Zbog praznika, javna preduzeća i ustanove neće raditi ili će usluge pružati kroz dežurstva - YU ECO RTV\nNaslovna / Servisne informacije / Zbog praznika, javna preduzeća i ustanove neće raditi ili će usluge pružati kroz dežurstva\nZbog praznika, javna preduzeća i ustanove neće raditi ili će usluge pružati kroz dežurstva\nGoran decembar 31, 2018\tServisne informacije Napiši komentar 83 Pregledi\nZbog praznika, javna preduzeća i ustanove neće raditi ili će usluge pružati kroz dežurstva.\nNijedna gradska i vangradska ambulanta Doma zdravlja neće raditi 1. i 2. januara, osim ambulante Ogranak IV na Karađorđevom putu 55, u periodu od 7 do 20 časova. Dežurstvo će biti organizovano u Službi za hitnu medicinsku pomoć 24 sata, a zdravstvene stanice u Bajmoku i Čantaviru organizovaće dežurstvo na isti način kao u gradu.\nSlužba za zdravstvenu zaštitu dece organizovaće dežurstvo 1. i 2. januara u Dečijem dispanzeru, od 8 do 24 časa. Nakon toga, dežuraće Odeljenje pedijatrije Opšte bolnice.\nStomatološka služba organizovaće dežurstvo 1. i 2. januara u Zubnoj poliklinici od 7 do 13 časova.\nOgranak 1 Apoteke Subotica dežuraće do 3. januara, do 7.30 časova.\nZa vreme praznika, 1. i 2. januara, autobusi “Subotica-transa” će saobraćati po redu vožnje za nedelju, dok će linija Subotica-Segedin saobraćati 2. januara, s vremenom polaska 6.30 časova iz Subotice, odnosno 12.30 časova iz Segedina.\nDo 2. januara, upravne kancelarije JKP „Stadion“ neće raditi, kao ni Sportski tereni u Prvomajskoj, Stonoteniska sala, Gradsko strelište i Gradski stadion. Gradsko klizalište će 1. januara biti zatvoreno, dok će 2. januara raditi redovno. Sportsko-rekreativni centar Prozivka će 1. januara biti zatvoren, dok će 2. januara raditi redovno. Hala sportova 1. januara neće raditi, dok će 2. januara raditi redovno. Bazen u Dudovoj šumi neće raditi samo 1. januara.\nJKP „Parking“ 1. i 2. januara parkiranje neće naplaćivati.\nJKP „Pogrebno“ će 1. januara pružati pogrebne usluge od 9 do 12 časova, dok će 2. januara pružati komunalne i pogrebne usluge od 8 do 14 časova. Sahrana neće biti 1. januara.\nPošte na graničnim prelazima biće dežurne 1. januara 24 časa, dok će 2. januara osim njih, raditi i pošta u objektu Mega Rodića, od 8 do 20:30 časova.\nPrethodna Od sutra teže do keš kredita, otplata skraćena na osam godina\nSledeća Info blok 31.12.2018.


Vilijam Bar: ne postoje dokazi o širokoj izbornoj prevari - Američki izbori\nDržavni tužilac SAD, Vilijam Bar (William P. Barr), u utorak je izjavio da Ministarstvo pravde (Department of Justice), na čijem čelu se nalazi, nije pronašlo dokaze o široko rasprostranjenoj izbornoj krađi, koja bi preokrenula predsedničke izbore u korist Donalda Trampa. Time se on pridružio rastućoj grupi republikanaca koji se protive naporima Trampa da dovede u pitanje pobedu njegovog protivkandidata Džozefa Bajdena, koji još uvek nije zvanično potvrđen kao izabrani predsednik od strane Elektorskog koledža SAD. Akt potvrđivanja izabranog predsednika je predviđen za 14. decembar.\nBar je poznat kao jedan od najlojalnijih članova Trampove administracije, koji je često svoju funkciju obavljao u službi realizacije predsednikove političke agende i političkih interesa. Igrao je važnu ulogu u istrazi slučaja Hantera Bajdena (Hunter Biden), sina izabranog predsednika Džozefa Bajdena, na osnovu sumnji da je koristio političku poziciju svog oca kako bi ostvario ličnu korist. Njegova lojalnost i spremnost da čini političke usluge za Trampa je imala svoje granice. Na to ukazuje njegovo odbijanje da uhapsi Bajdena, Obamu i Klintonovu, na čemu su insistirali Tramp i njegove pristalice, uz tvrdnju da su troje njegovih političkih protivnika pokrenuli „državni udar“ protiv Trampa i njegove administracije.\nBroj republikanaca koji prihvataju pobedu Bajdena je sve veći, kako se bliži dan potvrđivanja izabranog predsednika i kako sudovi na različitim nivoima odbijaju zahteve Trampovog pravnog tima koji se tiču izborne prevare i izbornih neregularnosti. Republikanski izborni zvaničnik iz Džordžije (Georgia) Gabriel Sterling je nedavno osudio uznemiravanje i pretnje upućene izbornim radnicima i pozvao je predsednika Trampa da „prestane da podstiče ljude da čine potencijalne akte nasilja“. Njegova savezna država će 5. januara birati dvojicu senatora koje će poslati u gornji dom američkog Kongresa. Izbori u Džordžiji će odrediti konačan odnos snaga između demokrata i republikanaca u Senatu i na taj način u velikoj meri definisati karakter Bajdenovog predsedništva.\nKada je reč o Senatu, lider republikanske većine Mič Mekonel (Mitch McConnell) je takođe počeo da se miri sa novom političkom realnošću u kojoj je Džozef Bajden predsednik, a Kongres verovatno podeljen između demokrata (Predstavnički dom) i republikanaca (Senat). On je prvobitno stao na stranu Trampa, tvrdeći da je dozvoljeno osporavanje rezultata izbora pravnim putem, ukoliko se smatra da je bilo izborne prevare i izbornih neregularnosti.


Krim ovog leta postaje turistička Meka (video) - 17.04.2016, Sputnik Srbija\nPodaci o ranom bukingu za maj i avgust pokazali su da je boravak na Krimu rezervisalo 20 odsto turista više nego pošle godine. 17.04.2016, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, krim, sergej strelbitski\n08:00 17.04.2016 (Osveženo: 08:22 17.04.2016)\n© Sputnik / Sergei Malgavko / Uđi u foto-galerijuLetovalište na Krimu\nPodaci o ranom bukingu za maj i avgust pokazali su da je boravak na Krimu rezervisalo 20 odsto turista više nego pošle godine.\nProcenjuje se da će to poluostrvo, koje je od marta 2014. godine voljom svojih stanovnika ponovo u sastavu Rusije, u ovoj godini posetiti šest miliona turista, 1,1 milion više nego što je planirano, rekao je ministar turizma Krima Sergej Strelbitski.\n30 Novembar 2015, 17:34\n„Na kraju 2015. godine planirali smo da Krim u sezoni 2016. poseti 4,9 miliona turista. Poseta u januaru i februaru zaostajala je za onom iz 2015. godine, pre svega zbog uštede energije na Krimu“, rekao je ministar.\nOn je dodao da je, pošto je ta situacija rešena, povećan dolazak turista već tokom martovskih praznika. To ne samo da je stabilizovalo situaciju, nego je i napravilo razliku u odnosu na isto vreme prethodne godine, naveo je Strelbitski.\n„U periodu maj—avgust 2016. broj ranih rezervacija uz depozit veći je 20 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Na osnovu tih pokazatelja, ove godine očekujemo šest miliona gostiju“, rekao je ministar turizma Krima.\nOn je ranije naveo da je Krim može da primi do deset miliona turista godišnje.\nKrim je na kraju 2015. godine imao 4,5 miliona turista, što je bilo 25 odsto više u odnosu na 2014. godinu.


Vesti online / Vesti / Srbija / Vučić: Hvala Grčkoj na podršci Srbiji u evrointegracijama\nJadranka Joksimović, Aleksandar Vucić, Marko Djurić, Vladimir Orlić i Kirijakos Micotakis\nVučić je na zajedničkoj pres konferenciji u sedištu SNS rekao da je upoznao predsednika Nove demokratije u vezi sa odlukom Prištine o podizanju taksi na uvoz robe iz Srbije.\n- Razgovarali smo i kako da ojačamo saradnju u svim forumima Evropske narodne partije - izjavio je lider SNS.\nOn je napomenuo da će se raditi na subvencionisanju grčkih investitora, pošto je primećen pad u njihovom dolasku u Srbiju.\nMicotakis je rekao da će srpska država i narod u Grčkoj uvek imati prijatelja.\n- Grčka vidi Srbiju u EU. To je težak put, sa mnogo reformi, ali donosi boljitak - kazao je lider Nove demokratije.\nVučić je na zajedničkoj pres konferenciji sa liderom ND Kirijakosom Micotrakisom rekao da je sa grčkim gostom razgovarao o saradnji dve zemlje i dve partije koje su članice EPP bloka.\nMicotakisa je, kaže, zamolio da koliko je moguće učini da Srbija bude još snažnije i bolje primećena u evropskim krugovima.\n- Srpski i grčki narod vezuje iskreno prijateljstvo i emocionalna povezanost - istakao je Vučić na zajedničkoj konferenciji za novinare ali i podvukao da je potrebno i da konkretizujemo što više te odnose, u infrastrukturnim projektima, kao što je pruga Beograd - Solun, investicijama, privrednoj saradnji...\nNaveo je i da je Micotakisa zamolio da nam pomogne i u nekim drugim konkretnim stvarima, a Srbiji veoma bitnim, kao što je glasanje u Interpolu, a kazao je i da je gosta iz Grčke informisao i o jednostranim potezima Prištine i nepoštovanju Cefta sporazuma, koji je potpisan još pre 12 godina.\nKako je rekao, to je učinio ne želeći da traži od Atine da arbitrira u tome, ali da skrene pažnju na odnos koji Priština ima ne samo prema Beogradi nego i prema svima drugima.\nGovoreći o odnosima dve stranke, Vučić je rekao da su se dogovorili kako i na koji način da u svim forumima EPP podržavaju jedna drugu i kako da još više osnaže svoje veze.\nVučić je upozorio na smanjen broj invetitora iz Grčke u jednom ranijem periodu i dodao da će se izraditi poseban program za investitore iz te zemlje.\n- Nemamo tako dobrih i iskrenih prijatelja kao što je Grčka i uveren sam da ćemo biti isto tako bliski ili još bliži u budućnosti - rekao je Vučić.


6. okupljanje kongresne industrije regiona u Beogradu - TU Magazin\n6. okupljanje kongresne industrije regiona u Beogradu\nU Beogradu, će se 18. novembra ove godine održati okupljanje kongresne industrije jedino tog tipa u regionu. Pored predstavnika velikih hotela, event prostora i hotelskih lanaca iz Srbije, Crne Gore, BiH, Hrvatske, Slovenije, Rumunije i Bugarske, ovom velikom i značajnom događaju će prisustvovati i predstavnici najvećih stranih i domaćih kompanija.\nPrema poslednjem istraživanju koje je sprovela ICCA – Međunarodna asocijacija za kongrese i konferencije na svetskom nivou prema broju održanih međunarodnih kongresa, država Hrvatska je na 41. poziciji što je čini prvom u regionu, a grad Zagreb na 64. Grad Beograd je prvi u regionu po broju održanih kongresa i konferencija, dok je Srbija zauzela 47. mesto. BiH se našla na 82. mestu, a Sarajevo se nalazi na 276. mestu. Crnoj Gori pripada 98. pozicija prema broju održanih kongresa, dok se Budva nalazi na 373. mestu.\nPrepoznajući važnost kongresne industrije, portal Kongresniturizam već 10 godina objedinjuje kongresnu ponudu Beograda, Srbije i regiona, okupljajući preko 230 dobavljača u kongresnom i poslovnom turizmu. Na ovaj način stimuliše se regionalna saradnja i razmena, i istovremeno kreira platforma za uspostavljanje dalje saradnje i promocije na međunarodnom tržištu. U saradnji sa specijalizovanim magazinom SEE business travel & meetings (SEEbtm), ove godine će tradicionalno okupiti kongresnu industriju regiona u Beogradu, 18. novembra. Na ovom događaju, od velike važnosti za poslovne i kongresne centre, prvi put će se dodeljivati SEEbtm Awards najboljim hotelima u kongresnom turizmu u Srbiji, Sloveniji, Hrvatskoj, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini, Rumuniji i Bugarskoj.


