima sekundarna viktimizacija žrtve, i da to humana, demokratska društva ne smeju da dozvole. Podatak da u Evopi na godišnjem nivou oko 75 miliona ljudi postanu žrtve kriminala zabrinjava, ali i opominje da države i svako društvo ovom pitanju moraju da posvete još više pažnje. Jedan od odgovora na narastajući kriminal je i Direktiva Evropske unije o pravima žrtava, podsetila je Una Keli, programska menadžerka u sektoru pravosuđa Delegacije EU u Srbiji. „Evropski standardi zahtevaju puno prepoznavanje i poštovanje prava žrtava u pogledu ljudskih prava, a naročito poštovanje njihove bezbednosti, dostojanstva, privatnosti i zaštite prava porodice, kao i prepoznavanje negativnih efekata na žrtvu kriminala” – rekla je Keli. Navodeći mnoštvo primera u kojima su mediji izveštavajući o žrtvama kršili Kodeks i pravo dostojanstva žrtve, novinarka Tamara Skroza navela je da je povodom slučaja pisanja o otmici devojčice Monike Komisiji za žalbe Saveta za štampu, čiji je i ona član, podneto čak 14 žalbi, što je rekord od kada ovo samoregulatorno telo postoji. Prikazivanje stravičnih slika, iznošenje užasavajućih detalja o stanju žrtve i zloupotreba emotivnog stanja žrtve ili njene porodice suprotno je i profesionalnom i etičkom kodeksu, rekla je Skroza, ali i ukazala da krivica nije samo na novinarima već često i na onima koji takve informacije dostavljaju medijima. Da Kodekse ne krše samo novinari, već i ljudi iz pravosuđa, veštaci, pa i predstavnici drugih državnih institucija, konstatuje i psihoterapeutkinja Biljana Slavković za koju je to znak da je preuzimanje profesionalne odgovornosti nužno u svim segmentima. „Mnogobrojni primeri pokazuju da se društvo suočava sa pravom spiralom nasilja i da pri tome nije spremno da se na adekvatan način odnosi prema žrtvama“ – kaže Slavković i ističe da je jedan od razloga i taj što je u Srbiji fokus i dalje na nasilniku, dok se sama žrtva marginalizuje. „Nedovoljna senzibilizacija javnosti proističe i iz nedovoljno znanja, a poznavanje prava predstavlja najbolji put za njihovo ostvarenje“ – naglasila je dr Milica Kolaković Bojović, ekspertkinja angažovana i u izradi Nacionalne strategije za unapređenje položaja žrtava. Na ovo je ukazalo i inicijalno istraživanje javnog mnjenja urađeno u okviru projekta „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“ koje je pokazalo da građani Srbije nedovoljno poznaju problematiku podrške žrtvama i svedocima, prava koje oni imaju i načine njihovog ostvarivanja, a ujedno imaju i nizak stepen senzibilizacije u odnosu na žrtve teških krivičnih dela. Sve ovo uzeto je u obzir pri izradi Nacionalne strategije koja uz osnivanje Nacionalne mreže za podršku žrtvama podrazumeva i definisanje kontakt tačaka u policiji i sudstvu na kojima će žrtve dobiti sve osnovne informacije o pravima i podršci na koju imaju pravo, uvođenje audio-video opreme koja će obezbediti davanje iskaza bez direktnog kontakta žrtve i okrivljenog i niz mehanizama koji će doprineti stvaranju sveobuhvatnog sistema podrške žrtvama i svedocima krivičnih dela.\nMogućnost ostvarivanja prava na naknadu štete u krivičnom postupku predstavlja jedan od preduslova za uspostavljanje krivičnopravnog sistema fokusiranog na potrebe žrtava krivičnih dela. Zato je značajna pažnja na ovogodišnjim „Sudijskim danima“, godišnjem savetovanju sudija Republike Srbije, bila posvećena i predstavljanju „ Smernica za unаprеđеnjе sudskе prаksе u pоstupcimа zа nаknаdu štеtе žrtvаmа tеških krivičnih dеlа u krivičnоm pоstupku“. Pоzitivnopravni оkvir u Srbiјi оmоgućаvа žrtvаmа dа оstvаrе prаvо nа nаknаdu štеtе u krivičnоm pоstupku, ali se to u praksi nedovoljno često dešava, što za posledicu ima odustajanje žrtve od tog prava nepodnošenjem zahteva za naknadu, ili izloženost žrtve mogućoj ponovljenoj viktimizaciji zbog novog i neretko dugog parničnog postupka na koji je upućena. Sve ovo objašnjava značaj „Smernica za unаprеđеnjе sudskе prаksе u pоstupcimа zа nаknаdu štеtе žrtvаmа tеških krivičnih dеlа u krivičnоm pоstupku“, koje ukаzuјu nа оbаvеzu nаdlеžnih оrgаnа dа sе pitаnjе nаknаdе štеtе rеši u krivičnоm pоstupku, dоk bi grаđаnski pоstupаk biо izuzеtаk, а nе prаvilо, kао štо је tо sаdа slučај u prаksi. Izrаdu i оbјаvljivаnjе Smеrnicа pоdržаlа је Мisiја ОЕBS-а u Srbiјi u оkviru prојеktа „Pоdrškа žrtvаmа i svеdоcimа krivičnih dеlа u Srbiјi”, kојi kao izabrani partner Ministarstva pravde sprоvоdi Мisiја ОЕBS-а u Srbiji, а finаnsirа Еvrоpskа uniја. „I ove Smernice, kao i niz drugih aktivnosti koje sprovodimo kroz trogodišnji projekat ,Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji’, usmerene su ka podizanju standarda u poštovanju prava žrtava u krivičnom postupku u Srbiji i približe ga evropskim i međunarodnim standardima“ – konstatovala je Nataša Novaković, rukovodilac programa za ljudska prava i krivičnopravni sistem u Misiji OEBS-a u Srbiji. Predsedavajuća Radne grupe koja je bila zadužena za izradu Smernica, sudija Vrhovnog kasacionog suda Radmila Dragičević Dičić, rekla je da ove Smernice predstavljaju rezultat i dobar primer saradnje sudija i tužilaca. Ona je naglasila da su veliki doprinos ovom poslu dale sudije građanskih odeljenja koje su svoje veliko znanje i iskustvo pretočile u praktičan priručnik, koji će biti od pomoći javnim tužiocima i sudijama krivičarima da obezbede pravo žrtava teških krivičnih dela na kompenzaciju. Podsećajući da je preduslov ostvarivanja imovinskopravnog zahteva žrtve njeno pravo da bude informisana, Tamara Mirović, zamenik republičkog javnog tužioca, istakla je da je u direktnoj vezi sa tim i obaveza javnog tužioca, kao najčešće prvog organa sa kojim žrtva stupi u kontakt, da joj pruži sve neophodne informacije, na razumljiv i pristupačan način. Sudija Vrhovnog kasacionog suda Ljubica Milutinović naglasila je važnost rešavanja pitanja naknade štete žrtvi u krivičnom postupku gde god za to ima uslova. U tom smislu, kako je istakla, važnu činjenicu predstavlja to što ove Smernice, pored opštih uputstava i objašnjenja, sadrže i tri praktična dodatka: model naredbe o veštačenju, model dela izreke presude u kom se odlučuje o imovinskopravnom zahtevu, kao i relevantne primere iz sudske prakse građanskih odeljenja iz predmeta naknade štete nastale kao posledice krivičnog dela. Smеrnicе zа unаprеđеnjе sudskе prаksе u pоstupcimа zа nаknаdu štеtе žrtvаmа tеških krivičnih dеlа u krivičnоm pоstupku izrаdilа је Rаdnа grupа Vrhоvnоg kаsаciоnоg sudа Rеpublikе Srbiје, u sаstаvu: Rаdmilа Drаgičеvić Dičić, sudiја Vrhоvnоg kаsаciоnоg sudа, Ljubicа Мilutinоvić, sudiја Vrhоvnоg kаsаciоnоg sudа, Sаnjа Аgаtоnоvić, sudiја Višеg sudа u Bеоgrаdu, Јеlеnа Dаnilоvić, sudiја Тrеćеg оsnоvnоg sudа u Bеоgrаdu, Таmаrа Мirоvić, zаmеnik rеpubličkоg јаvnоg tužiоcа i Таtјаnа Lаgumdžiја, zаmеnik višеg јаvnоg tužiоcа u Nоvоm Sаdu.