Vesti online / Sport / Košarka / Šta je rekao Alimpijević pred duel u Baru?\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dušan Alimpijević, uoči gostovanja u Baru protiv Mornara u drugom meču polufinalne serije plej-ofa ABA lige, izjavio je da očekuje različitu utakmicu u odnosu na ubedljivu pobedu u Beogradu (91:63), pre svega jer je teško biti bolji od istog tima četiri puta u sezoni.\nŽeli da završi posao u Baru: Dušan Alimpijević, trener Crvene zvezde\nPrema njegovim rečima ključ za pobedu u najvažnijoj utakmici ovog dela sezone je zaustavljanje šuta za tri poena Mornara i da je treća četvrtina iz "Pionira" najbolja opomena za to.\n* Pavićević pred Zvezdu: Moramo da zaustavimo Feldina i Ročestija\n* Alimpijević posle poraza od Fenera: Ponosan sam na igrače\n* Alimpijević spušta loptu: Potrebno nam je pet pobeda\n- Ne očekujem da će biti slično kao u Beogradu. U Baru su padali favoriti, jer se drugačije osećaju kad igraju kod kuće. I mi smo imali dobru podršku u Baru prošli put pa ovu priliku koristim da ih pozovem da opet dođu. U nedelju je za nas najvažnija utakmica u narednih 10 dana - izjavio je Alimpijević na konferenciji za medije u hali "Aleksandar Nikolić".\nTrener crveno-belih pričao je o umoru zbog dve utakmice u Evroligi u samo tri dana, protiv Panatinaikosa i Fenerbahčea, i rekao ako da bi taj faktor trebalo da bude dodatni motiv igračima da završe posao u Baru oko plasmana u finale.\n- Dosta toga zavisi od našeg starta i energije, ali ako im uzmemo šut za tri poena koje ima je najjači za samopouzdanje, utakmica će dobiti drugi tok. Ako je umor faktor onda moramo što pre da završimo posao - rekao je Alimpijević.\nCrvena zvezda u nedelju od 20 sati, kada je zakazan meč u Baru, ima priliku da u slučaju pobede prođe u finale ABA lige.\nKOŠARKA Alimpijević: Sada se mi pitamo


Mlada košarkaška reprezentacija Srbije na pripremama na Zlatiboru\nTradicionalni prehrambeni proizvodi Gvožđara Lekovito bilje Knjižara Mesara Rasadnik bilja Atelje Građevinski materijal Cvećara Kiosk Prodavnica široke potrošnje Tradicionalni proizvodi\n» Mlada košarkaška reprezentacija Srbije na pripremama na Zlatiboru\nMlada košarkaška reprezentacija naše zemlje (igrači do 20 godina), prvu fazu priprema za predstojeće Evropsko prvenstvo na Kritu (8-20.jul), obavlja u čajetinskoj „Hali sportova“. Ekipa još uvek nije u kompletnom sastavu, a prisutni igrači i stručni štab borave u hotelu „Palisad“ na Zlatiboru, gde će ostati do 15. juna. Prema programu KSS-a, reprezentacija ovog uzrasta treću godinu zaredom bazične pripreme obavlja na Zlatiboru.\nVeć na početku priprema, selektor Dejan Mijatović suočava se sa problemima oko sastavljanja ekipe. Zbog vremenskih nepogoda koje su pogodile našu zemlju, termini odigravanja utakmica u domaćem prvenstvu su izmenjeni, tako da je još uvek u toku polufinalna serija, a uz to, petorica košarkaša FMP Železnika (Ognjen Dobrić, Marko Gudurić, Brano Đukanović, Đorđe Kaplanović, Radovan Peković) otkazala su selektoru iz zdravstvenih razloga.\n„Trenutno imamo 14 igrača na raspolaganju. Ovoj reprezentaciji kalendar takmičenja nikad nije išao na ruku. Još se igra polufinale KLS-a, a u tim ekipama (Partizan, Crvena Zvezda, Mega Vizura, Radnički Kragujevac) je veliki broj kandidata. Tu su Ognjen Jaramaz i Nikola Jokić (Mega), Marko Tejić i Nikola Rebić (CZV), Mihajlo Andrić i Petar Aranitović (Partizan). S Nikolom Milutinovim je teška situacija zbog povrede kolena, tako da će i on najverovatnije morati da odsustvuje. Kada tome dodamo i Radeta Zagorca iz Smedereva, koji je zbog povrede metatarzalne kosti morao da otkaže …Takođe, čeka se i Nikola Janković, koji treba da završi ispitni rok“, izjavio je selektor.\nDejan Mijatović je deo ove generacije košarkaša vodio do bronze na Evropskom prvenstvu do 18 godina u Litvaniji i Letoniji pre dve godine, kao i do srebrne medalje na Svetskom prvenstvu do 19 godina u Pragu prošle godine, kada je naš nacionalni tim u čuvenom finalu poražen od Amerikanaca (82-68). U skladu s tim, naš tim ima na čemu da temelji optimizam za predstojeće kontinentalno prvenstvo, gde će igrati u grupi sa Španijom, Nemačkom, Slovenijom i Švedskom.\n„Ovo je praktično nova reprezentacija, iz te ekipe koja je osvojila dve medalje, praktično u ovoj sezoni neće biti 8-9 igrača. Imali smo dosta igrača ‘95 godišta koji su ostvarili jako dobre sezone, naročito u FMP-u i Smederevu. Pokušaćemo da napravimo tim koji će biti konkurentan u ovoj sezoni, ali cilj nam je napravimo uspešan ciklus od dve godine. Što se tiče protivnika, Španija je uvek jedan od favorita. Igrali smo s njima u grupi i na EP u Viljnusu, a na SP se nismo sastali u polufinalu jer su oni ispali od Australije. S Nemcima smo isto igrali u grupi prethodnih godina, tako da su to selekcije koje stvarno dobro poznajemo. Švedska nam je nepoznanica, kao ekipa koje sa došla iz B Divizije, ali koja je dosta napredovala. Kada je u pitanju Slovenija, svaka utakmica sa selekcijama susednih zemalja je tvda i neizvesna. Nema tu nekih dugoročnih planova, idemo iz utakmice u utakmicu, svaka utakmica je kvalifikaciona i borićemo se najpre za drugu fazu, a onda ćemo korak po korak dalje“, zaključio je selektor.\nPo završetku bazičnih priprema na Zlatiboru, reprezentacija će nastaviti rad u Vršcu, gde će odigrati nekoliko kontrolnih utakmica sa našim timovima koji još uvek treniraju. Generalna proba pred odlazak na EP biće prestižni međunarodni turnir „Turgut Atakol“ u Istanbulu (25-29.jun), gde će naša selekcija igrati u grupi sa Nemačkom, Poljskom i Bugarskom.\nU 20 Mlada muška reprezentacija 2013. godine. Foto: kss.rs\nMuška košarkaška reprezentacija U18 na Zlatiboru\nŽenska košarkaška reprezentacija Crne Gore na Zlatiboru\nSrpske košarkašice na mini pripremama na Zlatiboru