Naslovna / Fudbal / Domaci fudbal / Da li je smena Krstajića samo pomeranje kadra sa nameštanja utakmica u domaćoj ligi?\n2018-11-22 21:36 > 21:36\nDa li se u srpskom fudbalu ponovo susrećemo sa starim "boljkama"?\nVest o tome da je Mladen Krstajić možda i poslednji put bio na klupi reprezentacije u meču sa Litvanijom je koliko zapanjila mnoge, tako je i ovo nešto što ne vidimo prvi put.\nMladen Krstajić je drugi selektor koji će nakon, kakvog takvog uspeha, dobiti zahvalnicu u vidu jednog pozdrava i otkaza. Slavoljub Muslin je u ovo vreme pre godinu dana bio smenjen, nakon što je nacionalni tim odveo do Mundijala nakon osam godina.\nGodinu dana kasnije, u nešto drugačijem maniru, i zbog drugih razloga, istu sudbinu gotovo sigurno dočekati i Mladen Krstajić.\nIpak, da nije sve tako čisto, postavlja se pitanje:\nDA LI SE TEMOM O NOVOM SELEKTORU, POMERA KADAR SA VEĆIH PROBLEMA?\nPre dva dana, Ministarstvo unutrašnjih poslova je saopštilo da je uhapsilo direktora FK Spartak iz Subotice, Dragana Đorđevića. Dodaje se da je uhapšeni u saradnji sa još nekim licima, osnovao privredna društva i otvorio nekoliko tekućih računa, na koje su izvršili prenos novčanih sredstava, sa znanjem da potiču od krivičnog dela, a u nameri da prikriju i lažno prikažu nezakonito poreklo novca.\nTakođe, pre nešto više od nedelju dana, u Novom Sadu je odigrana utakmica, Proleter - Radnički Niš, a samo nekoliko dana kasnije, prelazi iz 1 u 2 je postao još više sumnjiv. Naime, Radničkom je samo dva minuta u drugom poluvremenu trebalo da stigne do preokreta.\nPrvo nakon sumnjivog penala, potom i autogola fudbalera Lambulića, koji je interesantno, skrivio pomenuti penal. Fudbalskom savezu Srbije ovde ništa nije bilo sumnjivo, sve do momenta do se nije oglasila Etička komsijia UEFE, koja je i pokrenula istragu.\nNešto tu nije dobro već tuže vreme.\nNišta novo - Beker nerviralo Noletovo tapkanje lopte\nPrethodna Zvezda ubedljiva protiv drugoligaša, i dalje se priča o spornom ofsajdu! (VIDEO)


Pjongjang sprema nuklearni test, SAD odgovaraju - Sputnjik Srbija\n00:22 15 Jun 2021\n10:07 10.04.2017 Preuzmite kraći link\n© Wikipedia / U.S. Navy Imagery\nSpekulacije oko novog nuklearnog testa Severne Koreje oslanjaju se na to što je ove godine 105. rođendan osnivača te zemlje Kim Il Sunga, što se obično proslavlja demonstracijom vojne moći, navodi AFP.\nAnaliza satelitskih snimaka ukazuje na to da se Severna Koreja sprema za šesti nuklearni test.\nJurišna grupa američkih brodova, na čelu sa nosačem aviona „Karlom Vinstonom“, odložila je put za Australiju, kako bi prisustvovala zajedničkim vežbama sa Južnom Korejom, što će nesumnjivo podići tenzije u regionu.\nPjongjang radi na balističkoj raketi dalekog dometa, koja bi imala mogućnost da dostigne SAD.\nbalistička raketa, nuklearna proba, Kim Il Sung, Severna Koreja


Znalo se od prvog trenutka da je Milan apsolutni favorit i da Zvezda u tom dvomeču nema šta da izgubi. Oduševilo me je kako su momci odigrali i u Beogradu i u Milanu, rekao je za Anadolu Agency (AA) Slobodan Marović\nNebojša Petrovic | 27.02.2021\nCrvena zvezda je pružila snažan otpor Milanu u obe utakmice UEFA Liga Evrope, ali je zbog pravila gola u gostima završila svoje evropsko putešestvije u ovoj sezoni. Član najslavnije generacije ”crveno-belih” Slobodan Marović ponosan je na svoje naslednike koji su u revanšu na ”San Siru” sa igračem manje na terenu bili dominantni u odnosu na ekipu Stefana Piolija.\n„Znalo se od prvog trenutka da je Milan apsolutni favorit i da Zvezda u tom dvomeču nema šta da izgubi. Oduševilo me je kako su momci odigrali i u Beogradu i u Milanu. Hrabro, bez kompromisa, sa jasnom idejom od prvog do poslednjeg minuta. Nisu se povukli, diktirali su ritam i pokušavali da naprave rezultat. To nije bilo svojstveno nijednoj srpskoj ekipi kada igra protiv nekog renomiranog rivala. Istini za volju, na ruku im je išla činjenica da je Milan u blagom padu forme u poslednje vreme. Zahvaljujući Zlatanu Ibrahimoviću igraju zaista fantastičnu sezonu, ali je bilo logično da u jednom trenutku dođe do zamora. Zvezda je to iskoristila i ostavila izuzetan utisak u tih 180 minuta duela sa slavnim italijanskim klubom“, rekao je za Anadolu Agency (AA) Marović.\n„Očekivao sam Ibrahimovića i Rebića u startnoj postavi, tim pre što je prva utakmica u Beogradu pokazala da razlika u kvalitetu dva tima nije toliko velika kao što se u prvi mah činilo. Mislim da je Pioli potcenio Crvenu zvezdu što je vrlo lako moglo da mu se obije o glavu. Šteta za onu kolosalnu šansu kada je Gobeljić loše šutnuo loptu, mada je i Donaruma pre toga bravurozno intervenisao i još jednom demonstrirao vanserijsku klasu. Zvezda je napravila mnogo problema ekipi koja se bori za titulu u italijanskom prvenstvu i zaista joj treba odati priznanje. Način na koji se pripremila utakmica, kao i pristup svih igrača, treba da posluže kao putokaz u narednom periodu. Dodatni motiv da se i sledeće sezone dogura daleko na međunarodnoj sceni“, istakao je Marović.\n„Iskreno, nisam iznenađen. Deki je tokom igračke karijere radio sa vrhunskim stručnjacima i svakako da je od svakoga pokupio po nešto. Vrlo je mudar momak i sva ta dragocena iskustva veoma vešto primenjuje u praksi. Radio je jedno vreme i kao pomoćnik u stručnom štabu Andree Stramaćonija u Udinezeu, ali ovo je sada nešto sasvim drugo. Funkcija šefa struke podrazumeva mnogo odgovornosti, a Deki je na tom planu uvek bio neprikosnoven. Drago mi je što već u debitantskoj sezoni na klupi Crvene zvezde pokazuje sav svoj trenerski potencijal. On je budućnost srpskog fudbala siguran sam da može da izraste u jednog ozbiljnog stručnjaka“, mišljenja je Marović.\n„Za razliku od drugih aktera tih antologijskih utakmica, moje uspomene nisu toliko lepe. Trebalo je da budem u timu u oba susreta, a spletom čudnih okolnosti nisam odigrao nijedan minut. Bilo je u to vreme mnogo problema na relaciji sa trenerom Brankom Stankovićem i ne bih da se vraćam na detalje. Pratio sam sa strane, bilo mi je teško što ne mogu da pomognem i ostaje velika žal jer smo mogli da trijumfujemo protiv jedne od najmoćnijih generacija u istoriji Milana. Postala je praksa da 'rosoneri' u sezoni kada izbace Crvenu zvezdu, obavezno guraju do finala i osvajaju trofej. Nije isključeno da tako bude i ovoga puta. Jesu trenutno u krizi, ali imaju odličan tim i uopšte me ne bi iznenadilo ako osvoje pehar Lige Evrope“, kazao je Marović.\n„Sa Piksijem sam sarađivao u Gvangdžou i upoznat sam sa njegovom trenerskom filozofijom. Verujte mi da se ona na razlikuje puno od one igračke. Zato sam siguran da će reprezentacija Srbije doživeti preporod u taktičkom smislu. Piksi prezire defanzivan fudbal, njegov stil se bazira na dinamici i posedu lopte. Slobodno možete da očekujete jednu lepršaviju i maštovitiju Srbiju, sa napadačkom orijentacijom i igrom na gol više. Mi smo u Kini sa jednim timom osrednjeg kvaliteta pravili silne probleme klubovima koji su se borili za šampionsku titulu. A sada je u situaciji da raspolaže igračima vrhunskog kvaliteta koji igraju u najjačim evropskim ligama. To mi je dovoljan argument da budem optimista po pitanju plasmana Srbije na Svetsko prvenstvo u Katar“, smatra Marović.\n„Davno su prošla vremena kada ste u kvalifikacijama obavezno imali bar dva autsajdera i kada ste unapred upisivali bodove. Sada je situacija znatno drugačija, svaka utakmica je teška i nosi sa sobom gomilu nepoznanica. Verujem u Piksija i njegove liderske sposobnosti. Nema sumnje da će svoju harizmu preneti na igrači, ali moramo biti svesni da ne zavisi sve od njega. Potrebna mu je apsolutna podrška ljudi iz FSS i kompletne fudbalske javnosti. Psihološki momenat je oduvek bio barijera reprezentacijama sa ovih prostora. Srbija je dovođenjem Dragana Stojkovića rešila i taj problem. Prva utakmica uvek ima neki specifičan značaj i ja se nadam da će se već posle meča sa Irskom stvoriti ta hemija između selektora i fudbalera koja će biti zamajac u pohodu ka Svetskom prvenstvu“, rekao je Marović.\nCrvena Zvezda Slobodan Marović Srbija\nSrbija: Preminulo 39 osoba, 3.405 novozaraženih koronavirusom\nSrbija: Preminula još 41 osoba, 3.625 novozaraženih koronavirusom


U Srbiji trenutno ima 30.000 slobodnih radnih mesta u IT industriji i to je šansa za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, rečeno je danas na tribini u Skupštini grada Beograda, održanoj povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom.\n- Zajedno sa udruženjima i nadležnim gradskim sekretarijatima uspeli smo u poslednjih nekoliko godina da izgradimo sistem kako bismo kontinuirano pomagali našim sugrađanima kojima je pomoć najpotrebnija - rekao je on.\n- Krenuli smo od naših gradskih preduzeća, a danas građevinske dozvole ne mogu da se dobiju ako nisu ispunjeni standardi za osobe sa invaliditetom - rekao je Petronijević, navodi se u saopštenju Gradske uprave.\n- Naš posao je da subvencijama, donacijama ili infrastrukturom motivišemo privatni sektor u zapošljavanju osoba sa invaliditetom. Zajedno rušimo barijere sa ciljem da naš grad bude dobro mesto za život svih sugrađana, kao i budućih generacija - zaključio je Petronijević.\nPredsednica Udruženja osoba sa invaliditetom "Beograd" Gordana Pušara istakla je da je posebno važno da se osobama sa invaliditetom omogući pristup obrazovanju i zaposlenju.\nIT sektor Zapošljavanje Osobe sa invaliditetom


Uhapšen Danilovgrađanin: Pucao iz lovačke puške i pokušao da ubije psa - CdM\nDanilovgrađanin M.D. (21) uhapšen je zbog upotrebe vatrenog oružja i mučenja životinja.\n“Policija u Danilovgradu je sinoć obaviještena da je u mjestu Ćurilac upotrijebljeno oružje i upotrijebljeno nekoliko metaka sačme, koji su pogodili u objekat jednog od mještana ovoga naselja”, saopšteno je iz Uprave policije.\nKako su naveli, na lice mjesta su izašli policijski službenici koji su izvšili uviđaj, prikupili obavještenja, preduzeli sve neophodne mjere i radnje iz svoje nadležnosti, te došli do sumnje da je M.D. iz Danilovgrada upotrijebio lovačku pušku u namjeri da ustrijeli psa.\n“Upoznat je tužilac koji je naložio da se M.D. uhapsi zbog sumnje da je izvršio djelo nedozvoljeno držanje oružja i eksplozivnih materija te djelo ubijanje i mučenje životinja ili razaranje njihovog staništa, kao i izazivanje opšte opasnosti”, dodaje se u saopštenju.\nNapominju da će M.D. uz krivičnu prijavu biti priveden postupajućem tužiocu.\nTagshapšenje lovačka puška Opština Danilovgrad Uprava policije\nDa Bog da mu bilo kako mu ja zelim


Najvažnija nam je bezbednost podataka - LookerWeekly.com magazin\n· 28/01/2020 ·2 min read\nViše od 170 hiljada korisnika Vibera iz 9 zemalja centralne i istočne Evrope otkrili su šta im je bitno kada je u pitanju privatnost na internetu\nPovodom 28. januara, Međunarodnog dana privatnosti, vodeća komunikacijska platforma u centralnoj i istočnoj Evropi Rakuten Viber pitala je 4 miliona korisnika širom 9 zemalja regiona šta smatraju važnim za očuvanje digitalne privatnosti. Uz pomoć anketa postavljenih na zvanične Viber Communityje u Mađarskoj, Grčkoj, Bugarskoj, Slovačkoj, Češkoj, Hrvatskoj, Srbiji, Sloveniji i Poljskoj – postalo je jasnije šta je najbitnije korisnicima tokom njihovog prisustva u digitalnoj sferi.\nAnketa u kojoj je učestvovalo više od 170 hiljada ljudi širom regiona (od toga preko 40 hiljada samo u Srbiji) donela je odgovore na četiri glavna pitanja u vezi sa privatnošću na internet.\nUpitani koliko im je stalo do digitalne privatnosti, korisnici Vibera iz Srbije (njih čak 88%) su naglasili da su im privatnost i bezbednost podataka od izuzetne važnosti. Odnos prema ovom pitanju je sličan i drugim zemljama regiona, odnosno u Grčkoj, Poljskoj, Sloveniji, Hrvatskoj i Bugarskoj, dok je za Čehe i Slovake to manje bitno.\nDrugo pitanje u anketi bilo je da li se korisnici osećaju spokojno uz postojeći nivo privatnosti na internetu. Gotovo isti procenat je onih koji smatraju da je potrebno uvesti nova pravila za zaštitu (47%) kao i onih koji su postojećim stanjem zadovoljni (41%), dok samo 12% veruje da će se naći načina da internet „sam sebe reguliše“ u bliskoj budućnosti. Više od polovine korisnika Vibera iz Srbije koji su učestvovali u anketi zadovoljni su trenutnim stanjem zaštite koja im se nudi, a nešto više od jedne trećine bi želela da je taj nivo viši.\nUbedljivo najveći broj korisnika Vibera iz Srbije (preko 65%) želelo bi da njihova omiljena aplikacija za razmenu poruka sadrži funkcije pomoću kojih će moći sami da odaberu koji njihovi podaci će moći da se dele sa drugima, a koji ostati potpuno privatni. Izostanak slučaja hakovanja podataka u periodu od kada koriste neku od aplikacija druga je po važnosti karakteristika za Srbe kada biraju svoju omiljenu aplikaciju. Šifrovanje sa-kraja-na-kraj je kod nas treća na spisku željenih prednosti omiljene aplikacije u ovom smislu – a ubedljivo prva u Mađarskoj i Hrvatskoj. Za razliku od njih, korisnici iz Bugarske, Slovakčke i Grčke, Češke, Poljske i Slovenije najviše insistiraju na tome da prikupljanje njihovih podataka bude skoro izuzeto – kada je reč o ovom pitanju.\nPoslednje pitanje bilo je koliko se korisnici Vibera osećaju bezbednim koristeći tu aplikaciju – preko 90% njih smatra da su u većoj meri ili potpuno sigurni. Manje od 10% korisnika iz Srbije ističe da nije zadovoljno po ovom pitanju.\n“Kao lideri u oblasti primenjene tehnologije, cilj nam je da naša platforma predstavlja bezbednu alternativu koja uvažava privatnost i bezbednost u savremenoj komunikaciji korisnika – koju odlikuje pouzdanost i najviši stepen poštovanja njihovog neotuđivog privatnog prostora. Zbog toga je diskusija o privatnosti i bezbednosti na internetu – a posebno na aplikacijama za razmenu poruka – od izuzetne važnosti za nas. Da bismo ovo ostvarili, udružili smo se sa našim korisnicima kako bismo kroz veoma aktivan odnos sa njima razmotrili dalje korake. Ovo je najprirodniji, organski način da prepoznamo njihove potrebe, da bismo mogli da usmerimo pažnju i napore u budućnosti na oblasti koje su najvažnije za ovu temu“, naglasio je u komentaru na rezultate ove dalekosežne inicijative Atanas Rajkov, generalni direktor za razvoj poslovanja za region EEMENA kompanije Rakuten Viber.