\nPredstavljanje Nacrta strategije\nU Evropi godišnje 75 miliona ljudi postaju žrtve nasilnika, silovatelja, pljačkaša. Svaka žrtva koja dobije podršku i šansu da nastavi život sa što manje posledica, kažu stručnjaci, i zato je država u obavezi da obezbedi sistem podrške žrtvama. Srbija ima spremnu Strategiju za zaštitu žrtava i svedoka krivičnih dela, a pripremljen je i predlog akcionog plana za prve tri godine srpovođenja strategije. Sistem zaštite prava žrtava važan je i potencijalno ključan za osobu koja se nađe u položaju žrtve, s obzirom da svaka žrtva krivičnog dela koja dobije podršku ima višestruko veće šanse da nastavi svoj život sa znatno manje dugotrajnih posledica, istakao je državni sekretar Ministarstva pravde Radomir Ilić. On je naglasio da su to samo neki od podataka koji ilustruju koliko je sistem zaštite prava žrtava važan, te da zaštita žrtava krivičnih dela nije samo definisana Akcionim planom za Poglavlje 23, već da je to pre svega obaveza države. „Obaveza je države da obezbedi sveobuhvatan sistem podrške svakoj žrtvi, koji odgovara njenim potrebama i koji joj pomaže da prevaziđe ili umanji traumu viktimizacije“, ukazao je Ilić i dodao da benefite takvog pristupa mogu da osete ne samo neposredni korisnici ovog sistema, već i društvo u celini. Kako je naglasio, zato je Ministarstvo pravde izradu Strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela za period 2019 – 2025. godine postavilo kao jedan od svojih prioriteta, kao i da veliku podršku tom procesu pruža Misija OEBS-a i Delegacija EU u Srbiji kroz projekat „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“. Ilić je ukazao da su u pratećem Akcionom planu Strategije postavljena tri osnovna cilja - formiranje nacionalne mreže službi podrške, unapređenje zaštite žrtava i svedoka krivičnih dela, kao i aktivan rad na podizanju svesti o pravima žrtava i svedoka krivičnih dela. „Sve aktivnosti u Akcionom planu su usmerene ka ovim ciljevima i organizovane su na jedan postepen i realističan način koji garantuje dobru pripremu za početak rada službi i stvara mogućnost da one budu potpuno funkcionalne od prvog dana njihovog rada“, istakao je Ilić i dodao da, kako bi se osigurala puna implementacija Strategije i Akcionog plana, Vlada Srbije će formirati Koordinaciono telo za podršku žrtvama i svedocima krivičnih dela koje će se sastajati kvartalno. On je naveo da će to Koordinaciono telo će pratiti i analizirati mere usmerene na unapređenje položaja žrtava krivičnih dela, usvajati izveštaje o primeni Strategije uz izdavanje preporuka za unapređenje. Šef Misije OEBS-a u Srbiji Andrea Oricio rekao je da su promovisanje lokalnog rukovođenja nad reformskim procesima i njihova održivost, ključni principi na kojim Misija OEBS-a u Srbiji zasniva svoj rad. „Misija OEBS-a sa zadovoljstvom sprovodi svoju savetodavnu ulogu kako bi pomogla zemlji domaćinu u jačanju delotvornih mehanizama za zaštitu žrtava kriminala. Kako bi se smanjio rizik ponovljene i sekundarne viktimizacije, kao i strah žrtava od odmazde i zastrašivanja, nacrt akcionog plana ukazuje na konkretne aktivnosti koje relevantni akteri treba da preduzmu“, istakao je Oricio. Na konferenciji govorili su i predstavnik Delegacije EU u Srbiji Leoneta Pajer i zamenik Republičkog javnog tužioca Zorica Stojšić. Izrada Strategije za ostvarivanje prava žrtava i svedoka krivičnih dela, zajedno sa pratećim Akcionim planom, deo je šireg projekta Ministarstva pravde „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“, koji sprovodi sa Misijom OEBS-a u Srbiji, a finansiran je od strane Evropske unije.\nVladavina prava je osnovno opredeljenje Srbije i ona predstavlja stalnu obavezu čitavog sistema, a ne samo pravosuđa, istakao je predsenik Srbije Aleksandar Vučić, otvarajući konferenciju posvećenu obeležavanju početka projekta „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“. Ovaj trogodišnji Projekat ima za cilj uspostavljanje sveobuhvatnog nacionalnog sistema informisanja, pomoći i podrške žrtvama i svedocima usklađenog sa međunarodnim i evropskih standardima. Projekat Evropska unija podržava sa 1,5 miliona evra, a sprovodi ga Misija OEBS-a u Srbiji, kao partner kog je odabralo Ministarstvo pravde Republike Srbije. Jedna od najvažnijih projektnih aktivnosti biće izrada Nacionalne strategije o pravima žrtava i pratećeg akcionog plana. Pored unapređenja zakonskog okvira u ovoj oblasti, projekat će pomoći državnim institucijama u jačanju njihovih kapaciteta, razvijanju informaciono-tehnoloških rešenja koja će olakšati umrežavanje između pružalaca usluga, edukovanju mreže volontera i jačanju svesti o ulozi službi za podršku žrtva Vučić: Pravda ne sme biti ni selektivna, ni diskriminatornaa u Srbiji. Vučić: Pravda ne sme biti ni selektivna, ni diskriminatorna Na konferenciji koja je okupila državne zvaničnike, predstavnike pravosuđa, stručnjake iz oblasti prava, socijalne politike i zaštite ljudskih prava, policijske službenike i organizacije civilnog društva, predsednik Vučić je poručio da država mora da obezbedi stalnu pomoć i podršku žrtvama i svedocima u krivičnim postupcima. „Potrebno je i da priznamo da se greške događaju i da postoje predrasude”, rekao je Vučić, dodavši da se to najčešće događa kada su žrtve pripadnici neke marginalne grupe. Podsetivši da je naročito u slučajevima seksualnog nasilja česta rečenica “Sama je to tražila“, Vučić je konstatovao da je to traženje izgovora za počinioca koje mora biti zamenjeno podrškom žrtvi. „Najveća pomoć koju možemo da pružimo svim žrtvama je da pravdu ne tražimo selektivno prema tome dal je žrtva pripadnik naše uže društvene grupe ili nije. Zato je odgovor na pitanje ko su žrtve kriminaliteta, politički, ali pre svega narodni odgovor“ – rekao je predsednik Vučić naglasivši da u tome važnu ulogu ima i jasno identifikovanje pojma žrtve. Iznoseći podatak da se od 9.753 predstavke koje su mu uputili građani čak 80% odnosilo na pravosuđe, predsednik je konstatovao da to govori i da građani Srbije sudove i dalje ne doživljavaju kao pravične. On je istakao i da je važno da svedoci imaju čvrto poverenje u sistem krivičnog pravosuđa jer se svesnim odbijanjem svedočenja i saopštavanja istine nanosi šteta celom društvu. „Srbija mora da ima jasnu politiku vrednosti u skladu sa evropskom praksom, kao i funkcionalni mehanizam delovanja za njeno sprovođenje“ – zaključio je Vučić. Kuburović: Uspostavićemo koordinisan i efikasan sistem podrške žrtvama Ministarka pravde Nela Kuburović rekla je da je uspostavljanje