Dočekan kao heroj, odlazi na neslavan način: Ezil i Tufan izbačeni iz tima\nFenerbahče se zvanično oglasio saopštenjem u kom kaže da su prva zvijezda tima Mesut Ezil i jedan od najiskusnijih igrača Ozan Tufan suspendovani i isključeni iz prve ekipe.\nRezultati Fenerbahčea su ove sezone ispod očekivanja, ništa od titule ni ove godine, a sva je prilika prema poslednjim informacijama iz Istanbula da je i ambijent u svlačionici ozbiljno narušen nakon utakmice sa Konjasporom proteklog vikenda.\nKlub se zvanično oglasio saopštenjem u kom kaže da su prva zvezda tima Mesut Ezil i jedan od najiskusnijih igrača Ozan Tufan suspendovani i isključeni iz prve ekipe, a mediji navode da je razlog sukob sa trenerom Ismailom Kartalom na sastanku posle pomenute utakmice.\nOzil mu je zamjerio zbog izmjene na poluvremenu, a onda ga je podržao Tufan rečima da bi trebalo da bude jednako korektan prema svim igračima.\nNakon toga klub je suspendovao dva igrača na neodređeno vrijeme, a biće zanimljivo vidjeti epilog ove situacije jer Nijemac turskih korijena ima ugovor do 2024. godine.\nPrethodni članakRadonjić: ”U Berlin idemo značajno oslabljeni”\nNaredni članakZvijezda 09 veliki favorit protiv Borca, Slobodu čeka težak izazov u Modriči


Uskoro sporazum o saradnji Banjaluke i Kumanova Uskoro sporazum o saradnji Banjaluke i Kumanova\nObjavljeno: 1. 4. 2019 u 14:52h\nOdluka o formalnom odobravanju tog prijateljskog odnosa naći će se pred odbornicima Skupštine grada Banjaluka na sjednici 10. aprila.\nKako je navedeno u obrazloženju odluke, razlozi za prihvatanje predloženog sporazuma su tradicionalno dobri odnosi, formalizovani Memorandumom o saradnji, koji je potpisan 2012. godine između grada Banjaluka i opštine Kumanovo.\nPrema prijedlogu odluke, oba grada žele da se međusobna saradnja konkretizuje i ojača u oblastima ekonomije i trgovine, privlačenja investicija, zajedničkih ulaganja i uspostavljanja poslovne saradnje, pametnog upravljanja gradom, omladinske politike, obrazovanja, turizma, sporta, kulture, socijalne i humanitarne politike, gastronomije i zaštite životne sredine.\nU dosadašnjoj saradnji, ističe se nesebična pomoć koju je Kumanovo pružilo Banjaluci tokom katastrofalnih poplava 2014. godine.\nTakođe bilo je i više međusobnih kontakata na polju kulture i razmjene kulturnih programa.


Yildirim: Referendum Kurda u Iraku ugrožava Tursku\nKurdi u Iraku\nTurski premijer Binali Yildirim kritizirao je danas najavljeni referendum o neovisnosti kurdske regije na sjeveru Iraka, označivši ga kao "avanturizam" koji ugrožava Tursku.\n"Sa naših 80 milijuna građana i 780.000 kvadratnih kilometara domovine, nikada nećemo tolerirati bilo kakav avanturizam kada je u pitanju sigurnost zemlje ili dobrobit našeg naroda", rekao je Yildirim novinarima u provinciji Kiršehir, u središnjem dijelu Turske.\nYildirim je nazvao referendum Kurda u Iraku "pogrešnom odlukom" i dodao da će "platiti oni koji su donijeli tu odluku", navela je turska agencija Anadolija.\n"Turska je kao susjedna zemlja od početka upozoravala na prijateljski način. Ipak, vidimo da se ne obaziru na naša upozorenja", rekao je Yildirim.\nTurska vojska je saopćila da je u ponedjeljak, 18. septembra započela prethodno nenajavljene vježbe u blizini granice s Irakom, dok poluautonomna kurdska regija na sjeveru Iraka priprema referendum o neovisnosti.\nMeđutim, vojska Turske nije navela detalje o vježbi, ali je priopćila da će antiterorističke operacije biti nastavljene u toj regiji.\nTurska se bori protiv kurdskih pobunjenika i protivi se namjerama iračkih Kurda da se izbore za neovisnost, pozivajući kurdske lidere da otkažu referendum koji je najavljen za 25. septembar.


VSTV imenovao nosice pravosudnih funkcija – Kakanj-X\nNa 16 okt, 2019 85\nNa nivou Federacije Bosne i Hercegovine, imenovani su: Dženana Brković, na poziciju predsjednika Općinskog suda u Zenici; Ankica Čuljak, na poziciju predsjednika Općinskog suda u Ljubuškom; Muhamed Vejzović, na poziciju predsjednika Općinskog suda u Srebreniku i Jasmina Miljković, na poziciju predsjednika Općinskog suda u Velikoj Kladuši.\nNa nivou Republike Srpske, imenovani su Muhamed Gruhonjić, na poziciju zamjenika glavnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva u Bijeljini i Stanko Nuić, zamjenika glavnog tužioca Okružnog javnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu.\nPri imenovanju, VSTV BiH primjenjuje odgovarajuće ustavne odredbe kojima se uređuju jednaka prava i zastupljenost konstitutivnih naroda i ostalih te poštuje ravnomjernu zastupljenost spolova,piše Fokus\nNovoimenovani nosioci pravosudnih funkcija će stupiti na dužnost 1. novembra 2019. godine, saopćeno je iz VSTV-a BiH.\nVSTVizdvojeno1. novembarnosioci pravosudnih funkcija\nNačelnik Srebrenice Mladen Grujičić odgovorio da li biti podignuti spomenici…