Dodik: Incko je „upokojen“ i politički i moralno - 06.05.2021, Sputnik Srbija\nDodik: Incko je „upokojen“ i politički i moralno\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik poručio je da je visoki predstavnik u BiH Valentin Incko, kako je naveo, "upokojen" i politički i... 06.05.2021, Sputnik Srbija\nDodik smatra da je Incko "odavno otišao" iz BiH i da novi visoki predstavnik i nije potreban, prenose Nezavisne novine. On je istakao da je protiv BiH koju pravi međunarodni faktor, pre svega Amerika i EU na čelu sa Inckom, i da podržava samo onu koja je u skladu s Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom BiH, što je, međutim, kako smatra, očigledno problem međunarodnoj zajednici."Tražimo razgovor u vezi sa situacijom u BiH. Mislim da bi onima koji se zaklinju u BiH to trebalo da bude dobra prilika da razgovaramo, jer ne vidimo ništa loše u razgovoru o tome kako vidimo BiH", rekao je Dodik.\npolitika, vesti, svet, milorad dodik, valentin incko, bosna i hercegovina (bih), region\n07:18 06.05.2021 (Osveženo: 04:04 26.08.2021)\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik poručio je da je visoki predstavnik u BiH Valentin Incko, kako je naveo, "upokojen" i politički i moralno.\nDodik smatra da je Incko "odavno otišao" iz BiH i da novi visoki predstavnik i nije potreban, prenose Nezavisne novine.\n"Zamolićemo Rusiju i Kinu i druge da u Savetu bezbednosti ne potvrde imenovanje novog visokog predstavnika, jer ako ova zemlja nakon 25 godina ne može da funkcioniše, onda to nije do nas, nego do onih koji hoće takvu BiH", rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\n4 Maj 2021, 20:56\nOn je istakao da je protiv BiH koju pravi međunarodni faktor, pre svega Amerika i EU na čelu sa Inckom, i da podržava samo onu koja je u skladu s Dejtonskim mirovnim sporazumom i Ustavom BiH, što je, međutim, kako smatra, očigledno problem međunarodnoj zajednici.\n"Tražimo razgovor u vezi sa situacijom u BiH. Mislim da bi onima koji se zaklinju u BiH to trebalo da bude dobra prilika da razgovaramo, jer ne vidimo ništa loše u razgovoru o tome kako vidimo BiH", rekao je Dodik.


Vidić – Ako može Rasim Ljajić da se kandiduje za predsjednika FSS, mogu i ja za predsjednika države – Sandzaklive.rs\nVidić – Ako može Rasim Ljajić da se kandiduje za predsjednika FSS, mogu i ja za predsjednika države\nNemanja Vidić, bivši as Srbije i Mančester junajteda, izrazio je spremnost da dođe na čelo Fudbalskog saveza Srbije.\nMesto predsednika FSS upražnjeno je od odlaska Slaviše Kokeze i do sada su se spominjali mnogi kandidati poput Rasima Ljajića, Nebojše Lekovića, Marka Pantelića, Nenada Bjekovića…\nNekada najbolji štoper Evrope ne slaže se da bi trebalo da vodi FSS čovek iz politike.\n“To je interesantno i nije slučajno da političari Ljajić i Leković lobiraju za predsednika Saveza. Postoje čak nagoveštaji da će biti samo jedan kandidat, možda baš Ljajić. Ljudima koji se bave politikom nije mesto na vodećim funkcijama u srpskom fudbalu. Ako im njihove kolege političari dozvole da se kandiduju, onda mogu i ja da se kandidujem za predsednika države“, istakao je Vidić za Kurir.\nVidić je žestoko kritikovao stanje u srpskom fudbalu, ali osim saopštenja u javnosti nije iznosio konkretan predlog. (b92)\nFudbal Rasim Ljajić Nemanja Vidić


Tegeltija: BiH da dobije status kandidata na dan potpisivanja Dejtonskog sporazuma - RTV Doboj\n– Nadam se da će u tom svjetlu i proći današnja posjeta tročlanog Predsjedništva BiH Briselu, koje je uzelo aktivnu ulogu u pridruživanju BiH EU, a koje će razgovarati sa evropskim zvaničnicima i upoznati ih o svim onim što je do sada urađeno u BiH – rekao je Tegeltija.\nOn je pojasnio da je ključni razlog za ovo njegovo očekivanje činjenica da BiH dio Evrope i da Evropa neće biti kompletna dok sve zemlje Zapadnog Balkana ne budu u EU, jer sve one imaju opredjeljenje da idu ka EU.\n– Možda nismo svi ispunili sve obaveze i to je savsim sigurno, ali nismo ništa uradili ni što je protiv principa i osnovnih vrijednosti koje zagovara EU. BiH nijednim svojim zakonom ili političkim aktom nije uradila nešto što je protiv toga – istakao je Tegeltija za BHT.\nOn je naveo da je pred BiH mnogo obaveza koje treba da ispuni i one će biti ispunjene.\n– Kao i uvijek i u svim poslovima ne možete sve obaveze i zadaće završiti koje se pred vas postavljju ali oni koji rade u BiH i evropski funkcioneri znaju da je BiH mnogo toga napravila i uredila. Isto tako ništa od naših obaveza neće biti neizvršeno i mi ćemo nastaviti da radimo na njihovom ispunjavanju – rekao je Tegeltija.\nKada je riječ o 14 prioriteta, od kojih su neki ispunjeni a neki ne, Tegeltija je naveo da je uvijek za brzi dogovor o pitanjima gdje postoji saglasnost i da se to riješi, a da se otvorena pitanja postepeno rješavaju.\nPredsjedavajući Savjeta ministara izrazio je očekivanje da će evropski komesari danas u Briselu potvrditi opredijeljenost da BiH dobije status kandidat, a posebno očekuje pozitivne vijest u vezi sa Evropsko-investicionim samitom o zapadnom Balkanu, koji bi trebalo da bude održan krajem novembra u Sofiji.\n– Nadam se da ćemo imati procjene o vidovima pomoći za sve zemlje zapadnog Balkana a samim tim i za BiH – rekao je Tegeltija.\nKada je riječ o incijativi “Mali Šengen” i uvezivanju regiona, Tegeltija je rekao da je BiH prije godinu dana trebalo da da saglasnost na ovu inicijativu, jer je to što treba BiH.\n– BiH je potreban svaki vid saradnje. Ovaj sporazum ne može zamijeniti proces pridruživanja EU, ali on treba da nadomjesti sve slabosti koje su se do sada pokazivale, da ubrza našu saradnju, međusobnu povezanost, protok ljudi, roba, usluga, kapitala. Zašto bi to bio problem, zašto naše robe da stoje na granici danima, zašto da imamo barijere pri kretanju ljudi i putovanjima iz zemlje u zemlju – upitao je Tegeltija.\nOn je naglasio da je siguran da se ovim sporazumom može unaprijediti ekonomska saradnja zemalja Zapadnog Balkana i razmijeniti iskustva u procesu pridruživanja EU kako bi mnogo spremniji postali članovi Unije.\n– Iz Savjeta ministar će o ovom procesu otići pozitivno mišljenje prema Predsjedništvu BiH kao organu koji donosi ključne odluke o spoljnoj politici, i uvjeren sam da ćemo dobiti saglasnost da BiH postane dio tog sporazuma – istakao je Tegeltija.\nKada je riječ o odlaganju radioaktivnog otpada na Trgovskoj gori, Tegeltija je rekao da je bilo određenih nesporazuma u vezi sa ovim pitanjem u Savjetu ministara jer su neki procesi započeti ranije, potom su prekinuti, a onda su započeli ambiciozne aktivnosti od ministra spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staše Košarca i entitetskih ministara.\n– Ubrzo ćemo institucionalno postaviti sistem i nastojati da zaštitimo građane BiH u slivu rijeke Une. Da li ćemo uspjeti da ubijedimo Hrvatsku da ne idemo do kraja, do arbitraže to ne znam ostaje da vidimo, ali vjerujem da ćemo kroz razgovore i institucije doći do rješenja. Nadam se da arbitraža neće biti potrebna – smatra Tegeltija


Najbolje tetovaže koje možete uraditi na LISTU - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nPostoji dosta razloga zbog kojih muškarci, pa i devojke biraju list kao idealno mesto za tetovažu. Pre svega, na ovom delu tela nalazi se čist mišić koji je debeo i jak i koji omogućava da imate najmanje bolnu tetovažu, za razliku od mesta koja su koščata.\nList takođe pruža i dovoljno veliku površinu za tetoviranje i omogućava da tetovažu prikazujete,ili skrivate kad god vi to poželite. Ako želite da se njome hvalite, onda će vam šorts biti omiljeni odevni komad, a ako idete na poslovni sastanak ili jednostavno ne želite da vaša tetovaža privlači pažnju, pantalone ili farmerice će je prelepo sakriti.\nAko ste želeli da na listu uradite vašu sledeću, ili možda prvu tetovažu, onda ćemo vam pokazati galeriju koja sadrži fenomenalne tetovaže, pa smo sigurni da će vam one pomoći da dobijete ideju i da najbolje odredite šta želite da iscrtate na vašoj koži.\ntetovaže na listu\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Nike vraća Dunk Low „Brazil“ patike


PUTIN ISPALIO SVOJE NAJSTRAŠNIJE ORUŽJE: Ovo se desilo prvi put u istoriji\nU okviru projekta 955A, podmornica na nuklearni pogon Knez Vladimir, testirala je, prvi put u istoriji, balističku raketu „bulava“ tokom vežbi u Belom moru, saopštilo je danas rusko ministarstvo odbrane.\n– Prekomorska balistička raketa ‘bulava’ lansirana je prvi put u istoriji sa najnovije podmornice za prenos projektila projekta 955A, Knez Vladimir – navelo je ministarstvo. U saopštenju se dodaje da je podmornica ispalila raketu dok je bila pod vodom sa pozicije u Belom moru ka poligonu Kura u oblasti Kamčatka na dalekom istoku Rusije, prenosi Tas s.\nMinistarstvo navodi da je „bulava“ letela u normalnom režimu i da je njena lažna bojeva glava sletela na cilj u predviđenom roku, što je registrovano opremom za snimanje podataka.\nKomandant ruske Severne flote izjavio je za Tas s da će testiranje podmornice Knez Vladimir biti završeno do kraja godine i da će u tom periodu biti testirano i njeno oružje.\nPrema njegovim rečima, podmornica će biti predata Severnoj floti u novogodišnjoj noći.\nKompanija Sevmaš šipjard iz severozapadne Rusije do sada je izgradila i isporučila ruskoj mornarici tri strateške podmornice iz projekta 955.\nVodeća podmornica Juri Dolgorukov je postao deo Severne flote, dok su dve podmornice serijske proizvodnje, Aleksandar Nevski i Vladimir Monomak, u pacifičkoj floti. Knez Vladimir je prvi strateški podvodni kruzer izgrađen u okviru unapređenog Projekta 955A, a porinuta je u novembru 2017. godine.\nMinistarstvo odbrane ističe sa ona ima bolju zvučnu skrivenost, sposobnost manevrisanja i plovidbe u dubokoj vodi, kao i unapređeni sistem kontrole oružja. Podmornice iz ovog programa mogu da nose 16 raketa „bulava“ i opremljene su cevima za torpeda od 533 milimetra.\n05/11/2019 8:14 PM\nSledećeOVAJ GRAD NUDI BESPLATNE KUĆE: Prednost imaju PAROVI SA DECOM »\nPrethodno « Ovaj osnovac je dao TAČAN ODGOVOR, ali učiteljica izgleda ne misli tako: Njen komentar izazvao je LAVINU


Perišić: Očekujemo bolju i uspješniju proizvodnju - Opcija\n24-11-2017 Biznis, Vijesti\nDirektor preduzeća “Hidroelektrane na Drini” Višegrad Nedeljko Perišić rekao je da uprkos teškoj hidrološkoj godini ovo preduzeće ispunjava sve obaveze prema radnicima i dobavljačima i nastavlja sa započetim projektima.\n“Proizvodnja električne energije za 11 mjeseci ove godine iznosila je 565,43 gigavat-časova. U posljednje vrijeme bolja je hidrometeorološka situacija, pa očekujemo i bolju i uspješniju proizvodnju”, rekao je Perišić.\nOn je istakao da će bez obzira na lošu hidrološku situaciju,”Hidroelektrane na Drini” nastaviti sa započetim projektima.\nObilježavanje Dana preduzeća i 28 godina postojanja počelo je polaganjem cvijeća i paljenjem svijeća za poginule i preminule radnike “Hidroelektrane na Drini”, a priređeni su i prijemi za članove Odbora za reviziju i Nadzornog odbora, koji će održati radne sastanke sa Upravom preduzeća.\nUprava je povodom 28 godina rada dodijelila jubilarne nagrade zaposlenima za 10, 20 i 30 godina rada u “Elektroprivredi Republike Srpske”, kao i zahvalnice dobrovoljnim davaocima krvi.\nHidroelektrana “Višegrad”, poslije četiri godine gradnje, puštena je u rad 25. novembra 1989. godine, instalisane snage 315 megavata.