koordinisanog i efikasnog sistema podrške žrtvama opredeljenje Srbije koje je definisano i Akcionim planom za poglavlje 23, te da je izrada Nacionalne strategije jedan od ključnih elemenata u Projektu „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela“. Navodeći dosadašnje učinke u ovoj oblasti ministarka pravde je istakla da je Zakon o sprečavanju nasilja u porodici već nakon jednogodišnje primene dao dobar rezultat. „Do danas su nadležni organi razmotrili više od 40.000 slučajeva nasilja u porodici, sudovi su izrekli više od 14.000 hitnih mera, a izrađeno je i više od 10.000 individualnih planova zaštite i podrške žrtvama“ – rekla je Kuburović. Poboljšanju položaja žrtava doprinosi i kampanja „Isključi nasilje“, konstatovala je ministarka Kuburović, kao i to što su u tužilaštvima i sudovima rad počele službe za informisanje i pomoć žrtvama i svedocima. Ona je apelovala na predstavnike advokature i nevladinog sektora da konačno postignu konsenzus oko pružanja besplatne pravne pomoći, kako bi Vlada Srbije usvojila nacrt Zakona koji reguliše ovo važno pitanje za žrtve. Istakla je da se pružanje podrške žrtvama ostvaruje i smanjivanjem njihove ponovne viktimizacije, kao i u postupcima za naknadu štete, i izrazila uverenje da će realizacija ovog Projekta omogućiti uspostavljanje održivog sistema službi podrške i zaštite žrtava, koji će približiti Srbiju evropskim standardima. Fabrici: Žrtve moraju imati podršku i brz pristup pravdi Šef Delegacije Evropske unije u Beogradu, Sem Fabrici, je rekao da svake godine 15 odsto građana Unije, odnosno oko 75 miliona ljudi, postanu žrtve nasilja. EU je 2012.godine, kako je podsetio, uredbom ustanovila minimum standarda podrške žrtvama zločina, a u januaru 2019. godine predsednik EK Žan Klod Junker treba da objavi izveštaj o njenoj šestogodišnjoj primeni. „Potrebno je da žrtve uživaju poštovanje i da se uvažavaju njihova prava. Žrtva mora biti zaštićena od maltretiranja, treba da dobije podršku, da ima brz pristup pravdi i finansijskoj naknadi”, ocenio je Fabrici. On zato smatra i da je projekat „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela” više vezan za dobrobit građana Srbije, nego za evropske integracije. Milojević: Nužno unapređenje zaštite žrtava i prava na kompenzaciju Predsednik Vrhovnog kasacionog suda Dragomir Milojević rekao je da Srbiji predstoji značajno usaglašavanje zakonodavstva u pogledu zaštite žrtava i prava na kompenzaciju. „Žrtve krivičnih dela mrcvarimo da svedoče, izlažemo sekundarno institucionalnoj viktimizaciji, a ništa ne dobijaju za uzvrat“ rekao je Milojević i konstatovao da bi značajna pomoć žrtvama bila obezbeđena i upotrebom savremene tehnike kojom bi se izbegao neposredni dodir žrtve i učinioca krivičnog dela, a što sada „više šteti žrtvi nego što koristi sudskom postupku“. On je istakao i da se dosadašnja praksa krivičnih sudova, koji su žrtve upućivali na parnični postupak za naknadu štete, pokazala neodgovarajućom, jer su žrtve najčešće ostajale bez ikakve naknade, parnice su trajale godinama, a tokom postupka neretko je bila ugrožena i njihova bezbednosti. „Postoji gledište da je potrebno obavezati krivične sudije da već u okviru ovih postupaka određuju isplatu naknade štete za žrtve. Žrtva ako je nezadovoljna ishodom može da ide u parnični postupak, ali bitno je da se za one koji materijalno i psihološki ne mogu da izdrže parnične postupke obezbedi efikasan sistem zadovoljenja u okviru krivičnog procesa“ – rekao je Milojević Navodeći da se ovim pitanjem bavi i Vrhovni kasacioni sud i formirana Radna grupa, on je istakao i da očekuje da će projekat „Podrška žrtvama i svedocima“ ostvariti postavljene ciljeve. Dolovac: Ne postoji univerzalni odgovor za zaštitu žrtve Republički javni tužilac Zagorka Dolovac istakla je da je projekat „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“ izuzetno važan prvenstveno s aspekta sistematskog unapređenja položaja oštećenih i svedoka, uz puno razumevanje njihovih potreba i položaja. „Potreba za unapređenjem normativnog i strateškog okvira, ali i podizanje svesti o pravima žrtava krivičnih dela nije samo u obavezama koje za Srbiju proističu iz Akcionih planova za poglavlja 23 i 24 i u pristupnim pregovorima, već i u našem iskrenom opredeljenju da prava žrtava, pre svega žrtava krivičnih dela sa elementima nasilja, budu podignuta na viši nivo i to u skladu sa međunarodnim standardima“ – rekla je Dolovac. Naglasivši da „ne postoji univerzalni odgovor i idealni model za zaštitu žrtve", Dolovac kaže i da su dosadašnja iskustva u radu službi podrške žrtvama koje postoje u javnim tužilaštvima ukazuju na potrebu uspostavljanja sveobuhvatnog nacionalnog sistema za podršku oštećenima i svedocima što je jedna od glavnih aktivnosti u okviru ovog projekta. Rebić: Efikasna zaštita žrtava je i državni i društveni cilj Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije prepoznalo je značaj ovog projekta jer će on dati, kako je konstatovao direktor policije Vladimir Rebić, „značajan doprinos u postizanju našeg ne samo državnog, već i društvenog cilja, a to je efikasna zaštita i prava svih učesnika u krivičnom postupku“. Uz jačanje kapaciteta institucija i službi koje pružaju zaštitu i podršku žrtvama i koordinisano delovanje, direktor policije kao jedan od najvažnijih zadataka vidi i promenu percepcije građana u pogledu postojanja institucionalne pomoći u službama za podršku žrtvama i svedocima u Srbiji. U tom smislu on ističe i značaj kampanje informisanja građana o ulozi i pravcima razvoja sistema podrške žrtvama i svedocima, u čemu očekuje dobru saradnju i sa organizacijama civilnog društva. Oricio: Svi mi nekada možemo postati žrtve kriminala i zato žrtve moraju biti u središtu mreže podrške Zaključujući zvanični deo konferencije, šef Misije OEBS-a u Srbiji Andrea Oricio je rekao da je važno ustanoviti mrežu službi u čijem središtu pažnje treba da bude pomoć žrtvama i svedocima. „Svi mi možemo postati žrtve kriminala u nekom trenutku u životu. Mi radimo u partnerstvu sa institucijama Srbije kako bismo uspostavili delotvornu nacionalnu mrežu za podršku žrtvama, koja potrebe žrtava i njihova prava stavlja u samo središte krivičnopravnog sistema u Srbiji,” istakao je šef Misije OEBS-a u Srbiji, Andrea Oricio. On je istakao da to znači da će građani Srbije biti u mogućnosti da dobiju pomoć i informacije od prvog kontakta sa nadležnim organom nakon što su pretrpeli krivično delo ili mu bili svedok, kao i da dobiju podršku i vođstvo kroz krivični postupak, čak i po njegovom okončanju. Izveštaj o radnom delu konferencije „Podrška žrtvama i svedocima krivičnih dela u Srbiji“ možete pročitati ovde.