"Moguće da postoji namera da se potpiše neka izjava o namerama nekog generalnijeg sporazuma" - Centar za evroatlantske studije - CEAS\n"Moguće da postoji namera da se potpiše neka izjava o namerama nekog generalnijeg sporazuma"\nObjavio B92 24 avgust 2020 .\nDirektorka Centra za evroatlanske studije Jelena Milić smatra da bi na sastanku u Vašingtonu moglo biti reči i o drugim temama osim ekonomskih.\nKako je rekla, Srbija bi mogla da izađe sa nekim novim očekivanjima koji nemaju direktne veze sa ekonomijom.\nIzjavu predsednika Vučića da ga brine šta će biti tema razgovora u Vašingtonu Milić za Tanjug komentariše pretpostavkom da je moguće da postoji namera Vašingtona da se potpiše "neka izjava o namerama nekog generalnijeg sporazuma" .\nJer, kako kaže, ona ne veruje da bi se Tramp pojavljivao na sastanku ako bi se samo potvrdilo ono što je već ranije dogovoreno u vezi nekih infrastrukturnih projekata, ma kako oni bili važni, već da je očito da postoji i nešto više od toga.\n"Pretpostavljam da je to na tragu forme onoga što su nedavno postigli Izrael i Ujedinjeni arapski emirati da se potpiše neka izjava o namerama nekog generalnijeg sporazuma", rekla je Milić.\nOna smatra da bi i Srbija sada mogla da izađe sa nekim novim očekivanjima koji nemaju direktne veze sa ekonomijom.\n"Ne samo da se podrži ''mini Šengen nego da se traži po rezoluciji 1244, na šta Srbija ima pravo, da deo naših snaga bezbednosti bude taj koji će takođe da pruži zaštitu u specijalnim zaštićenim zonama ,jer vidimo da mi u stvari ne zavisimo od vladavine prava na Kosovu, već od dobre volje i arbitrarnosti kosovskih zvaničnika, što je zaista vrlo nezgodno", navela je Milić.\nOna pretpostavlja da sa svih strana postoje pritisci da se za kosovsko pitanje nađe rešenje koje možda nije u duhu rezolucije 1244 što je, kaže, naročito nezgodno za Srbe na KiM pogotovo što KFOR na tom prostoru predstavlja ključni izvor bezbednosti.\n"Bilo bi najbolje da se rešenje traži u okviru rezolucije 1244, da bude sveobuhvatno i kompromisno makar i da uz aneks rezolucije koji će omogućiti prisustvo KFOR-a, koji tamo radi mandatom UN, i na delu koji bi kontrolisao Beograd kao jedna vrsta garancije da neće biti nikakave etničke razmene, čišćenja i slično, ali i da se zaštiti beogradski put ka evropskim integracijama, ako to Srbija i dalje želi", rekla je Milić.\nDodala je da sve to mogu da budu "nagazne mine" na koje će verovatno predsednik Vučić morati odgovara, te smatra da bi određene teme trebalo da se otvore i u Americi, a ne samo u pregovorima u Briselu, poput zaštite kulturnog nasleđa, ekstrateritorijalnosti manastira, pravo SPC, raspolaganje resursima u određenim mestima na severu KiM, Zajednice srpskih opština.\nSvi oni koji o tome govore, kaže Milić, ni na koji način ne govore kako bi to Srbija trebalo da bude nagrađena što je poštovala svoj deo obaveza i kako to da Kosovo ni na koji način neće biti kažnjeno za to što toliko dugo ne ispunjava svoje obaveze\nMilić je rekla da se Vučić, pored problema koji ga neupitno čekaju i teških odluka u Vašingotnu, i u Srbiji i regionu susreće sa čudnom okolnošću - da oni koji se deklarišu da su za evrointegracije Srbije ne daju podršku kompromisu koji bi Srbiju zadržao na evropskom putu i da jača odnose sa SAD-om.\n"To je vrlo apsurdno. To su nevladine organizacije tzv. demokratske opozicije. Nevladine organizacije su mahom u saradnji sa političkim zapadom i ponašaju se, čini mi se, više u interesu Berlina ili nekih krugova u Vašintognu, Prištini ili Sarajevu koji poboljšanje odnosa Beograda sa Vašingtonom i kompromis između Beograda i Prištine koji bi Vašington mogao da , vide kao zero-sum game u odnosu na ono što su njihovi interesi, što je apsurdno. To bi trebalo da bude situacija pobednička za obe strane", rekla je Milić.\nNavela je da 20 godina posle sukoba na Balkanu svi drugi koji su takođe itekako bili odgovorni i činili zločine i dalje imaju pravo da pričaju o svojim državnim i nacionalnim interesima, da njihove organizacije civilnog društva budu patriotske...a da je to jedino Srbiji i njenom narodu zabranjeno što je "potpuno pogrešno, nefer i više posledica oportunizma nego pritiska, ali ima i pritisaka".\nMilić smatra da je trenutno i ponašanje rukovodstva Republike Srpske donekle nefer i da Milorad Dodik poredi RS sa Kosovom i da ono što dobije Kosovo, on traži i za RS.\n"Čini mi se Dodik ne pravi adekvatne paralele, da drži malo interese i kompromis Republike Srbije sa Prištinom, SAD, Briselom, pa i sa Berlinom i da otežava na način koji bi se možda očekivao od onih kojima nije u interesu da se ovaj konflikt konačno reši i otkoči potencijale i regiona za saradnju, ali i Srbije u svakom pogledu".\nTo je, zaključila je Milić, dodatno otežavajuća situacija za Vučića u kojoj on nema baš menavarskog prostora da adekvatno odgovori.\nMilić kaže da je do sada, bar srpsko državno rukovodstvo, vrlo mudro išlo i na jedne i na druge pregovore i gledalo da izađe iz sukoba između EU i SAD, među kojima, kaže, postoji neka vrsta konfrontacije, bez obzira na uveravanja i diplomatski rečnik i jedne i druge strane.


Skupština usvojila izmene zakona | Boom93\nUpad u Skupštinu pa višečasovni sukob s policijom – suzavac, kamenice i hapšenja\nDemonstranti ušli u Skupštinu Srbije, intervenisala policija\nSkupština usvojila izmene zakona\nSkupština Srbije usvojila je danas izmene Zakona o Vladi, za koje je glasalo 129 poslanika, dok opozicija nije prisustvovala glasanju.\nDonošenje predloženih izmena Zakona o vladi i Predloga zakona o ministarstvima omogućiće da rekonstruisana vlada ima 17 ministarstava i 21 člana.\nNa izmene Zakona o vladi podneto je osam amandmana, a na Predlog zakona o ministarstvima 54.\nZakon predviđa da predsednik i potpredsednik Vlade mogu da budu i ministri.\nNjime je predviđeno da od podnošenja predloga predsednika Vlade za razrešenje ministra do odluke Skupštine Srbije ministar ne može da vrši svoja ovlašćenja, već njih preuzima član Vlade koga predsednik Vlade ovlasti.\nČlanovi Vlade, državni sekretari i direktori posebnih organizacija i službi Vlade dužni su da u javnim izjavama i nastupima u javnosti izražavaju i zastupaju stavove Vlade.\nOdluku Vlade dužan je da zastupa u javnosti i član Vlade koji je glasao protiv nje ili je bio uzdržan.\nInformacije o radu Vlade ne mogu se davati suprotno načinu određenom poslovnikom Vlade ili na način na osnovu kojeg se ne može utvrditi koji član Vlade, državni sekretar i direktor posebne organizacije i službe Vlade daje informaciju. Poslanici republičkog parlamenta završili su razmatranje amandmana na predložena zakonska rešenja o vladi i o ministarstvima.\nPredviđeno je i da generalnom sekretaru Vlade mandat prestaje postavljenjem novog generalnog sekretara Vlade, ostavkom ili razrešenjem.\nŠta je zahtevala opozicija tokom rasprave o amandmanima\nPoslanici opozicije zatražili su u raspravi da se iz predloženog zakona o vladi izbriše odredba po kojoj je ministar dužan da u javnosti zastupa odluku vlade i ako je glasao protiv nje, jer je to rešenje, kako su naveli, protivustavno.\nVladajuća koalicija ocenila je da je vladi potrebno jedinstvo i da je ta odredba u skladu sa evropskim standardima.\nPoslanici Demokratske stranke Srbije naveli su da se predloženom odredbom "legalizuje zavet ćutanja unutar same vlade" i da je protivustavna.\nPoslanik Srpske napredne stranke Dragan Šormaz kazao je da ova odredba služi kao "strašilo kojim se plaše ministri" i naveo da iz zakona, ukoliko Srbija želi da bude demokratska zemlja, mora biti obrisan član koji je "sramota za Srbiju".\nZamenik šefa poslaničke grupe Nove Srbije Miroslav Markićević naveo je da se predloženom izmenom uvodi "jednoumlje u višepartijski\nPoslanik Demokratske stranke Srđan Milivojević odgovorio je da je potrebno ispoljiti jednistvo u javnosti i poručio poslanicima opozicije da "pogledaju poslovnik ruske i vlada zemalja EU pa će videti kakvi su demokratski principi".\nPoslanici Srpske napredne stranke zatražili su amandmanima da se broj ministarstava smanji na 12, čime bi se, kako su naveli, godišnje uštedelo četiri miliona evra.\nNaprednjaci su amandmanom zatražili i da član vlade ne može da bude na drugoj javnoj funkiciji niti da obavlja delatnost koja je nespojiva\nsa dužnošću člana vlade.\nOsam godina bez Zorana Đinđića\nAmerička donacija od 1,1 miliona dolara za srpsku policiju