Nova Varoš : Pijačna hala do decembra\nNaslovnica NAJNOVIJE Privreda Nova Varoš : Pijačna hala do decembra\nNova Varoš – Na zelenoj pijaci u centru grada kojom gazduje Komunalno preduzeće „3. septembar“ počela je izgradnja montažnog objekta za prodaju mlječnih i suvomesnatih proizvoda. Objekat površine 190 kvadrata gradi se na dijelu gradske pijace na kom se poslednjih desetak godina na otvorenim tezgama i pored zabrane inspekcije prodaju zlatarski sir, kajmak, pršuta i slanina.\nNovovaroška pijaca je, inače, jedna od retkih u ovom dijelu Srbije koja još uvek nema objekat predviđen za ovu namenu i na kojoj se namernica životnjiskog porekla prodaju u neadekvatnim sanitarno-higijenskim uslovima.\n– Izgradnja objekta od čelične konstrukcije i panela koštaće 7,4 miliona dinara i on će biti uređen po HASAP standardu. Radovi će biti gotovi do kraja novembra, a sredstva su obezbjeđena u opštinskom budžetu – kaže direktor Direkcije za izgradnju opštine Miroljub Šaponjić.


Dužnička kriza: pre i posle Grčke - The Guardian - Peščanik\nSlike burnih uličnih protesta, prkosnih političara i zatvorenih banaka koje su nam stizale iz Grčke, zemlje koja je poklekla pod teretom dugova, bile su upečatljive i tužne, naročito zato što se ova velika kriza državnog duga odigrava u blizini nekih od najbogatijih zemalja na planeti. Nova analiza Jubilejske kampanje za otpis dugova pokazuje da Grčka nije usamljen primer: više od 20 zemalja suočava se sa sličnom dužničkom krizom, a mnoge druge, od Senegala do Laosa, ulaze u opasnu zonu. Nova ekonomska kriza ili iznenadni skok kamata na svetskim tržištima doveli bi do katastrofe.\nJedna od pouka koje smo izvukli iz finansijskog sloma 2008. bilo je saznanje da visok nivo zaduženosti čini zemlje izuzetno osetljivima na nagle promene raspoloženja na tržištima. Izveštaj Jubilejske kampanje pokazuje da je spuštanje kamatnih stopa u vodećim ekonomijama na rekordno nizak nivo, što je bio glavni mehanizam suzbijanja krize, navelo mnoge vlade, kompanije i potrošače da uđu u novi ciklus nekontrolisanog zaduživanja, čime su stvoreni potencijalni problemi u budućnosti.\nJudith Tyson iz ekspertskog tima Instituta za globalni razvoj smatra da je poslednji krug zaduživanja posledica nastojanja zapadnih investitora i zajmodavaca da ostvare veće profite od onih koji im se nude kod kuće. „Posle 2012. došlo je do drastičnog rasta zaduženosti nekih država, naročito u Africi“, kaže ona. Nekima od tih država odobren je otpis dugova na samitu u Gleniglsu 2005. „Dugovi su im otpisani da bi ciklus zaduživanja opet mogao da počne“, tvrdi Judith Tyson.\nOna upozorava da su mnoge od tih zemalja ponovo nagomilale ogroman dug. Neke vlade su mudro investirale, diversifikovale privredu i ulagale u infrastrukturu. Ali druge nisu. Kao primer navodi Ganu u zapadnoj Africi, gde su novi zajmovi uglavnom utrošeni na „politiku pridobijanja glasača. Taj novac je praktično bačen“.\nU izveštaju Jubilejske kampanje, kao zemlje visokog rizika opisane su one zemlje čiji neto dug premašuje 30 odsto BDP-a, deficit tekućih transakcija 5 odsto BDP-a, a očekivane kreditne obaveze prelaze 10 odsto javnih prihoda. „Na osnovu iznosa spoljnog duga, deficita tekućih transakcija i projektovanih kreditnih obaveza procenjujemo da se 14 zemalja ubrzano približava dužničkoj krizi“, kaže se u izveštaju.\nPrimer visokorizične zemlje je Tanzanija, koja je prvu dužničku krizu doživela devedesetih godina. Olakšice odobrene 2001. i 2006. na više načina su se pokazale kao uspešna mera, jer su kreditne obaveze opale sa 27 na 2 odsto javnih prihoda. Opala je i smrtnost dece; ukinuto je plaćanje osnovnog obrazovanja; veći broj dece je završavao školovanje. Ipak, posle 2009, zaduženost je ponovo počela da raste, zahvaljujući između ostalog zajmovima multilateralnih kreditora kao što je Svetska banka.\nKoliko su mere otpisa bile uspešne pokazuje činjenica da je Tanzanija uspevala da privuče i sredstva privatnih investitora izdavanjem državnih obveznica. Ali ekonomski rast i javni prihodi Tanzanije najviše zavise od izvoza zlata i ruda plemenitih metala, a njihova cena već mesecima pada. Proračuni Jubilejske kampanje pokazuju da bi usporavanje rasta ispod očekivanog nivoa moglo da dovede do udvostručavanja obaveza prema poveriocima, koje su izvorno bile procenjene na 10 odsto javnih prihoda za 2018, čime bi Tanzanija ušla u opasnu zonu.\nPad cena sirovina zbog usporavanja rasta u Kini i jak dolar – što predstavlja faktor rizika jer su dugovi većine afričkih zemalja nominalno izraženi u dolarima – izlažu ekonomije u razvoju snažnim pritiscima. Još jedan primer zemlje čija zaduženost kontinuirano raste je Etiopija, gde će se ove nedelje sastati ministri iz čitavog sveta da razgovaraju o sledećem talasu globalnog razvoja. Mongolija, koja je rado primala strane investitore spremne da ulažu u istraživanje njenih bogatih prirodnih resursa, uključujući ugalj, planira da sledeće godine pozajmi jednu milijardu dolara; ipak, imajući u vidu nagli pad vrednosti nacionalne valute, Mongolija bi se mogla naći u krizi ako se ekonomski bum koji je beležila poslednjih godina ne nastavi. „Sadašnji nivo kreditiranja siromašnih zemalja preti da nas ponovo gurne u dužničku krizu“, upozorava Tim Jones, predstavnik Jubilejske kampanje.\nAli nisu samo zemlje u razvoju podlegle iskušenju da finansijsku krizu i niske kamatne stope iskoriste za popunjavanje budžetskih deficita pozajmljenim novcem. Stručnjaci Jubilejske kampanje su izračunali da je pozajmljivanje preko državnih granica u čitavom svetu, uključujući privatne i državne zajmodavce, poraslo sa 1,13 triliona dolara 2011. na 13,8 triliona dolara 2014. – a očekuje se da će ove godine dostići 14,7 triliona.\nTo je skok od 30 odsto za samo četiri godine i znak da problem „globalnih disbalansa“, u kojima mnogi stručnjaci vide glavni uzrok krize, još nije rešen. „Svet je i dalje neuravnotežen“, izjavio je Russell Jones, ekonomista iz konsultantske firme Llewellyn Consulting. Usporeni globalni oporavak doprineo je rastu zaduženosti i zbog toga što su lokalne političke elite nastojale da održe standard života iz vremena pre krize. „Do akumuliranja dugova verovatno dolazi zato što su svi drugi izvori rasta u opadanju“, konstatuje Russell Jones. „Vlade i centralne banke su pod velikim pritiskom da održe svoje ekonomije na nekadašnjem nivou“.\nKao što je grčka vlada upravo otkrila, dugovi koji izgledaju podnošljivo brzo mogu postati neodrživi zbog potresa na finansijskim tržištima. U avgustu 2007. isto je otkrila britanska hipotekarna banka Northern Rock, koja je preživela udar zahvaljujući državnoj pomoći, kada se, kako je to rekao njen nekadašnji predsednik, „svet odjednom promenio“. Mnogi eksperti veruju da bi odluka Federalnih rezervi o podizanju rekordno niskih kamatnih stopa mogla biti katalizator novih potresa na globalnom kreditnom tržištu sa dalekosežnim posledicama.\nJudith Tyson napominje da zajmovi koje su afričke vlade uzimale poslednjih godina imaju fiksnu kamatnu stopu u prvih pet godina. Moguće je da će kada dođe vreme za refinansiranje kamatne stope biti znatno više. Ukoliko kamatne stope u Americi porastu, investitori će povući novac iz malih ekonomija u razvoju: „Doći će do naglog obrtanja smera toka kapitala. A neke od tih zemalja su veoma osetljive na finansijske potrese“.\nU polugodišnjem izveštaju o stanju svetske ekonomije objavljenom prošlog meseca, Svetska banka upozorava da zemlje u razvoju, suočene sa mogućnošću da ponuda jeftinog novca iznenada presuši, „treba da se nadaju najboljem i pripremaju za najgore“. Rečima Russella Jonesa, „Kada se investitorima učini da se šefovi Federalnih rezervi spremaju da upotrebe svoje najjače oružje, možemo očekivati novi talas velikih dužničkih kriza“.\nHeather Stewart, The Guardian, 11.07.2015.


Đurić za nasilje na izborima optužio DSS, a DSS državu\nSavetnik predsednika Srbije Marko Đurić optužio je danas Demokratsku stranku Srbije (DSS) i Marka Jakšića za "orkestrirano nasilje" na nedeljnim kosovskim izborima, i upozorio da kampanja DSS za bojkot izbora može da izazove ozbiljne posledice po jedinstvo Srbija.\nU oštroj raspravi na sednici Odbora Skupštine Srbije za Kosovo i Metohiju, Jakšić je odgovorio da vlast u Srbiji kroz veliku buku i galamu nastoji da prikrije da je odgovornost za razbijanje glasačkih kutija na Žandarmeriji i Bratislavu Dikiću, i rekao da je veliki broj pripadnika BIA i "kriminalnih tipova s džipovima" vidjen tada na Kosovu.\nĐurić je rekao da je Jakšić svojim delovanjem učinio protiv državne politike i interesa više od bilo kojeg predstavnika Prištine.\nNa to je šef poslaničke grupe DSS Slobodan Samardžić rekao da ne želi da polemiše s "mladim političkim demagogom" i da anketni odbor, čije će osnivanje predložiti DSS, treba da raspravlja o tome ko je odgovoran za nasilje na izborima u nedelju, 3. novembra.\nSamardžić je rekao da vlast na silu tera Srbe na izbore i upozorio da je Srbija na ivici i da joj preti opasnost da padne u ambis 17. novembra, na ponovljenim izborima.\nOn je ocenio da će vlast, ako natera narod da izadje na ponovljene izbore u Mitrovici, definitivno predati Kosovo.\nU polemiku se uključio i šef poslaničke grupe Demokratske stranke Borislav Stefanović koji je rekao da je vlast u Srbiji inspirator nasilja na izborima.\nStefanović je ocenio da je bojkot izbora štetan, ali da je legalan ako je nenasilan.\n"Prihvatam da Marko Jakšić i DSS imaju svoj stav. Niko ne može da kaže da je DSS štetočina, ako poziva na bojkot i ne vrši nasilje", rekao je Stefanović i upozorio da su za tvrdnju vlasti da je Jakšić odgovran za nasilje potrebni jaki dokazi.\nOn je rekao da bi ministar zadužen za Kosovo, Aleksandar Vulin i Đurić trebalo da podnesu ostavke zbog poruka da su Srbi, ako ne glasaju za listu "Srpska", "Tačijevi Srbi" - izdajnici i da će izgubiti posao.\nStefanović je rekao Djuriću da ne može takvim tonom da se obraća članovima Odobra.\nPosle govora Jaksisća i Stefanovića, predsednik Odbora Milovan Drecun upozorio ih je da ne koriste nedolične izraze i izvinio se Đuriću.


Dan biodiverziteta | M novine Sremski informativni portal\nM novine Sremski informativni portal > Društvo > Dan biodiverziteta\nU specijalnom rezervatu prirode Zasavica, u sredu 22. maja, održano je\nstručno predavanje i radionica, povodom Dana biodiverziteta. Zasavica je odabrana kao tipičan primer očuvanog biodiverziteta, odnosno, oaza zaštićenih biljnih i životinjskih vrsta.\nPredavanju su prisustvovali ambasador Švedske Jan Lundin, ministar za zaštitu životne sredine Goran Trivan, profesori Biološkog fakulteta u Beogradu, kao i predstavnici ministarstva za međunarodnu saradnju i EU integracije.\nTeme predavanja su bile Srbija kao banka biodiverziteta, bolja zaštita prirode, a sve u skladu sa pregovorima o pridruživanju Srbije Evropskoj uniji i poglavlju 27.\nPrisutne je pozdravio i predstavio lokalitet, upravnik SRP Zasavica Slobodan Simić.\n– Izuzetno mi je zadovoljstvo da ugostimo vas novinare, jer vi utičete na zainteresovanost javnosti za pitanja životne sredine, kao vrlo značajnom pitanju za život uopšte. Tu su cenjeni gosti, i to je prilika da govorimo i o poglavlju 27, koje tretira te probleme, a kad se završe pregovori, nadam se da ćemo moći se pohvaliti pred evropskom javnošću, onim što smo uradili po tom pitanju – rekao je Simić.\nAmbasador Švedske, Jan Lundin je rekao da je bio i privatno u Zasavici.\n– Ovo je pravo mesto za dan biodiverziteta, potrebna su nam ovakva mesta. EU je u ovom kontekstu uložila pet miliona evra, u investicije za projekte očuvanja životne sredine, a Švedska oko dva miliona u ENVAP, projekat pridruživanja Srbije EU – kaže ambasador Lundin.\nGovorio je o pogodnostima ulaska u EU sa stanovišta Švedske, kao i ostalih baltičkih zemalja članica EU, osim Rusije, u smislu da je ulaskom u EU, omogućena politička i pravna regulativa, samim tim i vrlo dobra finansijska regulativa, kako za pitanja biodiverziteta, tako i za druga važna pitanja očuvanja životne sredine.\n– Biodiverzitet je najvrednija kategorija, planetarno, kao životno pitanje. Ujedinjene nacije i EU posvećuju ovom pitanju dužnu pažnju. Na žalost, nemamo uspeha u tome, pre svega zbog tehnologija koje koristimo i ponašanja čoveka. Ne svodi se sve samo na ponašanje pojedinca, mnogo više zavisi od ponašanja vlasnika tih tehnologija i kapitala, odnosno profita. Svet mora da korača u smeru otklanjanja uzroka problema očuvanja životne sredine – kazao je ministar Trivan.\nO ulozi i mestu Srbije u svetu po ovom pitanju i procesu pridruživanja Evropi, ministar je istakao da je naša zemlja banka biodiverziteta.\n– Srbija ima dragoceno mesto u međunarodnim okvirima. Iako mala teritorijalno, samo dva posto kao centralni region Evrope, jedna smo od 40 najbogatijih biodiverzitetom. Od ukupnog evropskog biodiverziteta, 39 posto je u Srbiji. Mi duboko razumemo, prihvatamo standarde i filozofije iskusnijih, da bez biodiverziteta, posebno šuma, nema života. Proces je očigledan, treba se priključiti Evropi, shvatamo globalni problem i možemo. Pregovori se privode kraju, čak i pre roka, Srbija će uspeti da ispuni uslove – podvukao je Goran Trivan.