Kompanija "Srbijagas" spremna da gradi gasovod u Srpskoj\nKompanija "Srbijagas" zvanično je postala većinski vlasnik gasnog preduzeća "Gas promet" Istočno Sarajevo-Pale i spremna je da gradi gasovod u Republici Srpskoj. To su vijesti koje su se čule na potpisivanju sporazuma između resornih ministarstva i gasnih preduzeća.\nU vlasništvu "Srbijagasa" je 39,14 odsto akcija i najveći je pojedinačni akcionar. Time su riješene sve pravne prepreke koje je pred "Gas promet" stavljao "BH Gas", koji je osporavao pravni status firme u vlasništvu Republike Srpske.\n"BH gas više nema ni jednog razloga da može da spori naše preduzeće Gas promet. To nam je bio najvažniji cilj, kako bi Gas promet mogao da upravlja gasnom infrastrukturom koja je njemu povjerena i funkcijom transportera koju on ima na potezu od tačke konekcije sa Srbijom", istakao je Petar Đokić, ministar industrije i energetike Republike Srpske.\n"Mi ćemo imati u svom budućem razvoju svu tehničku podršku jednog takvog sistema kao što je Srbijagas. Srbijagas preko Gas prometa ulazi legalno na srpsko tržište i na tržište BiH. To nije više strana kompanija, nego je ona jedan od najvećih vlasnika domaće kompanije", naglasio je Milomir Draganić, generalni direktor "Gas prometa" Istočno Sarajevo-Pale.\nNa potpsivanju sporzauma najavljena je mogućnost izgradnje gasovoda u Republici Srpskoj kroz tri godine. Ideje za finansiranje već postoje, ali je problem što ne postoji potrošačka mreža.\n"Ja u ovom trenutku ne bih govorio o cijeni. Mi planiramo da tu imamo i određene strateške partnere. Da budem iskren ja bih prije svega razgovrao sa Gaspromom, zato što znam da Republika Srpske ima lične simpatije, ne samo srpskog predsjednika Vučića nego imate i lične simpatije za taj projekat i od predsjednika Putina. Nema razloga da ne iskoristimo tu stratešku poziciju koju Srbijagas ima sa Gaspromom. Ali, otvoreni smo za saradnju sa svima, zato sam namjerno spomenuo i Federaciju", rekao je Dušan Bajatović, generalni direktor "Srbijagasa".\n"Srbija će biti, bez ikakve dileme, ozbiljan partner Srpskoj u njihovoj daljnim projektima i planovima vezano za razvoj gasne privrede i gasifikaciju", kazao je Aleksandar Antić, ministar rudarstva i energetike Srbije.\nNa potezu je radna grupa dviju vlada, potom bi se trebalo krenuti u eksproprijaciju zemljišta. Gasifikacija bi Republici Srpskoj privukla više investitora, takva su iskustva u Srbiji.\ngasovod Srbijagas gas\nBajatović odlazi iz Srbijagasa?\nRiješiti imovinske odnose između "Srbijagasa" i "Gas prometa"


Vladimir Radojičić: Za džepove građana i gradsku kasu poguban je ugovor o spalionici - 6. Životna sredina - Ne davimo Beograd\nVladimir Radojičić: Za džepove građana i gradsku kasu poguban je ugovor o spalionici\nrazlistavanje 4 februar 2018 17:43 #1\nindex1280×960 162 KB\nKako je analiza inicijative Ne da(vi)mo Beograd pokazala, grad se u narednih 30 godina obavezao da investitoru isplaćuje preko 38 miliona evra godišnje, što je u zbiru oko milijardu i 150 miliona evra javnih sredstava koje će se odliti u pravcu privatnog investitora. Ovo je minimalni iznos u koji treba uračunati i sve prateće infrastrukturne troškove, kojih nije malo i koji uključuju povlašćen položaj u proizvodnji energije. Na kraju, najveći teret ovog “posla veka”, snosiće krajni korisnici, a to su upravo domaćinstva.\nIako se u javnosti često ističe činjenica da će strani partner uložiti preko 300 miliona evra, iznos koji se grad Beograd obavezao da plati investitoru je nekoliko puta veći. Minimalna projektna plaćanja privatnom partneru su 38.278.910 € godišnje, a pošto je ugovor potpisan na 25+5 godina, to znači da Grad ukupno plaća: 1.148.367.300 €. To je minimalni iznos na koji se Grad obavezao i koji će u razmeri od 70% plaćati krajjni korisnici, odnosno domaćinstva.\nOva ogromna ulaganja koja Grad izvodi imaju za rezultat srazmerno veliku zaradu privatnog investitora, a štetu po javne finansije, ostavljaju gradski budžet sa enormnim direktnim i skrivenim troškovima, a građane sa cenom tretmana otpada i najmanje četiri puta većom cenom usluga.\nPored finansijskog dela analiza je ukazala i na pravno-proceduralne probleme, kao što veliki broj nedostajućih delova i priloga ugovora (npr. prilozi iz kojih se izračunavaju plaćanja), i to da se gradsko pravobranilaštvo nije bavilo analizom Ugovora (jer po njihovom tumačenju prevod ugovora nije u duhu srpskog jezika, nema pečat sudskog tumača; sadrži pravne termine koji nisu u skladu sa domaćim pravom i smatra da je bavljenje opravdanošću ugovora u nadležnosti Sekretarijata za finansije). Gradski Sekretarijat za finansije je sa druge strane došao do zaključka da Ugovor nema uticaj na gradski budžet. Takođe u toku procesa se i desila promena sastava konzorcijuma bez odobrenja organa Gradske uprave, iako konkursna dokumentaca određuju taj čin kao uslov za diskvalifikaciju.\nOčekivane posledice ovako skandaloznog ugovora su da se sa jedne strane budžet Grada Beograda opterećuje fiksnim troškom od 38.278.910 € godišnje (koji može biti i veći od toga) dok se privatnom partneru poklanja moguća zarada koja samo od plasmana sortiranog ambalažnog otpada u narednih 30 godina može biti 200.000.000 € (6.667.777 € godišnje). Pored ovoga očekuje se poskupljenje računa građana za odvoženje smeća za četiri do pet puta, uz ukidanje mogućnosti otvaranja radnih mesta u „zelenoj ekonomiji“, kao i problemi u zagađenju vazduha (leteći pepeo, šljaka kao posledica spaljivanja).\nOgromni dodatni troškovi koje ćemo plaćati\nNa navedeni iznos od 38 miliona evra godišnje, treba dodati i eksternalije koje takođe padaju na teret građana, između ostalog, otkup struje koja će se za prvih 12 godina vršiti po povlašćenoj ceni koja je 2-2.5 puta skuplja viša nego na međunarodnom tržištu i dodatni otkup toplotne energije. Zatim izgradnju infrastrukture za prenos toplotne energije, izgradnju brane koja sprečava klizanje postojeće deponije, kao i izgradnju alternativnog pristupnog puta preko Velikog sela i Slanaca. Od novca građana biće plaćena i eksproprijaciju i raseljavanje stanovništva sa područja i izgradnja dodatne deponije za višak otpada i regulisanje sanacije opasnog otpada, a nakon zakonskih izmena biće uvedeno i plaćanje poreza na deponiju.\nGubici nisu samo finansijski\nPored očigledne ekonomske štetnosti, spaljivanjem otpada gubimo ogroman broj radnih mesta, gubimo ljude koji su sada angažovani na tretmanu otpada, ali gubimo i ogroman potencijal koji ova industrija može da ostvari ukoliko bi se u nju ulagalo.\nTekst objavljen u Danasu u specijalnom dodatku Inicijative Ne da(vi)mo Beograd - “Patka osvaja Skupštinu” 21. decembra 2017.


Vesti online / Srpski informativni portal / Štrajk glađu u "Lasti" u Mladenovcu\nOko 50 radnika Saobraćajnog preduzeća "Lasta" u Mladenovcu drugi dan štrajkuje glađu\nU saopštenju portala sloga.org štrajk su juče započeli vozači i mehaničari koji imaju veoma niske zarade za svoj rad, koji je često veći od 200 sati mesečno, jer voze autobuse koji su neispravni i ispadaju iz saobraćaja. Oni traže bolje uslove rada, a pre svega da im se plata poveća kao i kolegama u GSP Beograd gde je zarada gotovo duplo veća u odnosu na njihovu.\nDanas je šrajkače u mladenovačkom pogonu, na poziv Miladina Lazića, predsednika sindikata Sloga u Lasti posetio i predsednik Udruženih sindikata Sloga Željko Veselinović, zajedno sa predstavnicima Svetske federacije sindikata (NjFTU) i P.A.M.E, koji su u zvaničnoj dvodnevnoj poseti Beogradu.\nVisoki predstavnici Svetske federacije sindikata, Petros Petrou i predsednik sindikata turističkih radnika Grčke Nikolas Papageorgiou obratili su se štrajkačima i obećali im podršku i internacionalizaciju njihovog problema ukoliko se on u narednim danima ne bude rešio, što je od strane okupljenih gromoglasno pozdravljeno.\nUdruženi sindikati Srbije Sloga ovim putem apeluju na nadležne i aktuelnu vlast da ozbiljno shvate zahteve radnika u štrajku i krenu sa rešavanjem njihovih problema uz dijalog i konkretne rezultate, umesto da vode politiku izgovaranja mantri poput „Nije tačno, svega ima i biće u narednom periodu“, tvrdeći da su vozačima u februaru povećane plate za 15 posto, da je obnovljen vozni park i povećan obim saobraćaja, što nije tačno.\nKoliko je saobraćaj dobar, koliko su autobusi redovni i ispravni, i koliko su zadovoljni zaposleni svojim platama najbolje mogu da kažu putnici koji se svadnevno prevoze ovim prevoznikom i vozači koji ih prevoze.