„Smatramo da će Dječiji filmski festival „Porodični dani“ znatno obogatiti kulturnu ponudu grada Podgorice, posebno kada se radi o sadržajima namijenjenima djeci. Drago nam je da nam se ove godine festival organizuje u saradnji sa Filmskim centrom Crne Gore. Dječiji filmski festival utiče na popularizaciju filmske umjetnosti, a samim tim i na obrazovanje buduće odrasle filmske publike, kao i budućih filmskih autora i stručnjaka. Osim filmskog programa, dio festivala biće i zabavne i edukativne radionice koje će se održati od 13. do 17. aprila u holu biokopa. ” – izjavila je PR Cineplexxa Olivera Bracanović.\n"Filmski centar Crne Gore je, pored podrške produkciji i promociji crnogorskog filma, posvećen i razvoju filmske pismenosti u Crnoj Gori. U tom smislu, festival Porodični dani, čiji raznovrsni repertoar obuhvata evropsku i američku savremenu produkciju, a namijenjen je djeci i mladima uzrasta od 5 do 18 godina, jeste važan dio procesa filmske edukacije i stvaranja gledalačkih navika", rekla je Sanja Jovanović, menadžerka za programske politike i planiranje u Filmskom centru Crne Gore.\nVećina filmova na festivalu biće sinhronizovana na naš jezik, što će omogućiti mališanima da nesmetano zavire u neke nevjerovatne i do sad neispričane filmske priče. Na programu će se naći animirani filmovi: „Hotel Transilvanija 3: Odmor počinje“, „Mali Bigfut“, „Tajne avanture mačaka“, „Koko“, „Grinč“, “Ralf rastura internet”… zatim igrani filmovi “Povratak Meri Popins”, “Zec Petar”, “Mala gospođica Dulitl” i “Mia i bijeli lav”, kao i domaći igrani film “Zlogonje” koji će sve mališane podstaći da stvaraju ljepše okruženje.\nPosjetioci festivala do svojih ulaznica mogu da dođu na blagajnama bioskopa, a cijena bioskopskih ulaznica je niža od cijene standardne bioskopske ulaznice.


Velika akcija NAŠEG LISTA - Učinimo Srbiju sigurnijom\n23.06.2018. 17:24h 23.06.2018. 17:24h\nZahtevamo od nadležnih da na 2,2 kilometra puta koji prolazi kroz centar Divčibara, gde je automobil ubio A. D. (10) is Subotice, hitno obezbede vertikalnu i horizontalnu signalizaciju\nNa glavnom putu koji vodi kroz Divčibare, vodeću turističku destinaciju valjevskog kraja, na kojoj su najbrojniji gosti deca, ne postoji nijedan pešački prelaz, semafor, niti ležeći policajac, dok je trotoar postavljen tek nedavno! Već decenijama tamo dolaze mališani na školske ekskurzije i rekreativnu nastavu, a putem, uprkos znakovima za ograničenje brzine, jure bahati vozači ugrožavajući živote. Upravo nedostatak adekvatne saobraćajne signalizacije jedan je od razloga nedavne užasne saobraćajne nesreće u kojoj je nastradao A. D. (10) iz Subotice, učenik trećeg razreda na koga je, dok su đaci prelazili ulicu, naleteo automobil marke "tojota".\nTrotoar uz glavni put koji vodi kroz Divčibare, planinu koju godišnje poseti 160.000 ljudi, urađen je prošle godine u dužini od 2,2 kilometara, na potezu od nekadašnjeg kampa "Breza" do "Vidika". Međutim, vaspitači i nastavnici i dalje su prinuđeni da, kad decu prevode sa jedne na drugu stranu puta, to čine krajnje rizično. Stoga Kurir zahteva od nadležnih da što pre ucrtaju više pešačkih prelaza, da postave ležeće policajce, semafore, sve što je neophodno da više nijedno dete ne strada.\nGradonačelnik Valjeva dr Slobodan Gvozdenović kaže da je glavni put koji prolazi kroz Divčibare u nadležnosti JP "Puteva Srbije", jer se radi o regionalnom putu, ali navodi da će u Beograd uputiti inicijativu da se u najkraćem roku postavi potrebna saobraćajna signalizacija. - Svesni smo da je to veliki problem i moramo ga rešiti što pre. Lokalna samouprava je spremna da obezbedi novac za postavljanje vertikalne i horizontalne signalizacije na glavnom putu na Divčibarama. Sada je potreban samo dogovor s "Putevima Srbije", jer je ta saobraćajnica u njihovoj nadležnosti. U međuvremenu, mi ćemo postaviti potrebnu signalizaciju na sporedne, lokalne puteve, koji su u našoj nadležnosti, kako bi saobraćajnice na ovoj planini bile što bezbednije - rekao je za Kurir dr Gvozdenović.\nZoran Drobnjak, direktor "Puteva Srbije", kaže da je upoznat s problemom koji postoji na Divčibarama i da će odmah podržati Kurirovu akciju i, ne čekajući skidanje oznake za regionalni put, izdati nalog da se napravi projekat. - Bezbednost građana, a posebno dece je najvažnija i ne sme da čeka! Mi smo nedavno postavili trotoar tamo, ali slažem se, mora dodatno da se poveća bezbednost u saobraćaju. Odmah ću dati nalog "Putevima Valjevo" da se izradi projekat da se postavi horizontalna i vertikalna signalizacija tamo. Obavezno ćemo staviti ležeće policajce da usporimo saobraćaj, pešačke prelaze, sve što treba. Projekat se izrađuje otprilike 15 dana i očekujem da će za mesec dana sve biti završeno - naglašava Drobnjak.\nBranka Ilić Govorila sam, nisu me poslušali\nBranka Ilić, predsednica Mesne zajednice Divčibare i menadžerka hotela "Pepa", u čijoj blizini je nastradao desetogodišnji dečak iz Subotice, kaže da je problem nedostatka obeleženih pešačkih prelaza predočila nadležnima, ali da se nakon odgovora da je u pitanju regionalni put "na koji ne može da se postavi vertikalna i horizontalna signalizacija" odustalo od bilo kakve inicijative da se ovaj problem reši.\nKurir/S. Stevanović - J. Pronić\nDivčibareZoran DrobnjakSlobodan Gvozdenović