Šansa za afirmaciju mladih bendova i muzičara\nPiše: EXIT Fondacija21.04.201530 aprila, 2018Nema komentara\nPočetna » Vesti » Šansa za afirmaciju mladih bendova i muzičara\nŠansu za afirmaciju mladi bendovi u našoj zemlji nažalost vrlo retko dobijaju, a direktor Exit festivala Dušan Kovačević kaže da je promocija aktuelne muzike i ohrabrivanje novih umetnika vrlo važan segment društvene odgovornosti.\n– Pokušavamo da neke od naših bendova predstavimo evropskoj sceni, da sviraju i na drugim festivalima, da gostuju na festivalskim konferencijama gde se upravo takvi bendovi i biraju. To vidimo kao jednu važnu misiju kojom Exit treba da se bavi u narednom periodu, a to je ne samo da uvozimo svet u Srbiju, nego i da izvozimo naše bendove u svet – smatra Kovačević. Muzička novinarka Branka Glavonjić izražava nadu da je ovo početak stvaranja neke nove srpske rok scene i da mladim ljudima treba dati šansu. Njen kolega Dušan Majkić ističe da je ova akcija Exit-a upravo infrastruktura i temelj, jer je ona jako konkretna da da povod da neko svira ne samo da svira nego i da stvara, bude viđen i da tako dođe do šire publike.\nProteklih godina na ovaj konkurs prijavljivalo se u proseku oko 4.000 izvođača, a ove godine, više nego ikad pre, čak 40 izvođača sa konkursa dobiće priliku da nastupe na Exitu. Selektorski tim čine potvrđene ličnosti na domaćoj muzičkoj sceni kao što su muzička novinarka RTS-a i autorka emisije „Bunt“ Branka Glavonjić, muzički urednik MTV Adria i osnivač izdavačke kuće „Lampshade Media“ Nikola Jovanović, suosnivač novosadskog „Koncerta godine“ i muzički urednik Radija Novi Sad, Obrad Boba Škrbić, muzički novinar RTV-a i emisije „Gruvanje“ Dušan Majkić i programski urednik Studentskog kulturnog centra Novi Sad, Igor „Zgro“ Todorović.\nNajveći broj izvođača nastupiće na kultnoj Future Shock bini, a nekima će biti pružena prilika da nastupe i u atraktivnim terminima na binama kao što su Fusion, Explosive, Happynovisad, Urban Bug i Trance Stage.\nCilj Exita i Studentskog kulturnog centra Novog Sada je da neke od prijavljenih izvođača kroz programsku i institucionalnu saradnju, u budućnosti predstave na glavnim festivalskim binama kao što su Main Stage i Dance Arena, kao i da ih putem međunarodne razmene plasira i na druge najveće festivale u Evropi i svetu. Konkurs za nastup na Exitu realizuje se i ove godine uz veliku podršku muzičke platforme SoundCloud, koja će dodatno da promoviše sve prijavljene izvođače milionima svojih korisnika, bez obzira na krajni plasman ove godine!\nPrethodna vestOmladinska prestonica Evrope – dom mladih iz celog sveta\nSledeća vestExit predstavlja stvarne heroje novih generacija u Srbiji!


Evropa pred najjačim energetskim udarom u poslednjih godinu dana - Izazov\nEvropa pred najjačim energetskim udarom u poslednjih godinu dana\nRadio-televizija Srbije\t 19. januara 2022. 06:08\nCena crnog zlata ne miruje – početkom godine barel je koštao 70 dolara, sada je 88 dolara. Iako je gotovo u svim zemljama okruženja gorivo u protekla dva dana poskupelo i na pumpama, nafne kompanije ne očekuju drastična skokove.\nU Udruženju naftnih kompnija Srbije kažu – pratimo situaciju, još nema uslova za poskupljenje derivata.\n"Pozicija Srbije na listi zemalja je potpuno jednaka zato što se na istom nivou, ali različitim tempom negde ranije, negde kasnije menjaju cene na svim tržištima", kaže Tomislav Mićović iz Udruženja naftnih kompanija Srbije.\nTomislav Ćorić, ministar gospodarstva i održivog razvoja Hrvatske, navodi da živimo u vreme kada cene nafte i naftnih derivata na svetskoj berzi osciluju, ali ne veruje da će se stabilizovati na nižem novou.\nEvropska skladišta gasa su sve praznija. "Gasprom", kao glavni snabdevač, upozorava da su zalihe 25 odsto manje od neophodnih količina za januar.\nI dok Rusi tvrde da su svi ugovori ispunjeni, u Briselu ih optužuju da veštački podstiču potražnju za gasom, što podiže cene, pa su započeli analizu tržišta.\n"Odluka ‘Gasproma’ da ograničeni isporuke uprkos rastu potražnje tera na razmišljanje i podstakla je regulatore da prespitaju mogućnosti i drugih dobavljača energenata, uključujući ruski gasni gigant", kaže Margaret Vestager, šef Komisije EU za konkurenciju.\n"Rusija može da isporučuje više gasa Evropi, jer ima dovoljno resursa, ali su potrebni dugoročni ugovori. Pogrešno planiranje, kratkovida energetska politika – to je glavobolja evropskih političara koju pokušavaju da prebace na druge", kaže Aleksandar Novak, potpredsednik Vlade Rusije.\nIpak, i pored brojnih ograničenja cena i subvencija, skupi gas i struja dolaze na naplatu – prošle godine mnogim evropskim domaćinstvima ukupni računi za energiju veći su oko 54 odsto. U naredna dva meseca širom Evrope, ali i regiona najavljuju se i nova povećanja cene struje i gasa, od 40 do čak i 80 odsto.


U Melburnu održana izložba „Australijanci sa Srbima u Prvom svetskom ratu“ – RASEJANJE.info\nU Hramu sećanja u Melburnu sa otvaranje izložbe „Australijanci sa Srbima u Prvom svetskom ratu“\nAmbasador Srbije Rade Stefanović sa posetiocima\nFoto: ambasada RS u Australiji\nU Melburnu, u Australiji, je u Hramu sećanja (Shrine of Remembrance) otvorena izložba „Australijanci sa Srbima u Prvom svetskom ratu“. Izložbu je organizovala Srpsko-australijska kulturna fondacija, uz podršku ambasade Srbije u Kanberi.\nAutor izložbe je Bojan Pajić. Sama izložba obuhvata zbirku predmeta i odlikovanja iz Prvog svetskog rata i niz umetničkih radova, koji prikazuju rat u Srbiji kroz skice, slike, litografije, postere i fotografije iz tog vremena.\nAmbasador Republike Srbije u Australiji Rade Stefanović je, otvarajući izložbu, istakao da su se Srbija i Australija borile kao saveznici u oba svetska rata i da se „ovih neraskidivih veza upravo kroz izložbu sećamo“. Ukazao je na brojne žrtve koje je Srbija pretrpela u Prvom svetskom ratu i da ćemo uvek biti zahvalni onima koji su doprineli njenoj borbi za slobodu.\nDetalj za izložbe\nPotomci dvoje Australijanaca učesnika rata, u svojim vrlo emotivnim govorima, istakli su da su njihovi preci, sve do svoje smrti, gajili posebnu naklonost i divljenje prema Srbiji i srpskom narodu, što su preneli i na svoje potomke.\nPored ove izložbe privremenog karaktera, u Vojnom muzeju Južne Australije u Adelejdu i Vojnom i kolonijalnom muzeju u Mariborou (Kvinslend) pripremljene su i manje postavke stalnog karaktera, posvećene Australijancima iz tih država, koji su se u Prvom svetskom ratu borili uz srpsku vojsku, prenosi ambasada Republike Srbije u Kanberi.\n← Moravci iz Štutgarta organizovali zabavno-rekreativni izlet u prirodi\nGoran Novaković i Hana Gadomski predstavili svoja dela u Beču →


Đurić: U Brisel idemo da se izborimo za ZSO\nDirektor Kanacelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da vladin pregovarački tim ide u Brisel na nastavak dijaloga s prištinom sa ozbiljnim namerava da se izbori za formiranje Zajednice srpskih opština (ZSO).\nOn je istakao da je formiranje Zajednice srpskih opština na Kosovu i Metohiji u najboljem interesu i Srba i Albanaca.\n“ZSO nije uperena protiv ikoga na Kosovu. ZSO će biti faktor i sredstvo zbližavanja Srba i Albanaca, a ne razdvajanja”, rekao je Đurić na konferenciji za novinare u Beogradu, nakon sastanka sa članovima Pregovaračkog tima i predstavnicima Srba sa Kosova.\nOn je istakao da je zahvalan Srbima sa Kosova jer podržavaju Vladu Srbije i tim za pregovre s Prištinom.\n“Kada je reč o ZSO (u pregovorima sa Prištinom) usaglasili smo dosta stvari, ostaju još dve ili tri”, rekao je Đurić, ali nije želeo da navede o kojim spornim stvarima je reč.\nKosovska ministarka zadužena za dijalog sa Srbijom Edita Tahiri izjavila je da zahtev deset opština sa srpskom većinom da se na sledećem sastanku premijera Kosova i Srbije postigne sporazum o Zajednici srpskih opština, neće imati uticaja na tok pregovora i istakla da Zajednica neće imati izvršna ovlaščenja.\n“Sada razgovaramo o osnovnim principima na kojima treba da se formira Asocijacija. Na tom planu je bilo određenog napretka, ali će se razgovori nastaviti na sledećim sastancima, 24. avgusta na nivou tehničkih grupa i 25. avgusta na nivou premijera, uz posredstvo (visoke predstavnice EU Federike) Mogerini”, izjavila je Tahirijeva za dnevnik Epoka e re.\nOna je navela da se proces ne može ograničiti na datume i rokove i da je vlada Kosova zainteresovana da se postigne sporazum.\nEdita Tahiri je ponovila da Zajednica neće imati izvršna ovlašćenja i istakla da je “od početka jasan stav Vlade Kosova da Asocijacija bude u potpunom skladu sa Ustavom Republike Kosovo, zakonima Kosova, onako kako se kaže u Briselskom sporazumu o normalizaciji odnosa”.\nOna je dodala da je ne interesuju stavovi Beograda.


“Cilj mera koje smo najavili je da pomognemo ljudima koji se vraćaju da nadzorom otkrijemo eventualno one koji bi mogli da budu prenosioci, i smanjimo faktore rizika”, rekao je dr Tiodorović za TV Prva i dodao da cilj nije nikakavo kažnjavanje već isključivo nadzor.\n“Ako želimo da protok ljudi i robe teče, ako neko dolazi zbog biznisa, posla, ako dolaze studenti ili poslovni ljudi, ne treba im zatvarati granice. Možda ćemo to morati da uradimo ako se situacija ne bude smirivala”, rekao je dr Tiodorović.\n“Cilj je da budemo na raspolaganju svakom građaninu, kako bi sačuvao zdravlje kako svoje tako i porodice, prijatelja, saradnika, a takođe preporuka je da deca ne idu 10 dana u školu nakon što se vrate sa letovanja i da se tako prevenira širenje infekcije”, rekao je Tiodorović.\nTags: Branislav Tiodorović, korona virus, Krizni štab, nadzor za povratnike u Srbiju


Izdavanje fiskalnih računa i preko mobilnog telefona – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeEkonomijaIzdavanje fiskalnih računa i preko mobilnog telefona\n11/09/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti0\nSvaki račun će imati kju-ar kod koji će kupcima omogućiti da provere da li im je on izdat u sladu sa zakonom startuje 1. januara naredne godine, piše Politika.\nNovi model fiskalizacije trebalo bi da u Srbiji startuje 1. januara naredne godine, ali posle razgovora predstavnika ministarstva finansija s privrednicima dat je i prelazni period do kada svi moraju da pređu na novi model izdavanja fiskalnih računa. Tranzicioni period počinje 1. novembra ove godine i trajaće do 30. aprila 2022. Do tada će ovi obveznici moći postepeno da prelaze na novi model fiskalizacije, izjavio je juče Siniša Mali, ministar finansija na predstavljanju modela „budi e-fiskalizovan”, kojim se pokušava da se u potpunosti ukine crna ekonomija i nelegalan rad.\nIzdavanje fiskalnih računa i evidentiranje prometa ubuduće će moći da se realizuje preko mobilnog telefona, tableta, kompjutera, laptopa, odnosno korišćenjem elektronskog fiskalnog uređaja putem kojeg će obveznik fiskalizacije u trenutku prometa na malo izdavati fiskalni račun sa kju-ar kodom.\nOvaj kod na svakom računu podrazumeva da kupci mogu da provere da li je njihov račun ispravan ili nije. Obveznik fiskalizacije od 1. oktobra ove godine preko portala Poreske uprave „e-porezi” popunjava prijavu svojih poslovnih jedinica, nakon čega dobija uputstva o uvođenju fiskalizacije. Direktno se sa portala „e-porezi” prijavljuje na servis za poreske obveznike.\nTroškove za novu fiskalizaciju pokriva država subvencijama, rečeno je juče, a na pitanje šta ukoliko obveznik fiskalizacije ima lošu internet konekciju, nema internet ili izvadi karticu iz telefona, pa naj taj način poreznicima prekine uvid u izdavanje računa, iz Ministarstva finansija objašnjavaju da mu to neće proći.\nCeo sistem je napravljen tako da – bez obzira na to da li telefon radi ili ne, bez obzira na to da li je obveznik izvadio karticu ili ima jednu ili dve kartice u telefonu – čim se ponovo veza uspostavi, svi izdati računi će se u međuvremenu očitati Poreskoj upravi i on će biti na meti inspekcije jer je pokušao da prikrije dnevni promet.\nNaime, obveznici fiskalizacije će biti u obavezi da imaju makar jedan lokalni procesor fiskalnih računa po prodajnom mestu koji će beležiti i elektronski potpisivati sve obavljene transakcije do momenta ponovnog uspostavljanja veze.\nCilj nove fiskalizacije je da se smanje operativni troškovi poreskih obveznika, crna ekonomija, to jest da u legalne tokove uđu i oni koji su do sada radili potpuno na crno ili su izdavali lažne račune i time puni budžet u znatno većoj meri.\nAdvokati i dalje bez fiskalnih kasa\nOd obaveze fiskalizacije i dalje su izuzeti advokati, prodavci sopstvenih poljoprivrednih proizvoda na pijaci i sličnim objektima, kao i oni koji naknadu za prodatu robu naplaćuju ispostavljanjem računa o obračunu potrošnje preko mernih uređaja, grejanje, gas, telefon, gradski i prigradski prevoz, taksi, finansijske usluge osim osiguranja i penzijskih fondova, osiguranje, reosiguranje, osim obaveznog socijalnog osiguranja, pravni poslovi izuzev poslova javnih beležnika i izvršitelja, stari zanati…