Vesti, 08.05.2019, 03:00 AM\nIstraživači kompanije Symantec došli su do šokantnog otkrića - hakerska grupa Buckeye koja se dovodi u vezu sa kineskom obaveštajnom službom koristila je hakerske alate američke Agencije za nacionalnu bezbednost (NSA) skoro godinu dana pre nego što su oni javno objavljeni na internetu zahvaljujući misterioznoj grupi Shadow Brokers.\nPrema izveštaju koji je objavio Symantec, grupa Buckeye, koristila je ove hakerske alate koji se dovode u vezu sa američkom NSA još u martu 2016. godine, a neki od njih su zahvaljujući grupi Shadow Brokers procureli tek u aprilu 2017.\nGrupa Buckeye, poznata i pod imenima APT3, Gothic Panda, UPS Team i TG-0110, odgovorna je za veliki broj špijunskih napada, uglavnom protiv vojske i važnih institucija u Sjedinjenim Državama.\nIako Symantec nije izričito spomenuo Kinu u svom izveštaju, istraživači su i ranije bili uvereni da je grupa Buckeye povezana sa kompanijom koja se bavi informatičkom bezbednošću, koja se zove Boyusec, i koja radi za kinesko ministarstvo državne bezbednosti.\nNajnovije otkriće kompanije Symantec pruža prvi dokaz da su kineski hakeri koji deluju pod pokroviteljstvom države uspeli da dođu do nekih alata za hakovanje, uključujući EternalRomance, EternalSynergy i DoublePulsar, godinu dana pre nego što ih je objavila grupa Shadow Brokers, koja je još uvek misterija i čiji članovi nikada nisu identifikovani.\nPrema rečima istraživača Symanteca, grupa Buckeye je koristila svoj prilagođeni exploit alat nazvan Bemstour, kako bi isporučivala verziju DoublePulsar backdoor implanta čiji je zadatak da krišom prikuplja informacije i pokreće zlonamerni kod na ciljanim računarima.\nAlat Benstour je dizajniran da iskoristi dve ranjivosti koje su u to vreme bile ranjivosti nultog dana (CVE-2019-0703 i CVE-2017-0143) u Windowsu, da bi se postiglo izvršenje napadačkog koda na ciljanim računarima.\nMicrosoft se rešio problem sa ranjivošću CVE-2017-0143 u martu 2017. godine, nakon što je ustanovljeno da su je koristila dva NSA exploita (EternalRomance i EternalSynergy) koje je objavila grupa Shadow Brokers.\nPrethodno nepoznatu grešku u Windows SMB Server (CVE-2019-0703) otkrili su i Microsoftu prijavili istraživači Symanteca u septembru 2018. godine i ona je prošlog meseca ispravljena.\nIstraživači su otkrili da su hakeri iz grupe Buckeye koristili kombinaciju SMB exploita i DoublePulsar backdoora za napade na telekomunikacione kompanije, kao i naučno-istraživačke i obrazovne institucije u Hong Kongu, Luksemburgu, Belgiji, na Filipinima i u Vijetnamu, i to od marta 2016. do avgusta 2017. godine.\nIako Symantec ne zna kako su kineski hakeri dobili alate hakerske grupe NSA Equation pre nego što su do njih došli hakeri grupe Shadow Brokers, kompanija tvrdi da postoji mogućnost da je Buckeye uhvatio kod korišćen u napadu NSA na njihove računare, a zatim iskoristio taj kod da razvije sopstvenu verziju alata.\n"Drugi manje podržani scenariji, s obzirom na raspoložive tehničke dokaze, uključuju taj da je grupa Buckeye došla do alata dobijanjem pristupa neosiguranom ili slabo osiguranom serveru Equation grupe, ili da je neki član grupe Equation ili saradnik prosledio alate grupi Buckeye", kaže Symantec.\nIzgleda da je grupa Buckeye prestala sa radom sredinom 2017. godine, a tri navodna člana grupe optužena su u SAD u novembru 2017. Međutim, Bemstour i DoublePulsar alati koje je koristila grupa su se koristiti čak i nakon toga, sve do kraja 2018. godine, sa različitim malverima.\nIako se ne zna ko je nastavio da koristi alate, istraživači veruju da je Buckeye grupa možda predala neke od svojih alata drugoj grupi ili "nastavila da radi duže nego što se pretpostavljalo".\nPosle curenja hakerskih alata NSA, njih su koristili i severnokorejski hakeri i ruska obaveštajna služba.\nSymantecov izveštaj ne ukazuje na to da postoji veza između između toga što je grupa Buckeye došla u posed hakerskih alata NSA i curenja alata koje je usledilo dosta kasnije zahvaljujući Shadow Brokersima.


FUDBAL - Stranica 5 od 6 - Afera\nNajveći klub na svetu je do sada tri puta kupovao fudbalere Crvene zvezde, a poslednji transfer sa „Marakane“ u Real Madrid viđen je davne 1999. godine. Tada je crveno-beli dres belim zamenio Perica Ognjenović, a pre njega su to činili još Milan Janković i Dejan Rambo Petković. Prema poslednjim informacijama, […]\nNigerijski napadač Umar Sadik bi uskoro Partizanu trebalo da donese još pola miliona evra. Crno-beli su nedavno već zaradili istu svotu novca, zahvaljujući klauzuli po kojoj je Almerija u obavezi da u Humsku uplati taj iznos ukoliko Sadik postigne 25 golova. Real je odlično počeo sezonu, a večeras (21.00) kod […]\nStomačni virus izbacio je iz koloseka skoro pola tima, a trener Crvene zvezde Dejan Stanković još uvek ne zna na koga će moći da računa. Posle otkazivanja duela sa Voždovcem situacija u redovima tima Dejana Stankovića je malo bolja, jer se zdravstveno stanje Aleksandra Dragovića i Miloša Degeneka poboljšalo i […]\nKristijano Ronaldo je ponovo u centru pažnje… Na jednom meču, trener „crvenih đavola“ Ole Gunar Solskjer je rešio da Ronalda ranije izvede iz igre, da bi on posle toga mimo njega ustao i počeo da daje instrukcije igračima koji su bili u igri. Nekadašnji trener Totenhema Tim Šervud prokomentarisao je […]\nTrener Partizana Aleksandar Stanojević bio je ekstremno besan na konferenciji za štampu pred gostovanje Mladosti u Lučanima. Razlog njegovog nezadovopljstva je što je FK Crvena zvezda zatražila odlaganje utakmice protiv Voždovca zbog zdravstvenih problema igrača. „Utakmice posle derbija su vrlo teške, imamo dosta povrđenih i umornih igrača, ali nećemo da […]\nGeneralni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić oglasio se povodom loše zdravstvene situacije u klubu iz Ljutice Bogdana 1. Podsetimo, golman crveno-belih Milan Borjan hospitalizovan je u Zemunskoj bolnici, a još nekoliko fudbalera Crvene zvezde takođe ima zdravstvenih problema. Povodom „bolnice“ na Marakani o stanju u klubu govorio je generalni direktor […]


bicikl - Dnevni list Danas\nPočetna » bicikl\nGIZ: 58 električnih bicikala za negovateljice\nNemačka razvojna saradnja (GIZ) obezbedila je električne bicikle za 16 gradova i opština.\nU Beču polovina svih pređenih kilometara u toku radne nedelje odnosi se na saobraćaj do radnog mesta i kasnije povratak kući.\nPiše: Dojče vele 18. 5. 2020.\nItalijanska vlada daje subvencije građanima za kupovinu bicikala\nItalijanska vlada subvencioniraće građanima kupovinu novog bicikla ili električnog skutera sa 500 eura, objavila je ministarka saobraćaja Paola De Mikeli, javljaju mediju u EU.\nNa predlog Zelene stranke Gradska uprava grada Zrenjanina, u Evropskoj nedelji mobilnosti, osnovala je Komisiju za biciklizam i biciklističku infrastrukturu, saopštila je ta stranka.\nPiše: Danas Online 22. 9. 2019.\nBiciklom za slobodan Savski nasip u nedelju 8. septembra\nSavski nasip je po generalnom urbanističkom planu proglašen biciklističkom stazom.\nIrac Judžin Hamil vozi bicikl i snima u humane svrhe\nJudžin Hamil, Irac iz organizacije „Sporting Hearts“, došao je u Srbiju sa ciljem da pređe biciklom 1000 kilometara za tri dana, obiđe našu zemlju, fotografiše predele i to sve sa ciljem da se podigne svest kod ljudi o poboljšanju kvaliteta života mnoge dece….\nPiše: H. D. 20. 7. 2019.\nPiše: R. P. 29. 3. 2019.\nHolandija: Od jula zabranjeno koristiti mobilni na biciklu\nHolandija planira da zabrani upotrebu mobilnih telefona za vreme vožnje biciklom, a kazna za prekršioce iznosiće do 95 evra.\nPiše: Al Jazeera Balkans 6. 2. 2019.