Američki mediji opet primetili ruske tenkove na granici sa Ukrajinom - 02.11.2021, Sputnik Srbija\nAmerički mediji opet primetili ruske tenkove na granici sa Ukrajinom\nAmerički list "Politiko" objavio je satelitske snimke koji, po njihovom mišljenju, potvrđuju da Rusija, navodno, grupiše snage i vojnu tehniku na granici sa... 02.11.2021, Sputnik Srbija\nIstovremeno, u članku se napominje da su snimci koji, navodno, pokazuju da Rusija nagomilava tenkove, samohodno oruđe i vojni arsenal u području grada Jeljni koji se nalazi u Smolenskoj oblasti. Interesantno, ona se nalazi na granici sa Belorusijom, a ne sa Ukrajinom. List navodi da je 1. Gardijska tenkovska armija počela da se premešta u ovaj rejon krajem septembra.Međutim, analiza britanskog lista "Džejns" (Jane's), na koji se poziva "Politiko", navodi da je 4. Tenkovska divizija Rusije, navodno, prebačena u područje Brjanska i Kurska.\nAmerički list "Politiko" objavio je satelitske snimke koji, po njihovom mišljenju, potvrđuju da Rusija, navodno, grupiše snage i vojnu tehniku na granici sa Ukrajinom.\n"Nove komercijalne fotografije koje je napravio satelit u ponedeljak potvrđuju nedavne izveštaje da Rusija opet koncentriše snage i vojnu tehniku na granici sa Ukrajinom", piše list.\nIstovremeno, u članku se napominje da su snimci koji, navodno, pokazuju da Rusija nagomilava tenkove, samohodno oruđe i vojni arsenal u području grada Jeljni koji se nalazi u Smolenskoj oblasti. Interesantno, ona se nalazi na granici sa Belorusijom, a ne sa Ukrajinom. List navodi da je 1. Gardijska tenkovska armija počela da se premešta u ovaj rejon krajem septembra.\nMeđutim, analiza britanskog lista "Džejns" (Jane's), na koji se poziva "Politiko", navodi da je 4. Tenkovska divizija Rusije, navodno, prebačena u područje Brjanska i Kurska.\nAmerički mediji: Rusija gomila vojsku na granici sa Ukrajinom\n31 Oktobar, 08:35


Zahtev za smenu Mila Đukanovića: Svi poslanički klubovi iz vlasti podržali inicijativu - Top Danas\n08/09/2021 Top Danas Region, Sport, Vijesti\nSve članice vladajuće koalicije u Crnoj Gori načelno su podržale inicijativu za smenu predsednika Crne Gore Mila Đukanovića, koju je uputila Socijalistička narodna partija (SNP).\nSNP je poslaničkim klubovima Demokratski front – NSD, DNP, UCG, RP, Demokrate – Demos – „Mir je naša nacija“, Demokratski front– Pokret za promjene (PzP) i „Crno na bijelo“ uputila predlog za pokretanje postupka za utvrđivanje da li je predsednik Crne Gore Milo Đukanović povredio Ustav, piše Dan.\nPredsjednik kluba poslanika DF Slaven Radunović saopštio je da će potpisati tu inicijativu.„Naravno da ćemo potpisati. To se ne dovodi u pitanje“, kazao je Radunović.\n„Đukanović je ne samo tim povodom, nego i svim svojim dosadašnjim delovanjem u proteklih 30 godina na političkoj sceni zaslužio opoziv iz političkog života Crne Gore. Inicijativa kolega iz SNP i njeno obrazloženje nisu sporni i svakako da će imati podršku našeg poslaničkog kluba. Ta inicijativa je ranije dolazila i od nekih drugih kolega iz opozicije, ali ono što jeste problem jesu reforme koje nisu okončane u Ustavnom sudu, koji je krajnja instanca za razrešavanje predsednika države“, istakao je Konatar.\n„Đukanović je prekršio član 161 Krivičnog zakonika Crne Gore organizujući i pozivajući na sprečavanje verskog obreda, što je operativno u delo sprovodio njegov savetnik za bezbednost Veselin Veljović. Svi ovi događaji i izjave su se desili nakon što je SNP podneo inicijativu za smenu Đukanovića. Bez obzira što je jedna inicijativa već podneta, valjda nije zabranjeno da eventualno bude i druga“, rekao je Krapović.\nPo Ustavu Crne Gore, mandat predsednika te države prestaje istekom vremena na koje je biran, ostavkom, ako je trajno sprečen da vrši dužnost predsednika ili razrešenjem. Proceduru razrešenja šefa države zbog kršenja Ustava može pokrenuti Skupština, na predlog najmanje 25 poslanika, ali Ustavni sud utvrđuje da li je bilo kršenja.\nPredlog za pokretanje postupka Skupština dostavlja predsedniku Crne Gore na izjašnjenje.Odluku o postojanju ili nepostojanju povrede Ustava donosi Ustavni sud i bez odlaganja je objavljuje i dostavlja Skupštini i predsedniku Crne Gore.\nSkupština može razrešiti predsednika države kada Ustavni sud utvrdi da je povredio Ustav.


Rusija će isporučiti Indiji 100 miliona doza vakcine protiv virusa korone - Sputnjik Srbija\n02:11 27 Januar 2021\nRusija će isporučiti Indiji 100 miliona doza vakcine protiv virusa korone\n11:04 16.09.2020 (osveženo 11:25 16.09.2020) Preuzmite kraći link\nRuski fond za direktne investicije dogovorio se sa jednom farmaceutskom kompanijom iz Indije o isporuci 100 miliona doza vakcine protiv virusa korona „Sputnjik V“, saopštio je Sputnjiku neimenovani izvor upoznat sa situacijom.\n„Ruski fond za direktne investicije prodaće 100 miliona doza vakcine protiv virusa korona farmaceutskoj kompaniji iz Indije“, rekao je izvor.\nFond je potvrdio da se dogovorio sa jednom od vodećih globalnih farmaceutskih kompanija „Dr. Rediz“ (Dr. Reddy's) o saradnji u cilju sprovođenja kliničkih testiranja i isporuka vakcine „Sputnik V“ u Indiju.\n„Nakon dobijanja odobrenja od regulatora, u zemlju će biti isporučeno 100 miliona doza vakcine Sputnik V. Isporuke mogu početi krajem 2020. godine, nakon dobijanja rezultata kliničkih testiranja i registracije vakcine u Indiji“, saopšteno je iz ruskog Fonda za direktne investicije.\nPodsetimo, prva vakcina protiv korona virusa je registrovana u Rusiji u avgustu, tokom juna i jula je ispitana na dobrovoljcima, tokom prošle nedelje je puštena prva partija vakcine u civilni promet.\nRanije je zamenica gradonačelnika Moskve Anastasija Rakova saopštila da je 9. septembra počela dobrovoljna vakcinacija od virusa korone u ruskoj prestonici u okviru postregistracione (treće) faze testiranja ruske vakcine.