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29139 / position=6\nPredsednica Centra za visoke ekonomske studije Kori Udovički izjavila je danas da zemlje Zapadnog Balkana nastoje da postanu deo Evropske unije, ali da misle da su previše siromašne da bi prihvatile odgovornost za održivi razvoj, na čemu inistsiraju Evropa i svet.\nNov Nacionalni program\nStručna gupa Vlade Srbije počela je izradu novog Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije čije bi usvajanje dalo podsticaj unapređenju inspekcijskog nadzora, smanjilo bi rad "na crno", nelegalnu trgovinu i izbegavanje plaćanja poreza.\nPodstrek za inflaciju\nPandemija korone je pritisnula ekonomsku aktivnost naniže i sada, nakon popuštanja prtiska, ekonomije počinju da rastu znatno brže i to može da bude podstrek za inflaciju, ocenio je ekonomista Dejan Šoškić.\nNajbolje u ekonomiji\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Entoni Godfri izjavio je danas da su ekonomski odnosi SAD i Srbije jedan od najjačih aspekata odnosa dveju zemalja i da nastavljaju da jačaju.\nUloženo 320 miliona evra\nKompanija Delez Srbija od ulaska na tržište Srbije u avgustu 2011. do 2020. investirala je više od 320 miliona evra, što čini oko 21 odsto investicija u sektoru trgovine na malo u Srbiji u tom periodu, pokazala je studija o makroekonomskom i socijalnom uticaju poslovanja kompanije Delez Srbija na privredu zemlje, saopšteno je danas iz te kompanije.\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) je vodeći institucionalni investitor u Srbiji koji značajno doprinosi jačanju srpske ekonomije i osnaživanju konkurentnosti zemlje, ocenila je danas premijeerka Ana Brnabić u razgovoru sa novim direktorom EBRD za Zapadni Balkan Mateom Kolanđelijem i dosadašnjom direktorkom te institucije Žužanom Hargitai.\nAustralija je danas izrazila razočaranje zbog odluke Pekinga da “na neodređeno vreme” prekine sve aktivnosti vezane za Kinesko – australijski strateški ekonomski dijalog.\nBivši generalni sekretar Saveta za regionalnu saradnju i nekadašnji ministar spoljnih poslova Državne zajednice Srbija i Crna Gora Goran Svilanović glavni savetnik je Vlade Zdravka Krivokapića za ekonomske reforme i evropske integracije, saznaje Pobjeda.\nOpozicija: Zaključati Indiju!


Ismet Bajramović: Vlada FBiH petlja, treba jasno da se izjasne o Općem kolektivnom ugovoru - Klix.ba\nBiH Ismet Bajramović: Vlada FBiH petlja, treba jasno da se izjasne o Općem kolektivnom ugovoru\nIsmet Bajramović: Vlada FBiH petlja, treba jasno da se izjasne o Općem kolektivnom ugovoru\n14.3.2017. u 13:43\nVlada FBiH Ismet Bajramović Opći kolektivni ugovor\nPredsjednik Saveza samostalnih sindikata Bosne i Hercegovine Ismet Bajramović kazao je u izjavi za Klix.ba da su razočarani jučerašnjom sjednicom Ekonomsko-socijalnog vijeća, na kojoj su zajedno sa poslodavcima tražili proširenje Općeg kolektivnog ugovora na sva preduzeća i uposlene.\nOprečne stavove glede proširenja Općeg kolektivnog ugovora zauzeli su, sa jedne strane, predstavnici Vlade Federacije BiH, a sa druge strane predstavnici sindikata i poslodavaca.\nOpći kolektivni ugovor potpisan je prije godinu dana, a primjenjuje se na one firme i radnike čija su preduzeća potpisnici.\nVlada Federacije BiH nije za proširenja Općeg kolektivnog ugovora, ili kako su naveli na sjednici, ne dok ne budu završeni pregovori i potpisani granski ugovori za pojedine sektore.\nNepotpisanih granskih ugovora, prema tvrdnjama iz Vlade FBiH ima pet-šest, što se ne poklapa sa proračunima predstavnika Saveza samostalnih sindikata, koji napominju da ih ima puno više.\n"Mi imamo evidenciju o 23 grane, a prema našem proračunu ima 11 nepotpisanih granskih ugovora, što sa Vladom FBiH, što sa poslodavcima", kazao je Bajramović.\nDodao je da Vlada Federacije BiH najvjerovatnije neće proširiti Opći kolektivni ugovor jer se s tim ne slažu, ali se pita zašto "petljaju" sve vrijeme.\nOstajemo pri svom stavu\nIz Saveza samostalnih sindikata tvrde da će ostati pri svom stavu bez obzira na sve, a da imaju i podršku nove strukture Udruženja poslodavaca FBiH.\n"Vlada FBiH vazda petlja, stalno izmašljaju neke prepreke, od Zakona o civilnim žrvama rata, Zakona o plaćama, sad su naveli Zakon o policiji; kao nastat će određena šteta", kaže Bajramović, dodavši da traže samo da im odgovore hoće li ili neće proširiti Opći kolektivni ugovor.\nDodaje da su se ranije usaglasili oko Kolektivnog ugovora, sa poslodavcima, ispregovarali ga i onda ga povukli.\n"Tvrdili su da mi trebamo sačekati da vidimo njihov stav, pa da nešto ugradimo. Mi smo sačekali, potom ugradili i potpisali... Svečano je iza toga stajao premijer da bi sad počeli izmišljati kojekakva čuda, kao može ili ne može. Stalno nešto dodaju", napominje Bajramović.\nPredstavnici Vlade FBiH su na jučerašnjoj sjednici Ekonomsko-socijalnog vijeća istakli da bi proširivanje Općeg kolektivnog ugovora dovelo do masovnih tužbi radnika, te da se zbog toga treba čekati da budu završeni pregovori i potpisani granski ugovori za pojedine sektore.\n"Ma kakve tužbe, to nema veze sa tužbama. Ja ih poslije sastanka pitam, a oni kažu da ljudi tuže po starom kolektivnom ugovoru", zaključio je Bajramović.


Iran uveo sankcije za 51 državljanina SAD - 09.01.2022, Sputnik Srbija\nIran uveo sankcije za 51 državljanina SAD\nIran je danas uveo sankcije za 51 Amerikanca, od kojih je većina iz vojske, zbog ubistva generala Kasema Sulejmanija u januaru 2020. godine. 09.01.2022, Sputnik Srbija\nIransko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da se 51 Amerikancu na teret stavlja delo "terorizam" i "kršenje ljudskih prava".Ovaj potez dozvoljava iranskim vlastima da zaplene svaku imovinu koju Amerikanci sa spiska imaju u Iranu, ali će, kako dodaje Rojters, očigledno odsustvo bilo kakve imovine sankcionisanih Amerikanaca u Iranu značiti da je ovaj potez više simboličan, preneo je B92.\n© AFP 2021 / Filippo MONTEFORTEIranska zastava\nIran je danas uveo sankcije za 51 Amerikanca, od kojih je većina iz vojske, zbog ubistva generala Kasema Sulejmanija u januaru 2020. godine.\nIransko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da se 51 Amerikancu na teret stavlja delo "terorizam" i "kršenje ljudskih prava".\nOvaj potez dozvoljava iranskim vlastima da zaplene svaku imovinu koju Amerikanci sa spiska imaju u Iranu, ali će, kako dodaje Rojters, očigledno odsustvo bilo kakve imovine sankcionisanih Amerikanaca u Iranu značiti da je ovaj potez više simboličan, preneo je B92.


Kako je saopšteno na konferenciji za novinare u utorak (17. juna 014. godine) na svečanosti u hotelu "Metropol Palas" u Beogradu, specijalne nagrade Biznis partner 2014, koje se dodeluju po 20. put, pripale su ambasadi Kraljevine Holandije u Beogradu za poseban doprinos jačanju ekonomske saradnje Srbije i Holandije, "Telekomu Srbija" i Instiitutu za ratarstvo i povrtarstvo iz Novog Sada.\nZa Eko-Biznis partnera 2014. proglašena je kompanija "Ball Packing Europe" iz Beograda, Edu-Biznis partner 2014. je Beogradska poslovna škola, a specijalne nagrade Medija Biznis partner 2014. dobili su RTS, "SAT media grupa", TV "Sky plus" i dnevni list "Blic".\nNagrade Bizinis partner 2014. na teritoriji Srbije pripale su kompanijama "Imlek", "Marbo productu", "Lafarge" iz Beočina, "Fresenius Medical Care Srbija", "Štampa Sistemu", hotelu "Premier Aqua" iz Vrdnika, "Peštanu" iz Bukovika, Novosadskom sajmu, Temoelektrani "Kopovi Kostolac", Opštini Pećinci, "Best izgradnji" iz Novog Sada, "Allied Telesis Emenu", hotelu "Moskva", "Standard logistic" iz Beograda i preduzeću "IGB automotive" iz Inđije.\nTakođe, to priznanje poneli su i kompanije "TRS Europe" Petrovaradin, "Tehnomanija" Beograd, "Mitić" Kumarevo, Agencija P.R.A. zatim Dijaspora Grupa i umetnička livnica "Braća Jeremić" sa Voždovca.\nNagrada "Biznis Partner" dodeljuje se kompanijama i institucijama iz regiona za iskazanu poslovnu izvrsnost, etičnost i odgovornost u poslovanju, a u cilju podsticanja boljeg ekonomskog povezivanja i prosperiteta u regionu.


BNV i SDA Sandžaka: Šarčević koristio govor mržnje prema Bošnjacima - Snews\nBy SNews 28. Februara 2020. 182\nBošnjačko nacionalno vijeće (BNV) i SDA Sandžaka najoštrije su osudili jučerašnje obraćanje ministra prosvjete u Narodnoj skupštini Republike Srbije, Mladena Šarčevića koji je u svom govoru podržao stavove stranke Muamera Zukorlića koji je dio vladajuće većine.\nIz BNV-a ocjenjuju da postupak Šarčevića predstavlja još jedan čin drske diskrimancije i govora mržnje usmjerenog prema Bošnjacima i njihovom maternjem jeziku, te da je iznio više neistina u svom govoru i pogrešno predstavio javnosti dešavanja u OŠ „Avdo Međedović“ u Novom Pazaru.\n“Bošnjačko nacionalno vijeće podsjeća javnost da je proces za izbor direktora OŠ „Avdo Međedović“ bio ponovljen a da je Bošnjačko nacionalno vijeće sa naročitom pažnjom pratilo drugi konkurs i ustanovilo da je procedura protekla u skladu sa Zakonom o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, što je potvrdila i gradska prosvjetna inspekcija svojim rješenjem”, ističu iz predstavničkog tijela Bošnjaka.\nBošnjačko nacionalno vijeće također najoštrije osuđuje i napad na višegodišnjeg direktora OŠ Avdo Međedović kojem ministar prijeti zatvorom i kako sam kaže „da će se dugo vući po sudovima“.\nStav BNV-a je da je Ahmedin Đerlek odgovorno vodio OŠ “Avdo Međedović” dugi niz godina i uživa ugled svojih kolega i lokalne zajednice.\nKako se podvlači zabrinjava i ministrovo negiranje bosanskog jezika koji je jučer u Skupštini nazvao „bošnjačkim“ te drski napad na nastavu na bosanskom jeziku u OŠ Avdo Međedović.\n“Jučerašnje obraćanje ministra je još jedan akt velikosrpske politike usmjerene protiv Bošnjaka i ovim putem i dalje tražimo od ministra da poštuje zakon i da poštuje demokratski izabranog direktora OŠ Avdo Međedović u Novom Pazaru. Bošnjačko nacionalno vijeće će preduzeti sve pravne mjere u skladu sa zakonom da zaustavi samovolju ministra kako bi škola nastavila sa normalnim funkcionisanjem”, smatraju u BNV-u.\n– SDA Sandžak: Šarčević i Zukorlić pokušavaju da ponize Bošnjake\nStranka demokratske akcije (SDA) Sandžaka je saopštia da oštro osuđuje pokušaje srpskog ministra Mladena Šarčevića i Muamera Zukorlića koji koordiniranim akcijama pokušavaju da ponize Bošnjake.\n“Velikosrpski režim uz saglasnost i podršku svojih poslušnika u Sandžaku koristi svaku priliku da iskaže prijetnje i neprijateljstvo prema Bošnjacima i da negiraju postojanje bosanskog jezika”, navode iz SDA Sandžak i dodaju da je srpski ministar Šarčević juče zloupotrebio govornicu Skupštne Srbije da izrazi mržnju i neprijateljstvo prema bošnjačkom narodu i javno pozvao na nepoštovanje Ustava i zakona koji garantuju Bošnjacima pravo na obrazovanje na maternjem bosanskom jeziku i pismu.\nKako je predočava, na ovaj način, “velikosrpski režim i njegovi poslušnici iz Sandžaka, prijetnjama sa skupštinske govornice, putem medija i širenjem dezinformacija preko srpskih tajnih službi vrše konstantan pritisak na zaposlene i roditelje djece u Sandžaku da odustanu od svojih prava”.\nSDA Sandžaka je pozvala ministra Šarčevića da se izvini Bošnjacima zbog, kako je naveeno, negiranja bošnjačkog nacionalnog identiteta i da prestane sa konstantnim pritiscima na roditelje i zaposlene u obrazovnim institucijama u kojima se djeca obrazuju na maternjem bosanskom jeziku.\nPoručuje se i da će Stranka demokratske akcije Sandžaka će preduzeti sve raspoložive mjere da zaštiti Ustavom i zakonom zagarantovana prava bošnjačkog naroda u Sandžaku.\nPodsjećamo da je nastavničko vijeće OŠ “Avdo Međedović“ u Novom Pazaru, tajnim izjašnjavanjem na posebnoj sjednici održanoj 03. februara 2020. godine, dalo većinsku podršku kandidatu Zahiru Gudževiću, a na sjednici Školskog odbora, kandidat Zahir Gudžević dobio je jednoglasnu podršku članova Odbora.\nProtivno izraženoj volji zaposlenih, školskog odbora škole Avdo Međedović i mišljenja Bošnjačkog nacionalnog vijeća, ministar Šarčević je prošle sedmice protivzakonito imenovao za VD direktora Safeta Selimovića koje nije učestvovalo na konkursu za izbor direktora, ne radi u ovoj školi i koji je funkcioner Stranke pravde i pomirenja (SPP) Muamera Zukorlića.\nTagovi: Bosanski jezik Bošjačko nacionalno vijeće Mladen Šarčević O.Š. "Avdo Međedović" SDA Sanžaka