Todić: Mesec dana čekamo Kfor da reaguje zbog prekopanih puteva na severu - Kosovo Online\nTodić: Mesec dana čekamo Kfor da reaguje zbog prekopanih puteva na severu\n21. April 2022. • 11:47\nPredsednik Opštine Leposavić Zoran Todić kaže za Kosovo onlajn da Kosovska policija nije konsultovala Kfor kada je 24. februara prekopala puteve u opštinama Leposavić i Zubin Potok. Reč je o akciji koju je Kosovska policija sprovela govoreći da sprečava nelegalno krijumčarenje, a u nekoliko sela su putevi koji ih povezuju sa centralnom Srbijom skroz raskopani. Meštanima je onemogućen ili značajno otežan pristup njivama, kućama koje imaju u okolini, čak i odlazak kod lekara.\nTodić naglašava da su predstavnici Misije Kfor obećali da će rešiti ovaj problem pre mesec dana, a da je zbog prekopanih puteva komunalnim službama onemogućen pristup do izvora vode sa kojeg se snabdeva ceo Leposavić.\n"Imali smo sastanak 25. marta sa komandantom Kfor general majorom Kajarijem i na sastanku je bio prisutan i pukovnik Samulski, komandant regionalne komande Istok koji dolazi iz sastava američkog sastava Kfora.\nNa tom sastanku se razgovaralo o problemu prokopanih puteva i organizacije odlaska srpskog stanovništva na glasanje u opštine u Srbiji. U razgovoru smo mogli da čujemo da niko iz policije u Prištini nije konsultovao jedinice Kfora oko preduzimanja akcije prekopavanja puteva kako u našoj tako i na teritoriji Zubin Potok", kaže Todić.\nNapominje da, u skladu sa Rezolucijom 1244, misija Kfor radi i na osnovu vojno-tehničkog sporazuma koji do danas nije menjan.\nTodić podseća da je u skladu sa tim Kfor jedini zaduženi za kontrolu i nadgledanje administrativne linije.\n"Zato smo i tražili od njih da preduzmu određene korake i put vratili u pređašnje stanje kako bismo stvorili normalne uslove za život ljudi kakvi su bili pre 24 februara", naglašava naš sagovornik.\nDodaje da su na tom sastanku obavešteni da su se predstavnici Misije više puta sastajali sa ljudima iz MUP, sa ljudima iz KPS i upozorili su ih da su na jednoj tački u selu Košutica-Tusniće ušli dublje na teritoriju centralne Srbije.\n"Upoznali smo komandante da ljudi na ovim prostorima žive vekovima, posebno u selu Stanuloviće koje pripada opštini Brus, ali njegovi meštani su vezani za opštinu Leposavić jer su im bliže i škola, dom zdravlja i sve druge institucije. Ti ljudi imaju imanja i sa ove i sa one strane administrativne linije koja obrađuju i od kojih žive", kaže naš sagovornik.\nKomandanti Kfora su na tim sastancima, kako kaže Todić, rekli da su u nekoliko navrata tražili od KPS da sanira ove puteve, ali su uvek nailazili na neke izgovore. Poručili su da, ukoliko policija ne sanira put, oni će da preduzme akcije da puteve vrate u porvobitno stanje.\n"Ja sam njima dostavio i pisma koja su tražili kao zvaničan dokument opštine, u kojima sam naveo da ljudi traže od nas da rešimo problem i da je naša obaveza da brinemo o građanima. Pisma su im predata uz napomenu da deluju u skladu sa Rezolucijom 1244 i mandatom koji imaju", dodaje predsednik Opštine Leposavić.\nNapominje da je od tog sastanka prošlo mesec dana, a da i dalje nemaju nikakvu povratnu informaciju od ljudi iz Kfora.\nTodić kaže da je ovu akciju je sprovela direkcija policije iz Prištine bez konsultacije sa lokalnim policijskim službama regiona Sever. Od tada do danas, puna dva meseca, na tačkama gde su putevi prokopani se nalaze jedinice pogranične službe.\nVremenom je, dodaje, došlo do negodovanja meštana sela koja se nalaze u zoni gde je put prokopan i oni su od Opštine tražili pojašnjenje i zahtevali da se to vrati u prvobitno stanje.\n"U razgovoru sa komandirom Miladinovićem rekli smo da je ovo jedan nerazuman potez i tražili smo da stanje puteva vrate onako kako je bilo pre kopanja. Međutim, nakon mesec dana od tih sastanaka sa meštanima videli smo da to možda ima i drugu svrhu i to prevazilazi naše nadležnosti i nismo u mogućnosti da preduzimamo bilokakve radnje", kazao je naš sagovornik.\nNaglašava da je gorući problem to što stanovnici opštine Leposavić koriste vodu za piće sa vodozahvata iz Trešnjičke reke koji se nalazi iza sela Stanuloviće pa su radnici JKP onemogućeni da redovno odlaze na katažu na vodozahvat, da vrše kontrolu jer su potrebe za obilaskom svakodnevne.\n"Snalaze se tako što odu do prekopanog puta, tu ostave svoja vozila pa onda peške nekoliko kilometara idu kroz šumu da bi došli do kataže", kaže Todić.\nDodaje da su zahtevali da se ovaj putni pravac u što skorije vreme sanira i vrati u prvobitno stanje i da se omogući normalno kretanje a policija je svakako prisutna tu pa neka vrši kontrolu. I opštini je, kako kaže, u interesu da se sprovodi borbao protiv nelegalnih radnji.\nPut koji vodi prema Novom Pazaru, takođe vekovima koriste ljudi ovog kraja, jer im je mnogo bliže da njime stignu do Raške a koriste ga i Srbi i Bošnjaci i tako je bilo oduvek. Onis sada takođe ne mogu da dođu do svojih imanja.\nZoran Todić Leposavić Kfor Ferenc Kajari Kosovska policija putevi\nTodić: Izgradnjom putne infrastrukture težimo ka boljim uslovima za život na selu\nDva vozila specijalne jedinice patrolirala u Leposaviću


AK Atina na Gala večeri najboljih atletičara Balkana - eVršac\nPredstavnik Atletskog kluba Atina iz Vršca Bogdan Knežević prisustvovao je tradicionalnoj svečanosti izbora najboljih atletičara Balkana “Balkan Gala 2019”, koja se, u organizaciji Atletskog saveza Srbije, održana u Vrnjačkoj.\nGradonačelnik Vrnjačke Banje Boban Đurović je zajedno sa predsednikom ASS Veselinom Jevrosimovićem i direktorom ASS Slobodanom Brankovićem odlično organizovao ovaj skup, koji broji čak 19 država Balkana u proširenom sastavu. Dogovorena je direktna saradnja sa gospodinom Panajotisom, predsednikom Atletske federacije Grčke, kao i predstavnicima Atletskih Saveza Izraela i Azerbejdžana, odnosno da se na sledećim Atinskim igrama priključe i klubovi iz ove tri federacije, te će se zajedno sa Mađarskom i Rumunijom, ovaj miting zaista imati internacionalni karakter, kaže Knežević.\nOn dodaje da je poseban gost i delegat na Balkanskoj gala večeri bio višestruki olimpijski i svetski prvak i rekorder u skoku sa motkom Sergej Bupka.\nVršac će već sledeće godine, u perspektivi, dobiti jak internacionalni miting za juniore, koji će okupiti mlade sa Balkana. Takođe, Grad će svakako ostvariti veći broj noćenja i usluga svih vrsta, dodao je Knežević.