Prevod sa srpskog na albanski jezik: sa ili bez overe sudskog tumača\nPrevod sa srpskog na albanski jezik\nJedan od često traženih usluga prevođenja u agenciji BGprevodi jeste upravo prevod sa srpskog na albanski jezik, nezavisno da li je samom prevodu potrebna overa sudskog tumača ili ne.\nJedna od ključnih odlika prevoda sa srpskog na albanski oslikava se u tome da veliki broj prevodioca i sudskih tumača jesu i sami izvorni govornici navedenih jezika.\nTakođe, interesantna činjenica je i to da je u slučaju prevoda sa srpskog na albanski jezik, usluga sudskog tumača ključna pošto sam dokument koji je “samo” preveden sa srpskog na albanski jezik bez overe kod sudskog tumača, u zakonskom smislu nema nikakvu vrednost.\nUpravo zato se prilikom prevođenja dokumenata i zahteva da on bude overen pečatom zvanično ovlašćenog sudskog tumača, jer na taj način dokument postaje i pravno validan.\nTipovi prevoda sa srpskog na albanski jezik\nA sa aspekta poslovnog prevoda sa srpskog na albanski jezik godinama unazad prevodimo:\nTakođe, na zahtev kijenata, uspešno prevodimo sa srpskog jezika na albanski i diplome i dodatke diplomi, svedočanstva, kao i razna tipova uverenja.\nOsim navedenih usluga, pružamo i usluge prevoda diplomskih i seminarskih radova, kao i prevode naučnih i stručnih objava radova.\nSudski tumač kod prevoda sa srpskog na albanski jezik: obavezan ili ne?\nJedna od ključnih informacija za svakog pojedinca ili kompaniju koja ima potrebu za prevodom bilo kog dokumenta sa srpskog na albanski jezik jeste i to da je neophodno da i sam prevedeni dokument bude overen pečatom sudskog tumača koji je i zvanično ovlašćen od strane nadležnih državnih institucija za obavljanje ovog posla.\nBGprevodi u sklopu svoje usluge prevođenja sa srpskog na albanski jezik svojim klijentima obezbeđuje i usluge overe dokumenata kod sudskog tumača. Na ovaj način rada sam dokument postaje i zakonski punovažan u svakom smislu.\nJedini potreban preduslov za izvršenje ovog tipa usluge je da sam klijent donese original na uvid, kako bi se sudski tumač, nakon prevoda sa srpskog na albanski, uverio da prevod nije izmenio suštinu originala.\nŽelite da saznate koliko bi koštao vaš prevod sa srpskog na albanski jezik?


U okviru programa GRADOVI U FOKUSU, Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije, raspisuje konkurs pod nazivom Gradovi u fokusu 2018, koji pruža priliku jedinicama lokalnih samouprava da u saradnji sa ustanovama, umetničkim i drugim udruženjima registrovanim za obavljanje delatnosti kulture, pojedincima (umetnicima, saradnicima, odnosno stručnjacima u kulturi) kao i drugim subjektima u kulturi, unaprede svoje kapacitete u kulturi i kulturnu ponudu. Izabrane JLS poneće titulu - Grad u fokusu, koja će im omogućiti da budu prepoznate kao relevantni nacionalni centri razvoja kulture i na taj način postanu vidljivije na kulturnoj mapi Republike Srbije i Evrope.\nPredmet konkursa je podsticanje lokalnog razvoja kroz podršku godišnjim programima kulturnih aktivnosti koje se realizuju na teritoriji odabrane JLS. Godišnje predloge programa JLS će dostavljati u vidu konkursne dokumentacije - projekta.\nIznos donacije: n/a\nKo može da aplicira: isključivo jedinice lokalne samouprave\nKonkurs otvoren do: 26.01.2018


Carina: Nemoguće je sakriti cigarete od Nerona\n► Carina: Nemoguće je sakriti cigarete od Nerona\nCarinski službeni pas Neron otkrio je, na prelazu Horgoš, 2.700 paklica cigareta u autobusu kosovskih registarskih oznaka, koji je bio na putu od Kosova ka Minhenu.\nКrijumčarene cigarete su pronađene prilikom izlazne kontrole, u utorak, kada je pas markirao pod vozila u prednjem delu autobusa, posle čega je taj deo pregledan mobilnim skenerom, nakon čega su cigarete nađen u fabričkim šupljinama autobusa, navele je Uprava carina u saopštenju pod naslovom "Nemoguće je cigarete sakriti od Nerona".\nŠupljine su bile ispunjene cigaretama marlboro, kent i davidov, sa akciznim markicama Republike Srbije i AP КiM, navedeno je u saopštenju.\nNakon otkrivanja krijumčarenih cigareta 29-godišnji vozač iz Velikog Trnovca je u svojoj izjavi napisao da "nije imao pojma'" šta je sakriveno u autobusu, u koji je navodno seo u Bujanovcu, kako bi prevezao putnike do Minhena, piše u saopšenju.\nOd danas zabrana prodaje mentol cigareta u EU\nU Evropskoj uniji je od danas zabranjena prodaja cigareta sa ukusom mentola, nakon četiri godine njihovog postepenog povlačenja sa tržišta.\nMinistar Australije: Ne želimo trgovinski rat s Kinom\nAustralijski ministar trgovine Sajmon Birmingem rekao je danas da njegova zemlja ne želi trgovinski rat s Kinom koja je, kako je ocenio, pogrešila uvođenjem carine na australijski ječam.\nInspekcija oduzela više od 4.000 paklica švercovanih cigareta\nInspektori poreske policije, u saradnji sa MUP-om Srbije, oduzeli su više od 4.100 paklica cigareta bez akciznih markica u dve odvojene akcije, saopšteno je danas.