Misija Kine u Ženevi demantovala pogrešne tvrdnje Velike Britanije - Kineski Radio Internacional\nMisija Kine u Ženevi demantovala pogrešne tvrdnje Velike Britanije\n2021-02-23 17:18:45 | CRI\nPortparol Stalne misije Kine u Ženevi Liu Jujin demantovao je u ponedeljak pogrešne tvrdnje Velike Britanije i nekih zemalja iznetih na sednici Saveta za ljudska prava UN-a na visokom nivou u vezi sa Sinđijangom, Tibetom i Hongkongom.\nLiu je rekao da ljudska prava ne smeju da služe u političke svrhe, kao i da ne smeju da postanu sredstvo za diskreditovanje i sprečavanje razvoja drugih zemalja, jer u Savetu za ljudska prava UN-a nema prostora za laž i prevaru. Međutim, na žalost, neke zemlje, poput Velike Britanije, Nemačke, Danske i Finske, zloupotrebljavaju sednicu Saveta za ljudska prava UN-a na visokom nivou, šireći lažne informacije, mešajući se u unutrašnje poslove Kine, dok se kineska strana odlučno protivi tome i demantuje iznete tvrdnje.\nLiu je rekao da su Sinđijang i Tibet, koje naseljavaju pripadnici nacionalnih manjina, dobri primeri napretka ljudskih prava u Kini. Kina dosledno insistira na politici jednakosti i jedinstva svih narodnosti i regionalnoj etničkoj autonomiji, jer sve narodnosti su jednaki članovi porodice kineskog naroda. Optužbe o takozvanom “prisilnom radu” i “prisilnoj sterilizaciji” u Sinđijangu su klevete i laži koje izmišljaju političari zapadnih zemalja.\nOn je istakao da se stanovnici Hongkonga, od primene Zakona o nacionalnoj bezbednosti u Hongkongu, više ne suočavaju sa potresima u društvu i nasiljem i da uživaju različita legitimna prava i slobode u bezbednom ambijentu.\nPortparol je rekao da Velika Britanija primenjuje dvostruke standarde i da želi da se meša u unutrašnje poslove drugih zemalja, ali negira sopstvene probleme sa kršenjem ljudskih prava. On je dodao da Velika Britanija omalovažava pravo na život i pravo na zdravlje, jer je više od četiri miliona ljudi u toj zemlji zaraženo novim koronavirusom, a više od 120 hiljada ljudi je izgubilo živote. Pored toga, trećina porodica u Velikoj Britaniji koje imaju decu mlađu od 5 godina živi u siromaštvu, dok britanska vojska ubija nevine ljude u Iraku i Avganistanu.\nLiu je pozvao Veliku Britaniju da obrati pažnju na rešavanje sopstvenih pitanja u vezi sa ljudskim pravima i da prestane sa politizovanjem pitanja ljudskih prava, kako bi dala doprinos zdravom razvoju ljudskih prava u svetu.


3 Mps / 66%\nPoslednja izmena 11:29\n29.09.2017 u 14:55\nVlasniku Sloge iz „Kaća” i saradnicima kazne zatvora zbog zloupotrebe sa državnim zemljištem\nSpecijalni sud u Beogradu osudio je danas na tri godine zatvora odbeglog vlasnika preduzeća „Sloga” iz Kaća Slobodana Šćekića i još 10 okrivljenih, povodom optužbi za malverzacije sa državnim zemljištem, a njegove saradnike na zatvorske kazne od šest meseci do tri godine zatvora. Šćekiću je takođe obavezan da Republici Srbiji na ime obeštećenja imovinsko-pravnog uplati iznos od 434.315.616,11 dinara u roku od tri meseca, navodi se u saopštenju suda. Njemu se sudilo u odsustvu, jer je nedostupan srpskim pravosudnim organima, a osuđen je zbog krivičnog dela zloupotreba službenog položaja podstrekavanjem. Ovo je prvostepena presuda, pa optuženi, njihovi branioci kao i tužilaštvo za organizovani kriminal imaju pravo da ulože žalbe Apelacionom sudu u Beogradu. Na po tri godine\n26.09.2017 u 14:00\nKapetan Dragan u Hrvatskoj osuđen na 15 godina zatvora\nDragan Vasiljković (62), poznatiji kao kapetan Dragan, osuđen je u splitskom Županijskom sudu na jedinstvenu kaznu zatvora od 15 godina zbog ratnih zločina počinjenih u Hrvatskoj početkom devedesetih godina prošlog veka. Međutim, pošto je on 12 godina proveo u pritvorima u Australiji i Hrvatskoj, na slobodi može biti već za manje od tri godine. Vasiljković je državljanin Srbije i Australije. Ova presuda je prvostepena i na nju sve strane imaju pravo žalbe. Kapetan Dragan je proglašen krivim za dve (od tri) tačke optužnice – zlostavljanje zatvorenika na Kninskoj tvrđavi i napad na policijsku stanicu u Glini. Advokat Dragan Palibrk za „Politiku” kaže da je presuda katastrofalna, politička i da sa pravom nema nikakve veze.\n15.09.2017 u 17:53\nPeticija za doživotnu kaznu za ubice dece\nSubotica - Fondacija „Tijana Jurić” pokrenuće 23. oktobra peticiju za uvođenje kazne doživotnog zatvora za one koji ubiju dete, najavio je osnivač te fondacije Igor Jurić. Govoreći na konferenciji „Bezbednost i odgovornost 2017”, Jurić je rekao da će se potpisivanje peticije organizovati u 30 gradova širom Srbije, a da je planirano da se prikupi 500.000 potpisa građana. On je, kaže, u maju predao predlog izmene zakona predsednici Narodne skupštine Maji Gojković, ali da država još uvek nije reagovala. Fondacija je, podseća Jurioć, već uspela da inicira jednu promenu zakona, te da takozvani „Tijanin zakon” nije ostao mrtvo slovo na papiru, već policija sada reaguje čim dobije dojavu da je neko dete nestalo. „Više niko ne razmišlja da li je to hir deteta, nestašluk, već se automatski\n04.04.2020 u 11:28\nRad na nabavkama respiratora i opreme privodi se kraju\n04.04.2020 u 11:14\nPohvala SZO: Srbija adekvatno odgovorila, brzo uvela potrebne mere\n04.04.2020 u 10:58\nU Rusiji 582 nova slučaja, preminulo devet ljudi\n04.04.2020 u 10:44\nZaplenjeno pola tone duvana, uhapšen osumnjičeni\n04.04.2020 u 10:12


Lidl 1. oktobra otvara prodavnicu u Zaječaru – SOLARIS MEDIA\nLidl 1. oktobra otvara prodavnicu u Zaječaru\nKompanija Lidl Srbija otvoriće svoju prvu prodavnicu u Zaječaru 1. oktobra u 8 sati ujutru u Čupićevoj ulici broj 10a. Prvi Lidl objekat u gradu na Timoku još jedan je (posle Bora) u istočnoj Srbiji koji će potrošačima ponuditi jedinstvenu kupovinu sa najboljim odnosom cene i kvaliteta. Istovremeno, biće otvoren i novi Lidl u Zrenjaninu, pa će se ukupan broj Lidl prodavnica u Srbiji uvećati na 43. Ovo je istaknuto u saopštenju Lidl kompanije dostavljeno medijima uz napomenu da kupce čeka i prostrani parking, veliki prolazi između rafova, kratko zadržavanje na kasi. Lidl je poznat i po odeći sa Hohenstein oznakom kvaliteta i stvarima za kuću i domaćinstvo.\nKako bi osigurala očekivani kvalitet i svežinu proizvoda, kompanija sarađuje i sa domaćim dobavljačima – oni su zastupljeni sa više od 400 proizvoda.\n„Kvalitetom proizvoda i brigom o potrebama potrošača potrudićemo se da i građanima Zaječara postanemo omiljeno mesto za kupovinu. Radujemo se što ćemo biti i deo lokalne zajednice i što smo proširili tim za više od 25 kolega koji će raditi u ovoj prodavnici“, istakla je Jasmina Šrndić iz Korporativnih komunikacija dodajući da je kompanija podržala rekonstrukciju Čupićeve ulice u kojoj se nalazi Lidl prodavnica.\nPovodom otvaranja i u znak podrške mamama i bebama, kompanija Lidl Srbija pripremila je posebno iznenađenje za bebe u Zaječaru – „Bebinu čarobnu kutiju“. Sve mame iz Zaječara, čije se bebe rode nedelju dana od dana otvaranja Lidla (porodilište Zdravstvenog centra Zaječar), dobiće kutiju visokokvalitetnih proizvoda za negu kože Lidl brendova „Cien“, „Lupilu“ i „Siempre“.\n← Sećanje na Milinka Živkovića\nRepertoar bioskopa ,,Zvezda” od 1. do 7. oktobra →