Ivancov u Bijeljini otvorio foto-izložbu "Narodi Rusije" @ InfoBijeljina\nIvancov u Bijeljini otvorio foto-izložbu "Narodi Rusije"\nBIJELJINA- Ambasador Rusije u BiH Petar Ivancov otvorio je večeras u Bijeljini foto-izložbu "Narodi Rusije", autora Željka Stojanovića, na kojoj je predstavljeno 46 naroda iz te zemlje.\nIzložba je organizovana uz podršku Ambasade Rusije u BiH i Panevropskog univerziteta "Apeiron" iz Banjaluke, odjeljenja Bijeljina, a otvorena je u prostorijama tog univerziteta.\n"Neopisivo mi je drago da je ova izložba večeras posvećena našim narodima. Ovaj univerzitet je, zapravo, ambasador ruskog jezika u BiH, univerzitet koji koristi najveća tehnička i tehnološka dostignuća u izučavanju ruskog jezika", rekao je Ivancov, obraćajući se posjetiocima i poštovaocima Rusije, njenih naroda i njene kulture.\nOn je napomenuo da je večerašnja izložba posvećena multietničkoj Rusiji, te istakao da u Rusiji, prema propisu iz 2002. godine, ima mnogo više od 46 nacionalnosti.\nPrema njegovim riječima, najveća nacionalnost su Rusi i njih je 116 miliona od ukupno 142 miliona stanovnika različitih nacionalnosti, koji pričaju različite jezike, što je njihovo pravo.\n"Praznik - Dan narodnog jedinstva jeste dan koji ujedinjava naše narode, a formiran je još u periodu kada su Rusiju napali Poljaci", rekao je Ivancov, napominjući da su tada Rusi sa drugim narodima branili svoju otadžbinu.\nU novembru svake godine u Rusiji se obilježava Dan jedinstva naroda Rusije u spomen na 17. vijek kada su se ruski narodi ujedinili i porazili poljskog napadača.\nRuski ambasador je rekao da izložba predstavlja dokumenta o malom dijelu ruskih naroda i izrazio želju da ona bude još veća, sa većim obuhvatom naroda, ali i uvjerenje da će i ova večeras pobuditi interesovanje prisutnih.\nIvancov je zahvalio autoru izložbe Željku Stojanoviću, kao i rektoru Univerziteta "Apeiron" Zoranu Avramoviću sa saradnicima, te svim ljudima koji su učestvovali u njenoj organizaciji.\nAutor izložbe "Narodi Rusije" Željko Stojanović rekao je da je ona večeras premijerno postavljena u Bijeljini, a da će potom biti predstavljena i građanima Sarajeva, Vlasenice, Mostara, Srpca i drugih mjesta.\nStojanović je istakao da su fotografije koje čine izložbu napravili ljudi iz Ruske Federacije, različitih zanimanja i profesija, a da ih je on, zajedno sa kolegama iz Ambasade Rusije, prikupljao i uobličio u izložbu.\nPrema njegovim riječima, izložba je jedan od projekata koji se realizuje na ovim prostorima i čiji je cilj da Rusku Federaciju predstavi iz naučnog ugla.\n"Namjera nam je da narode Ruske Federacije približimo ovdašnjem podneblju na simpatičan i pomalo istorijski način. Zato se na ovim fotografijama vidi predstavka 46 naroda, a ima ih 160", rekao je Stojanović.\nOn je naveo da su folklor, način života i podneblje gdje u Rusiji žive ti narodi, živo prikazani na ovim fotografijama.\nPosjetioci su večeras mogli da pogledaju desetine fotografija sa motivima 46 naroda ove zemlje, sa kratkim opisima iz njihovog života, rada i folklora.\nIzložba će biti otvorena do 29. novembra.\nSindikat obrazovanja, nauke i kulture Republike Srpske traži povećanje plata za ...


Izvor: Telegraf ponedeljak, 14.06.2021. | 15:23 -> 23:41\nNa snimku se vidi i kako ih nauènik hrani crvima. Dok zemlje èlanice G7 pozivaju da se otpoène druga faza istrage o poreklu kovida 19, pojedini mediji objavili su nove snimke u kojima je navodno prikazano kako su u Vuhanu èuvali žive slepe miševe, iako je SZO takvu moguænost oznaèila kao "teoriju zavere".\nLaboratorija iz Vuhana glavna je prièa otkako je svojevremeno tadašnji predsednik SAD Donald Tramp rekao da kovid 19 nije, kako mnogi nauènici veruju, prešao sa slepog miša na èoveka putem nepoznatog prenosioca, veæ da je procurio iz laboratorije u Vuhanu.\nPrvi rezultati udružene istrage SZO i Kine otpovrgla je ove tvrdnje, uz obrazloženje da je malo verovatno da je virus procurio, te da su prièe da slepe miševe èuvaju na institutu "greška".\n"Nijedan šišmiš nije poslat u laboratoriju u Vuhanu za genetske analize virusa. Nauka tako ne funkcioniše. Mi skupljamo uzorke na terenu i nosimo ih u laboratoriju. Slepe miševe puštamo na istom mestu gde smo ih uhvatili", rekao je zoolog dr Peter Dazak, èlan tima SZO u decembru prošle godine.\n"Ovo je široko rasprostranjena teorija zavere. Ovo je objašnjenje kako radi tim koji ja predvodim i laboratorije sa kojima ja saraðujem veæ 15 godina", dodao je on u drugom tvitu.\n"Ne postoje dokazi da se to igde dogodilo. To je greška, i nadam se da æe biti isrpavljena", napisao je poznati zoolog.\nMeðutim, zvanièni video iz maja 2017. godine, iz kineske Akademije nauka, do kojeg je došao Sky News, prikazuje slepe miševe u kavezima u Institutu pre èetiri godine, i kako ih jedan nauènik hrani crvima.\n"Nismo ih pitali da li imaju slepe miševe. Ne bi me iznenadilo da su, kao i mnoge druge laboratorije, pokušali da osnuju koloniju", napisao je on.\nDazak je rekao da zna da se to "dogaða u laboratorijama i ovde i u drugim zemljama".\n"U pravu ste, laboratorije u SAD i širom sveta drže slepe miševe kako bi testirali njihov imunitet na viruse", dodao je on.\n"Niko to ne radi uspešno u meri kao što su laboratorijski miševi i životinje se uvek pregledaju bez virusa pre nego što se izuzmu, pa èak i ako je Institut u Vuhanu ovo pokušavao, to je nebitno za poreklo virusa", istakao je on.\nZoonoza je realniji scenario Iako je teorija o curenju iz laboratorije sve zastupljenija u poslednje vreme, iako za to ne postoje nikakvi novi nauèni dokazi, izgledi da je kovid-19 prešao sa slepih miševa na ljude posredstvom životinje, proces poznat kao "zoonoza", i dalje ostaje verovatniji scenario, rekli su struènjaci.\n"Mnogo virusa je na ovaj naèin preneto u prošlosti, poput SARS-a i MERS-a", rekao je Dominik Dvajer, direktor odeljenja za patologiju Novog Južnog Velsa.\nDvajer je bio deo delegacije SZO koja je u januaru išla da sprovede istragu u Vuhanu, i kaže da je to bio iscrpan i transparentan proces. - Skoro svi humani virusi koji su detektovani u poslednjih 40 ili 50 godina došli su od životinja na neki naèin, i slepi miševi su najveæi kontributori. Dakle, postoji istorija i sve je dokumentovano- rekao je Dvajer. Kada se virus prvi put pojavio krajem 2019, kineski vlasti su objavile da je sve poèelo na mokroj pijaci u Vuhanu.\n"Scenario mokre pijace, gde su životinje potencijalno zaražene od slepih miševa i natrpane u kaveze kraj kojih cirkuliše mnogo ljudi je savršen recept za širenje zaraze", rekao je profesor Dvajer.\nDr Keti Vulaston, istraživaè za Univerziteta za tehnologiju u Kvinslendu rekla je za The Sydney Morning Herald da širenje teorije o curenju virusa može samo da stvori ozbiljne posledice.\n"Diskurs umanjuje èinjenicu da epidemiolozi i veterinarski patolozi i drugi nauènici u ovoj oblasti već godinama upozoravaju vlade i zajednicu da je sve veća verovatnoća da će doći do zoonotskog prelivanja sa pandemijskim potencijalom", rekla je ona. Ona je rekla da je potrebno fokusirati se na èinjenicu da su pokretaèi zoonotskog prelivanja promene èovekove okoline, i dodaje da na to treba obratiti pažnju.\n"Zabrinuta sam da povećano uverenje da je virus nastao u laboratoriji dalje umanjuje stvarnu i hitnu potrebu za donošenjem preventivnih zakona i politika", rekla je Vulaston.\nTraži se transparentna istraga Tokom samita G7 koji je održan proteklog vikenda, predsednik SAD Džo Bajden i drugi svetski lideri pozvali su na transparentnu i nauènu novu istragu SZO o korona virusu u Kini. Prošlog meseca je Bajden tražio od bezbednosnih službi da udvostruèe napore i istraže poreklo virusa, te da utvrde da li je do prenosa virusa došlo prilikom kontakta èoveka i zaražene životinje, ili zbog propusta u laboratoriji.\n"Transparentnost je kljuèna", rekao je Bajden.\nDžon Li, struèni saradnik u amerièkom centru rekao je za medije da je jedan od razloga zbog èega je teorija o curenju virusa odbaèena, èinjenica da je istu pokrenuo bivši predsednik Tramp.\n"To ne bi trebalo da ima uticaja na to koliko je teorija verovatna ili nije, ali ta teorija je ispolitizovana - u poèetku ju je ispolitizovao Donald Tramp, kao i oni kojima se Tramp nije svideo", rekao je Li. Profesor Dvajer je rekao da su sada potrebni dokazi da bi ova teorija "dobila na težini".\n"Prièalo se o mnogo razlièitih scenarija, ukljuèujuæi one o namernom ili sluèajnom curenju iz laboratorije, a problem je rasvetliti sve to", rekao je Dvajer.\n"Ne iskljuèujete ove ideje, veæ pokušate da razumete kako one mogu nastati i da li to ima smisla", kaže Dvajer.