Šta treba znati o polaganju male mature?\nOko 70.000 osmaka u Srbiji u sredu će od devet do 11 časova rešavati test iz srpskog jezika. Đaci mogu da osvoje najviše 10 poena, a rešavaće 20 zadataka. Prema uputstvu Ministarstva prosvete koje je prosleđeno roditeljima, đacima i nastavnicima, maturanti treba da dođu u školu najkasnije u osam časova i 15 minuta, kako bi sa odeljenskim starešinom u bazi podataka proverili ispravnost svojih ličnih i podataka o uspehu tokom školovanja.\nKašnjenjem se smatra ako uđu u školu do devet časova i 30 minuta i u tom slučaju direktor procenjuje da li je docnjenje opravdano i da li će učeniku dozvoliti da polaže maturu. Ukoliko đak dođe posle pola deset ili direktor proceni i da je neopravdano zakasnio, učenik će moći da polaže završni ispit u drugom roku. Učenici mogu da unesu samo đačku knjižicu da overenom fotografijom i upisanim identifikacionim brojem, grafitnu olovku, plavu hemijsku olovku i gumicu. Od ličnih stvari na ispit se može uneti samo voda / osvežavajući napitak, a sve ostalo se obavezno odlaže u poseban prostor.\nU slučaju da ne poštuju propisana pravila, maturanti mogu da budu udaljeni iz učionice i biće im upisano nula bodova. To znači da će ponovo moći da polažu u drugom roku. Za vreme testa, u školi mogu da budu nastavnici koji su određeni kao dežurni, što znači da je zabranjen ulaz i roditeljima, odnosno starateljima. O tome gde će maturanti polagati završni ispit, procenjuje školska komisija na osnovu prostornih mogućnosti škole. Predviđena su tri scenarija – da svi učenici polažu završni ispit u jednoj prostoriji (fiskulturna sala, školski hol, svečana sala), zatim da đaci budu raspoređeni u dve-tri velike prostorije, ili da učenici polažu završni ispit u jednoj prostoriji u najbližoj srednjoj školi ili drugom objektu (sportska hala, dom kulture)…\nKlupe se raspoređuju tako da udaljenost u svakom smeru bude najmanje 1,2 m i tako da dežurni nastavnici mogu da prođu između svake dve klupe. U svakoj klupi sedi po jedan učenik, na sredini. Na svakoj klupi biće zalepljen papir sa rednim brojem klupe, koji odgovara rednom broju učenika sa Jedinstvenog spiska učenika poređanih po azbučnom redu. Pre početka testa, jedan od dežurnih nastavnika objasniće učenicima proceduru na ispitu, a posebno im skrenuti pažnju da ne pišu svoje podatke na testu niti na kovertama, već da samo popune identifikacione kartice (predmet koji polažu, ime, ime roditelja odnosno staratelja i prezime, identifikacioni broj, adresu i naziv osnovne škole).\nIspit traje dva sata, što znači da đaci ne treba da žure, već da najpre pažljivo pročitaju uputstvo na testu. Preporučljivo je da odgovore prvo pišu grafitnom olovkom (što nije obavezno), a tek na kraju, plavom hemijskom olovkom. Ovo je važno jer se odgovori napisani grafitnom olovkom, kao ni prepravljani odgovori napisani hemijskom olovkom, neće priznavati pri bodovanju. Preporučljivo je da prvo urade zadatke koje znaju – objašnjavaju u Upisnoj komisiji.\nPo završetku rada, kad žele da predaju test, učenici treba da pozovu dežurnog nastavnika podizanjem ruke i da nakon predaje testa napuste učionicu da ne narušavaju rad drugih učenika. I kao što učenici ne smeju da napuštaju prostoriju, tako ni dežurni nastavnici ne mogu da izlaze sa dežurstva za vreme testa. Ukoliko se ukaže potreba da se pozove predsednik Školske komisije ili da se učenik otprati do toaleta, za to će biti zadužen rezervni dežurni nastavnik u prostoriji u kojoj se polaže ispit, odnosno dežurni nastavnik ispred prostorije.\nDežurni nastavnici ne smeju da prave nikakve intervencije na testovima učenika, ne smeju da razgovaraju međusobno, ne smeju da koriste mobilne telefone, niti na bilo koji drugi način narušavaju red učenika u rešavanju testa. U uputstvu direktorima, Ministarstvo prosvete je navelo da dežurni nastavnici ne mogu biti nastavnici matematike (na dan polaganja matematike) i srpskog jezika (na dan polaganja srpskog jezika), kao ni nastavnici biologije, fizike, hemije, geografije i istorije (na dan polaganja kombinovanog testa).\nIstovremeno sa đacima, posebna komisija nastavnika rešavaće test u Zavodu za vrednovanje kvaliteta obrazovanja i vaspitanja, kako bi se predvidele sve nejasnoće posebno u delu koji predviđa različite odgovore učenika i načine rešavanja zadataka. Na dan ispita dežuraće i autori testova, kao i u dane za podnošenje prigovora, negde gde će da odredi Republička komisija, i gde će biti na raspolaganju za sva potrebna tumačenja. U četvrtak je na redu test iz matematike, a uz đačku knjižicu, maturantima je dozvoljeno da unesu samo grafitnu olovku, plavu hemijsku olovku, gumicu, lenjir, trougao i šestar.\nkorišćenje mobilnih telefona, kalkulatora, papira\nrazgovor među učenicima\n„konsultovanje” sa drugarima\ngrafitna i plava hemijska olovka\nvoda / osvežavajući napitak


Grupa za slobodu medija predala 13 zahteva Vladi Srbije | Istinomer vesti\nSastanak u Vladi Srbije / Foto: FoNet/Vlada Srbije, S. Miljević\nGrupa za slobodu medija predala 13 zahteva Vladi Srbije\nPredstavnici Grupe za slobodu medija predali su juče predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić zahteve za poboljšanje medijske situacije, među kojima su formiranje nove radne grupe za izradu medijske strategije, rasvetljavanje svih napada na novinare; povlačenje države iz vlasništva u “Politici”, “Večernjim novostima” i “Dnevniku”, kao i prestanak rada agencije “Tanjug”, ugašene Vladinom odlukom pre dve godine.\n“Sastanak, koji je bio dug i težak i, pored brojnih početnih neslaganja, protekao je u konstruktivnoj atmosferi, a obe strane pokazale su dobru volju da se nastavi započeti dijalog”, saopštila je Vlada Srbije. Sastanku su prisustvovali programski direktor “Slavko Ćuruvija fondacije” Ilir Gaši, predsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine Nedim Sejdinović, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije Slaviša Lekić, urednik “Vranjskih” Vukašin Obradović, direktor “Foneta” Zoran Sekulić, u ime Asocijacije medija i Maja Stojanović iz Građanskih inicijativa. “Videćemo da li će, u kojoj meri i na koji način naši zahtevi biti uvaženi. Grupa za slobodu medija će nastaviti sa svojim aktivnostima. Prvi korak nam je da što većem broju ljudi predstavimo naše zahteve, njihovu opravdanost i svrhu i da tražimo od njih da te zahteve podrže“, kazao je Ilir Gaši za “Cenzolovku”.\nOd Vlade i Skupštine zahteva se i da predstavnici vlasti, prvenstveno najviši državni funkcioneri, prestanu sa javnim prozivkama i pokušajima diskreditovanja novinara i medija. Traži se da Vlada, ministarstva, njeni članovi i predstavnici drugih državnih institucija, kada dostavljaju pozive za javne događaje, odgovaraju na pitanja novinara i zahteve medija za intervjue i izjave, i da na jednak način, bez selekcije i diskriminacije, tretiraju sve medije koji poštuju Kodeks novinara Srbije.\nPremijerka Brnabić obećala je, kako se navodi u saopštenju, da će u narednih desetak dana odgovoriti na zahteve Grupe, ne prejudicirajući kakvi će odgovori biti. “Dogovoren je i poseban sastanak ove grupe sa ministrom kulture i informisanja Vladanom Vukosavljevićem, koji je, zajedno sa ministrom za državnu upravu i lokalnu samoupravu Brankom Ružićem, prisustvovao sastanku”, ističe se u saopštenju.\n“Transparentnost”: Objaviti razloge za ostavku direktorke AgencijeUslovne kazne za paljenje Ambasade SAD u Beogradu