Slučaj radne eksploatacije radnika iz Indije u Srbiji\nIndijski državljani na privremenom radu u Srbiji, koji su početkom januara stupili u štrajk zbog neisplaćenih zarada, konačno su se vratili svojim porodicama i o tome obavestili članice Tima za podršku žrtvama NVO ASTRA, koje su sa njima u kontaktu gotovo od trenutka kad su se našli u Srbiji jula prošle godine. Ovaj kontakt se posebno intenzivirao u poslednjih mesec dana, odnosno tokom januara, nakon stupanja radnika u štrajk.\nS obzirom na to da je ovaj slučaj, čini se, namerno učinjen slojevitim i komplikovanim kako bi se zamutila šira slika, pa samim tim i izbegla odgovornost za nekorektno ponašanje prema radnicima iz Indije, na osnovu čijeg mukotrpnog rada je neko ozbiljno profitirao − osećamo obavezu da napravimo kratak ostvrt na ceo slučaj, pojasnimo situaciju i ukažemo na propuste sistema i nadležnih, kao i na eventualne posledice koje ovakvo ponašanje donosi.\nIndijski radnici, njih 150, koje je Građevinsko preduzeće Nikolić iz Kraljeva dovelo u Srbiju, bili su, a neki su još uvek, angažovani na kapitalnim državnim infrastrukturnim projektima, kao što su izgradnja brze pruge između Beograda i Budimpešte, Koridora 11, vijadukta „Čortanovci“ itd., odnosno raspoređivani su po potrebi na nekoliko različitih punktova na kojima je firma GP Nikolić bila angažovana kao podizvođač radova. Oni su u Srbiju pristizali u grupama u periodu maj−jul 2019, a ASTRA je u kontakt sa njima stupila jula meseca zahvaljujući saradnji sa Samostalnim sindikatom putara, koji su još tada prvi ukazali da ovo angažovanje ima elemente radne eksploatacije. Prilikom tog prvog susreta sa indijskim radnicima niko od njih još nije bio spreman da se požali na srpskog poslodavca, ali su članice Tima za podršku žrtvama primetile da uslovi u kojima radnici rade i žive ukazuju da su im i radna i ljudska prava narušena, te da su im oduzeta dokumenta, odnosno pasoši, i o tome su odmah obavestile Ministarstvo za rad (Inspekciju rada), saradnike iz policije (Službu za borbu protiv organizovanog kriminala), kao i Ambasadu Indije. Dok su reakcije Inspekcije rada bile blagovremene (u vidu izvršenih nadzora i podnošenja dve prekršajne prijave protiv GP Nikolić − jedna je bila zbog toga što neki od Indijaca nisu imali radne dozvole, a drugu zbog toga što poslodavac Inspekciji rada nije pokazao svu potrebnu radno-pravnu dokumentaciju), reakcija saradnika iz policije je i posle sedam meseci i slanja mnogobrojnih prijava, izostala.\nOd tog prvog susreta do početka januara 2020. usledili su meseci zatišja, da bi se situacija intenzivirala početkom ove godine, kada su isplate zarada radnicima u potpunosti obustavljene, zbog čega su oni odlučili da prestanu sa radom i potraže pomoć u ostvarivanju svojih prava − tada su ponovo kontaktirali ASTRU. Njihovi zahtevi odnosili su se na isplatu zaostalih zarada i kupovinu avionskih karti za povratak u Indiju od strane poslodavca. Njihov položaj dodatno je otežavala činjenica da njihove plate (one koje su primili do tada) nisu direktno isplaćivane njima, već njihovim porodicama u Indiji, a da su oni za neke minimalne lične potrepštine od poslodavca dobijali od 3000 do 5000 na ruke. Dakle, indijski radnici su bez novca u nepoznatoj zemlji, lokalni jezik ne govore, tek po koji od njih poznaje osnove engleskog, oduzeta su im dokumenta, žive u neuslovnom objektu za kolektivni smeštaj (baraci) gde povremeno ostaju bez struje i vode, i nemaju novca za povratak kući.\nPokriće za ovako nekorektno ponašanje poslodavca GP Nikolić, na čijem je čelu Nina Nikolić, predstavljali su ugovori o radu koje su radnici potpisali u Indiji. Uvid u ove ugovore doveo je do novih saznanja koja ceo slučaj dodatno karakterišu kao radnu eksploataciju i dovode na ivicu legalnog. Naime, ispostavlja se da su indijski radnici formalno zaposleni u američkoj firmi “IDEA Capital LLC” sa sedištem u Majamiju, koja ima i srpski ogranak i suštinski je samo posrednik, jer je indijske državljane ugovorom o poslovno-tehničkoj saradnji pre godinu dana uputila na rad kod srpske firme GP Nikolić iz Kraljeva. Ono što povezuje američku firmu i njen srpski ogranak sa kraljevačkom firmom GP Nikolić je Nina Nikolić − ona je vlasnica domaće firme, istovremeno i direktorka u američkoj kompaniji “IDEA Capital LLC” u Majamiju, a takođe je i zastupnica njenog ogranka u Srbiji. Ovako sklopljeni ugovori osim što su onemogućili uređivanje radno-pravnog statusa radnika, ostavili su prostora za gomilu nekorektnosti u odnosu poslodavca prema zaposlenim, a koje su u suprotnosti sa odredbama domaćeg Zakona o radu. Pa tako poslodavac po ovim ugovorima ima pravo da radniku da otkaže ugovor o radu u bilo koje vreme, bez ikakvog povoda (ne mora dakle da postoji otkazni razlog) i da ga u odnosu na zarade kažnjava nesrazmerno visokim penalima za npr. izostanak sa posla − 50 evra (što u slučaju indijskih radnika predstavlja 4 njihove dnevnice), ili za učestvovanje u štajku čak 300 evra (cela mesečna plata indijskih radnika iznosila je oko 320 evra) ili pak 500 evra za organizovanje štrajka. Naravno, po ovim ugovorima poslodavac nije u obavezi da radnicima plati povratnu kartu za Indiju, ukoliko oni žele da napuste posao pre isteka perioda obuhvaćenog ugovorom. Cena avionske karte do Indije iznosi nekoliko njihovih plata.\nSvaki naš sud proglasio bi ove ugovore ništavnim i presudio u korist radnika, međutim odgovor države u ovom slučaju predstavlja presedan. Da pojasnimo, prekršajne prijave inspekcije rada koje su podnete protiv poslodavca odnose se na kršenje procedure za dobijanje radnih dozvola i na to da poslodavac na mestu rada nije imao dokumentaciju o radnicima − što se svega ostalog tiče, prema tumačenju inspekcije rada i Ministarstva za rad, nadležna je američka inspekcija rada, jer se na ove radnike primenjuju američki propisi, bez obzira na to što oni rade na teritoriji Republike Srbije i kod srpskog poslodavca. Ovakva odluka, po nama, predstavlja nesavesno odricanje od odgovornosti, koje – nažalost – otvara vrata novim sličnim slučajevima u budućnosti, tj. poučen ovim primerom svaki budući poslodavac može otvoriti firmu u nekoj državi koja ne poštuje radna prava i uputiti radnike na rad u Srbiju.\nŠto se tiče GP Nikolić i 70 radnika iz Indije koji su početkom januara stupili u štrajk, 25 radnika (onih najupornijih u ostvarivanju zahteva) u nekoliko manjih grupa vraćeni su nazad u Indiju. Karte za povratak kupio im je poslodavac, verovatno u želji da ih se što pre oslobodi imajući u vidu da je o celom slučaju putem medija obaveštena javnost; ali im zaostale zarade nisu isplaćene, već su na aerodromu dobili džeparac od oko 50 evra. Ostalih 45 radnika vratili su se na posao pod istim uslovima uz obećanje da će im zaostale zarade biti isplaćene.\nASTRA će nastaviti da prati dalji razvoj situacije vezane za radnike iz Indije i GP Nikolić, a imajući u vidu kakav je odgovor države bio ovog puta, kao i globalne tendencije na polju rada i ekonomskih migracija, velika je verovatnoća da ćemo uskoro imati slične slučajeve.\nUkoliko želite dodatno da se informišete o ovom slučaju, preporučujemo vam tekstove novinara Saše Dragojla Pod kojim uslovima Indijci grade srpske puteve? i stručan, čitljiv, jasan i upozoravajući osvrt na posledice zaobilaženja zakona u slučaju indijskih radnika naučnog saradnika Instituta za uporedno pravo Maria Reljanovića Dole suverenitet, živela eksploatacija!


10 najboljih hotela sa 3 zvezdice u Inčon - TripAdvisor\nHoteli sa 3 zvezdice - Inčon, Južna Koreja\nHoteli sa 3 zvezdice - Inčon\n160 od 909 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 2 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 3 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 4 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 5 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 6 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 7 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 8 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 9 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 10 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 11 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 12 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 13 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 14 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 15 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 16 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 17 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 18 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 19 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 20 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 21 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon\nBr. 22 od 160 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Inčon


Republika / Upali su nam direktno u spavaću sobu, vrisnula sam, muž je skočio, zgrabili su ga! Ispovest žene koja je pretrpela torturu ROSU\nsreda, 16. 10. 2019.| 18:16\nBojana Stanković iz Severne Mitrovice svedočila je o jutarnjem upadu specijalaca ROSU u stan u kome živi sa suprugom i bebicom, a u koji su kosovski policajci upali - greškom, tražeći stan u kome živi policajac Rade Basara!\n- Upali su nam direktno u spavaću sobu. Nisam ni čula dok su razvaljivali vrata, probudila sam se, pogledam, u spavaćoj sobi, kraj kreveta, u polumraku uniformisani ljudi, šlemovi, puške, maske Vrisnula sam, muž je skočio, zgrabili su ga i izveli u dnevnu sobu, zatvorili vrata spavaće, a unutra je ostao jedan policajac… Mislila sam da hapse mog muža i da će ga odvesti. U trenutku, pod stresom, uplašena, zaboravila sam da je beba bila sa nama u krevetu, između mene i muža, pogledala sam u krevetac, bebe nema, vrisnula sam, onaj policajac počeo je baterijskom lampom da šara po sobi, ugledala sam pod tim svetlom bebu na krevetu pod jorganom, on mi je rekao da budem tiha - ispričala je Bojana.\n- Supruga su, pričao mi je posle, pitali gde je stan komšije Basare, zatim su krenuli ka spratovima iznad. Kad su me pustili da izađem iz sobe, suprug je bio u dnevnom boravku… Onda su još jednom upali kod nas, pitali "gde je taj stan" - ispričala nam je Bojana.\nKosovski specijalcu su se, kaže, u njihovom stanu raspitivali gde je stan policajca Rada Basare, koga su ubrzo zatim uhapsili.\n- Vrata su nam razvaljena, otvorili su ih na silu, ja sam ceo dan pod stresom, uplašena, dolazila je hitna pomoć, pijem tablete za smirenje - kaže Bojana.\nSprat iznad u stanu Rada Basare danas nije bilo nikog, jedino na vratima tragovi nasilnog otvaranja.\nNi u stanu Željka Bojića, šefa operative KPS-a za sever Kosova, koga kosovska policija od jutros, kako su saopštili, traži, danas nije bilo nikog. Ispred na ulici danas su stalaja razbijena vrata, sa tragovima nasilnog otvaranja.\nKosovski tužilac Sulj Hodža tokom dana je izjavio da je policajac Rade Basara uhapšen zbog sumnje da je zloupotrebio službeni položaj, a da policija traga za policajcem Željkom Bojićem.\n- Uhapšeni policajac deo je organizovane kriminalne grupe iza koje stoji potpredsednik Srpske liste Milan Radojičić. On je od njega primao naređenja, a postoje sumnje da je sakrivao dokaze u slučaju ubistva Olivera Ivanovića ali i u nekim drugim slučajevima - rekao je danas popodne tužilac Hodža.\nSrbi u severnom delu Mitrovice sa kojima smo danas pričali uglavnom su ponavljali dve reči - strah i neizvesnost.\n- Sve nam je jasnije da je ovo organizovana kampanja. Malo, malo pa udare na sever, hapse, prebijaju ljude. Cilj im da nas non - stop drže u neizvesnosti, da se ljudi plaše, da strepe, da se jedna po jedna porodica iseljava odavde - rekao nam je jedan od Srba u severnom delu Mitrovice.\nSrbija Kosovo Kosovo i Metohija Hapšenje Severna Mitrovica ROSU Albanski specijalci


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Hronika :: Na slobodi veći dio grupe koja mi prijeti\nTOMKIĆ TVRDI 01. 04. 2019. 20:28 >> 06:46 26\nNa slobodi veći dio grupe koja mi prijeti\n"Uhapšene su tri osobe, ali smatram da je ta reakcija zakasnila, da je mogla mnogo ranije da se desi. Hapšenjem te tri osobe slučaj je samo pokrenut sa mrtve tačke. Na slobodi je veća polovina grupe koja može još veće probleme da mi pravi, ja se ne osjećam sigurno", kazao je Tomkić je za emisiju "Argumenti" Televizije Crne Gore.\n"Na slobodi je veća polovina grupe za koju smatram da može još veće probleme da mi pravi", kazao je Tomkić. Iako je zahvalio Upravi policije na pruženoj zaštiti, smatra da su ipak zakasnili.\n"Ovo se meni dešava posljednje dvije godine u naselju Dolac. Grupa huligana iz tog naselja meni pravi probleme", kazao je Tomkić i dodao da još uvijek nije bezbjedan u Beranama i da razmišlja da napusti rodni grad.\nIstraga ide u više pravaca\nIako je Tomkić pominjao otkrivanje nalogodavac, Janušević kaže da u ovom trenutku policija nema saznanja da u ovom slučaju ima nalogodavaca.\n“Crnogorska policija je ozbiljna organizacaija i ovaj slučaj ćemo sigurno istražiti do kraja”, zaključio je Janjušević.


Sastanak Parlamenta privrednika Regionalne privredne komore Srednjobanatskog upravnog okruga održan je danas u prostorijama RPK. Sastanku su prisustvovali gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić, koji je imao uvodnu reč, predsednik ovdašnje Regionalne privredne komore Predrag Stankov, predstavnici Privredne komore Srbije, predsednik Privrednog suda u Zrenjaninu Radomir Radojčić, univerzitetski profesori i članovi komorskog Parlamenta privrednika.\nJedna od ključnih tema sastanka bila je medijacija, kao način rešavanja sporova u poslovanju. Govorilo se i o stečajnom postupku, bitnom u funkciji nastavka održivog poslovanja, kao i o tome kako održati vitalnost kompanije.\n– Današnji sastanak predočava nam šta će se u budućnosti dešavati u našem okrugu, u vezi nekih bitnih tema, kakva je i medijacija. Po novom zakonu, Privrednoj komori data je uloga medijatora odnosno posrednika između dva subjekta i mi ćemo u saradnji sa Privrednim sudom gledati da se sporovi rešavaju bez pokretanja parnice. Tu su nam dobar primer zemlje Evropske unije, pa je tako, na primer u Italiji, prošle godine preko 90.000 slučajeva završeno u medijaciji i tako je ušteđeno 126 miliona evra. Hoćemo takve primere dobre prakse da primenimo i u Srbiji – istakao je Predrag Stankov.\nSudija i predsednik Privrednog suda u Zrenjaninu Radomir Radojčić naglasio je da medijacija kao alternativni način rešavanja sporova može imati izuzetno pozitivan efekat za pravna lica, ali i širu zajednicu.\n– U Zrenjaninu imamo info-pult u vezi medijacije a ovih dana potpisujemo i sporazum između zrenjaninskog Privrednog suda i Regionalne privredne komore o saradnji na polju medijacije. Upućivaćemo sve privrednike da sporove i sukobe rešavaju alternativnim putem. To će značiti i smanjenje troškova i bržeg odlaska do rešenja. Ceo proces je, inače, pod nadzorom Svetske banke, koja i finansira te projekte. I Ministarstvo pravde i Vrhovni kasacioni sud upućuju nas na zaključivanje ovakvih sporazuma sa privrednim komorama, o sprovođenju medijacije – kaže Radojčić, uz opasku da je medijacija u Zrenjaninu tek u povoju.\nOn kaže da zrenjaninski Privredni sud ima na raspolaganju pet medijatora, i to su uglavnom bivše sudije, koje su završile stručnu obuku za to zvanje. Medijacija će biti moguća i u zdanju suda, ali i u prostorijama zrenjaninske Privredne komore.\nProfesor Dejan Erić, sa Beogradske bankarske akademije, govorio je o održavanju vitalnosti preduzeća. On je posebno obradio temu – šta se dešava sa preduzećima koja zapadnu u krizu. Pre toga je istakao značaj donošenja pravilnih odluka, kako bi se dubioze u poslovanju izbegle.\nTagoviČedomir Janjić Predrag Stankov Radomir Radojčić Sastanak Parlamenta privrednika Regionalne privredne komore\nBrodogradilište u Perlezu uskoro će biti ponuđeno na prodaju


Zemljotres od četiri stepena Merkalija na području Jablanice - Bportal.ba - Najvažnije vijesti iz BiH\nMagnituda potresa u hipocentru bila je 3,5 Rihtera.\nPotres je trajao veoma kratko i nema informacija iz Jablanice o eventualnim štetama i panici, rekla je također Krehić.\nZemljoters ove jačine, inače, može izazvati potencijalne štete na slabijim građevinskim objektima, navela je ona.\nOznačeno: akcija maped, donacija, jablanica, zemljotres\nNa GP Velika Kladuša-Maljevac zbog okupljanja migranata i dalje je obustavljen saobraćaj. Zbog radova u Hrvatskoj obustavljen je saobraćaj na GP Bosanski Novi-Dvor, dok je zbog tehničkih problema trenutno obustavljen saobraćaj teretnih vozila na GP Izačić-Ličko Petrovo Selo. Na ostalim graničnim prelazima ovoga jutra nema dužih zadržavanja. Na putevima u kotlinama i uz riječne tokove mjestimično ima […]\nBIVŠI ČLAN PREDSJEDNIŠTVA ŽIVKO RADIŠIĆ: “Dodik treba znati da nemamo drugu državu do BiH”