Susret Putina i Pompea, nagoveštaj obnove rusko-američkih odnosa - Infobrif\nSusret Putina i Pompea, nagoveštaj obnove rusko-američkih odnosa\nObjavljeno 14.05.2019. u 22:12\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je danas, tokom razgovora sa američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom u Sočiju, da se nada da se razvijaju uslovi za obnovu rusko-američkih odnosa.\nPutin je podsetio da je pre nekoliko dana razgovarao telefonom sa predsednikom SAD Donaldom Trampom i istakao da je stekao utisak da je Tramp posvećen obnovi rusko-američkih odnosa i kontakata, kao i zajedničkom rešavanju pitanja od obostranog interesa.\n„Što se nas tiče, mi smo u više navrata rekli da bismo i mi voleli da u potpunosti obnovimo odnose. Nadam se da se uslovi koji su za to neophodni sada razvijaju“, rekao je Putin.\n„Znamo da SAD postaju i već su postale najveći proizvođač nafte. U tom smislu, imamo mnogo toga da razgovaramo u smislu stabilnosti na globalnim energetskim tržištima“, rekao je Putin.\nTusk rekao da se ne slaže sa izjavom ruskog predsednika…\nPutin: Odnosi Moskve i Vašingtona se pogoršavaju\nVučić: Odnosi Srbije i Rusije danas su najčistiji, uz…\nGovoreći o izveštaju američkog specijalnog tužioca Roberta Malera o navodnom mešanju Rusije u predsedničke izbore u SAD 2016. godine, Putin je ocenio da je izveštaj objektivan i da je potvrdio da nije bilo dosluha između Rusije i aktuelne američke administracije.\n„Uprkos egzotičnosti rada komisije Malera, moramo mu odati priznanje. On je, generalno, sproveo nepristrasnu istragu i potvrdio je da nema nikakvih tragova niti bilo kakvog dosluha između Rusije i sadašnje administracije“, rekao je Putin dodajući da je Rusija od početka odbacivale optužbe o mešanju u američke izbore kao krajnju besmislicu.\nSastanak Putina, Pompea i šefa ruske diplomatije održava se u letnjoj rezidenciji ruskog predsednika Bočarov Ručej u Sočiju.\nTramp najavio sastanak s Putinom i Si Đinpingom, Kremlj tvrdi da dogovor nije postignut\nU razgovoru učestvuju i savetnik Kremlja Juri Ušakov i direktor Spoljne obaveštajne službe Ruske Federacije Sergej Nariškin.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov ranije je rekao da bi sastanak mogao da traje od 30 minuta do tri sata.\nFotografija Putina tokom posete školi u Sočiju postala je pravi hit, jedan detalj na njemu privukao je posebnu pažnju (FOTO)\nPlakati Pupovca u Zagrebu išarani skandaloznim grafitima (FOTO)\nVučić: Odnosi Srbije i Rusije danas su najčistiji, uz međusobno poštovanje


TERZIĆ POSLE PORAZA ODBOJKAŠICA: Nismo poštovali dogovore\nNaslovna / SPORT+ / Odbojka / TERZIĆ POSLE PORAZA ODBOJKAŠICA: Nismo poštovali dogovore\nSelektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić rekao je danas da njegov tim nije poštovao dogovore u porazu od Tajlanda u drugom kolu Grupe B Gran Prija, u Hvaseongu, u Južnoj Koreji\n2014-08-02 17:00 > 15:07\n"Ovo je bila utakmica u kojoj nismo poštovali mnogo toga šta smo se dogovorili. Nekada je to stvarno bilo teško, kada su imali dobar prijem, a nekada i nije. Definitivno nismo kontrolisali utakmicu kako je trebalo. Nebitno je u kom smo sastavu, trebalo je bolje da odigramo", rekao je Terzić posle meča.\nSrbija je izgubila od Tajlanda 3:2, a sutra rano ujutru na programu je meč protiv domaćina.\n"Sutra nas čeka najjači protivnik ovde. To je utakmica koja odlučuje ko će biti prvi u grupi. Imamo šanse da odigramo dobro i napravimo dobar rezultat. Treba mnogo toga da popravimo, pre svega neke tehničke elemente... onda će valjda biti i bolji rezultat", rekao je Terzić.\nSrbija je izgubila prvi set, a onda je preokrenula i povela, samo da bi protivniku dozvolila da se izjednači. Libero Suzana Ćebić ocenila je da je to zato što se tim opustio.\n"Loše smo počeli, a onda smo uspeli da se vratimo posle prvog seta da dođemo do ritma, ali smo se previše opustili u četvrtom setu, dozvolili protivniku da se razigra i dali mu snage da odigra dobro. Treba da zaboravimo ovaj poraz i okrenemo se Koreji. Ako odigramo maksimalno, možemo i da dobijemo, što da ne", rekla je Ćebić.\nPrethodna Srbija izgubila od Tajlanda u drugom kolu


Izveštaj o završnom računu budžeta 16. decembra – Nadlanu.com\nIzveštaj o završnom računu budžeta 16. decembra\nBEOGRAD, 8. decembra 2010. (Beta) – Predsednik Saveta Državne revizorske institucije (DRI) Radoslav Sretenović najavio je u sredu da će 16. decembra predati Skupštini Srbije Izveštaj o završnom računu republičkog budžeta za 2009. godinu.\nSretenović je na sednici skupštinskog Odbora za finansije rekao da će u paketu sa Izveštajem biti predati i finansijski izveštaji za sedam ministarstava, Narodnu banku Srbije i jednu upravu.\nOn je naveo i da je u toku revizija finansijskih izveštaja za 2009. tri javna preduzeća. Odbor za finansije Skupštine Srbije dao je saglasnost na Predlog finansijskog plana Državne revizorske institucije za 2011. godinu, u iznosu od 412 miliona dinara.\nPlan DRI je da u 2011. zapošljava 155 radnika, a sada ima 31. Od ukupnog budžeta te institucije, 84 odsto namenjeno je isplati zarada zaposlenima.


JEREMIĆ ZAPRETIO: Blokiraćemo puteve, institucije, fakultete! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tJEREMIĆ ZAPRETIO: Blokiraćemo puteve, institucije, fakultete! – VIDEO\n„Ovo nije poslednji nivo, biće i narednih nivoa. Ja bih voleo da se Aleksandar Vučić sutra ujutru probudi i da kaže da će drugačije da se postavi. Mislim da to nije verovatno.\nZbog toga mislim da će ovi protesti prelaziti na sve viši nivo koji će u jednom trenutku početi da podrazumeva razne forme građanske neposlušnosti, poput blokiranja saobraćajnica, institucija, prekida nastave na univerzitetima….\nNe bih da saopštavam režimu šta sve planiramo. Možda će se sve to dogoditi i pre 13. aprila“, istakao je Jeremić.\nBojana Maljević kao da je pala s Marsa, nazvala Obradovića fašistom! -Boško odgovorio: Bio sam zaljubljen u nju, za razliku od Vučića, neću je tužiti!