Zbrka.com - Anastasia otvara šou - Zanimljivosti i Jet Set\nAmerička pop diva Anastazija svojim nastupom će otvoriti regionalni rialiti šou „Operacija trijumf“ koji će krajem septembra početi da se prikazuje na Televiziji B92. Anastazija će na impozantnoj bini u nedavno izgrađenom studiju u Košutnjaku premijerno i uživo izvesti novi singl sa predstojećeg albuma, a otpevaće i duet sa jednim od 16 takmičara - studenata, koji će se sto dana u izmenjenoj kući „Velikog brata“ u Košutnjaku boriti za svetsku muzičku karijeru.\nNa otvaranju „Operacije trijumf“ nastupiće i alternativna rok grupa „Let 3“ od koje se to veče mogu očekivati svakakve ludorije, a zapevaće i hrvatska pevačica Jelena Rozga, makedonska lepotica Karolina Gočeva, te Sergej Ćetković, dok je producentska kuća „Emotion“ u pregovorima da prve večeri zapevaju i legendarni Zdravko Čolić, pobednica „Evrovizije“ Marija Šerifović, kao i slovenačka pop pevačica Anja Rupel.\nMuzičari gosti će tokom „Operacije trijumf“ imati zadatak da u emisiji svoje pesme zapevaju u duetu sa takmičarima, što će dodatno zagrejati atmosferu u Košutnjaku. Zvezde će dolaziti iz svih zemalja bivše Jugoslavije, a nije isključeno ni to da će „Operacija trijumf“ ugostiti i svetske pevače.\n- Šou traje sto dana i imamo vremena da dovedemo sve koji nešto znače, kao i one za koje mislimo da imaju kvalitete da se pojave na najskupljoj sceni u regionu.\nPo prvi put pop i rok grupe će se pojaviti na bini koja je i u svetskim okvirima jedna od najskupljih i najlepših - kaže za „Blic“ Goran Stamenković, čelni čovek producentske kuće „Emotion“, koja realizuje „Operaciju trijumf“.\nAmerička pevačica Anastazija, poznata kao „mala dama sa velikim glasom“, koja je zahvaljujući velikim glasovnim mogućnostima stekla svetsku slavu i u svojoj karijeri prodala više od pedeset miliona albuma širom sveta, po prvi put će nastupiti u Beogradu i predstaviti se publici u bivšoj Jugoslaviji. Pored jakog glasa, Anastazija je poznata i po jakoj volji i velikoj snazi ličnosti što joj je pomoglo da 2003. pobedi rak dojke, nakon čega je i osnovala „Anastazija fond“ kako bi mladim devojkama pomogla u borbi protiv te opake bolesti.\nAnastazija je javno pričala o svojim zdravstvenim problemima smatrajući da će tako pomoći ženama širom planete, a svoj treći album je posvetila izlečenju i novom životu. Anastaziji je pripala čast da na memorijalnom koncertu u znak sećanja na princezu Dajanu, koji je održan 1. jula 2007, tačno na 46. rođendan princeze, otpeva numeru „Superstar“.\nKada je u pitanju njen ljubavni život, Anastazija je priznala da joj je bivši dečko tamnoputi glumac Šon Vuds sa kojim je šest godina delila i dobro i zlo bio najveća ljubav u životu, a prošle godine je iznenadila javnost kada se udala za svog telohranitelja Vejna Njutna.\nZajedno Bajaga i Seve\nU drugoj emisiji „Operacije trijumf“ pojaviće se Severina i Bajaga, a postoji mogućnost da sa Severinom dođe i Goran Bregović. U trećoj emisiji muzički gosti će biti Željko Joksimović i grupa „Prljavo kazalište“, dok se do kraja serijala očekuje gostovanje Dina Merlina, grupe „Van Gog“, Olivera Dragojevića, Džibonija, Eda Maajke, grupe „Negative“, Kikija Lesendrića, Aleksandre Radović, „Beogradskog sindikata“...\nSto dana muzičkog života\nU improvizovanoj kući „Velikog brata“ 16 učesnika iz bivših jugoslovenskih republika sto dana će se boriti za svetsku karijeru. Takmičari će svaki dan pred budnim okom kamere učiti kako da se ponašaju, osećaju, oblače, igraju, pevaju, sviraju i nastupaju kao prava muzička zvezda, a o tome će ih podučavati vrsni profesori sa domaćeg terena, ali i iz inostranstva.\nDirektor akademije biće Saša Dragić, dok će u sam projekat biti uključene mnoge ličnosti iz javnog života. Jednom nedeljno, takmičari će sa zvezdama organizovati koncerte, a publika i žiri odlučivaće koji takmičar napušta šou.


"Počast, dakle, primam kao odnos poštovanja intelektualaca evropskog kontinenta prema istoriji nauke i akademizma Srbije, ali i kao obećanje da ćemo u budućnosti jednakom voljom podizati standarde znanja, kreativnosti, naučnih dostignuća", rekao je Nikolić.\nPredsednik Srbije je podsetio da je jedan od najuglednijih članova Srpske akademije nauka i umetnosti, nobelovac Ivo Andrić, rekao je da "stvaralac i njegovo delo ne služe ničemu, ako na ovaj ili onaj način ne služe čoveku i čovečnosti. Istorija nauke i naučnika medju pripadnicima moga naroda, upravo potvrđuju ovu sentencu svojim inovacijama i životima".\n"Nemerljiv je doprinos čovečanstvu izumitelja naizmenične struje, u svoje doba ipak neshvaćenog genija Nikole Tesle. Van svog i našeg vremena, on je čovek koji je mogao, ali nije postao srebroljubac, koji je u ljubavi prema ljudima nalazio motiv za rad i hrabrost da se izbori sa nerazumevanjem", rekao je Nikolić i dodao: "Sveprisutan kao vazduh, i sada je svojim izumima medju nama veliki Tesla čijom se zaslugom neslućeno ubrzao čovekov civilizacijski hod. Ostavio je svim potonjim naučnicima zavet skromnosti i posvećenosti, odricanja i nesebičnosti, naučne odvažnosti i vere u čoveka-stvaraoca. To su, iskreno verujem, odrednice koje i danas stoje, ili bi barem trebalo da stoje, uz imena svih naučnika sveta".\n"I veliki pronalazač Mihajlo Pupin, kome dugujemo sonar, začetke danas neophodnog i sa čovekom sraslog mobilnog telefona, uopšte savremenih komunikacija, i kao omiljeni profesor na Kolumbija univerzitetu, i kao naučnik, ostavio je poruke za budućnost tako neophodne za razumevanje životnog puta posutog trnjem i zvezdama. Glad za naukom, za ostvarenjem velikih ideja ne poznaje poreklo niti naciju. Pupin je gradjanin sveta, naučnik koji jednako pripada svom rodnom malom srpskom selu Idvor, koga nema ni na jednoj karti sveta, koliko i Evropi, Americi, planeti", istakao je predsednik Srbije.\nNikolić je ocenio da su zajednički imenitelji Austrije i Srbije pre svih Dositej Obradović, Vuk Karadžić, Milutin Milanković i Ivo Andrić.\n"Prvi je pre više od dva veka doneo evropske vrednosti u tada vazalnu Srbiju, drugi je sa Geteom i braćom Grim prevodio srpske narodne pesme na nemački jezik i štampao prve srpske knjige po gradovima Austrije, treći je svoj inženjerski vrhunac ostvario u Beču, ali se vratio na Beogradski univerzitet da ga svojim radom u oblasti astronomije i kalendara uzdigne medju vodeće evropske akademske institucije, a četvrti je doktorsku disertaciju, okosnicu kasnijeg celokupnog opusa, izradio u Gracu", rekao je Nikolić.\n"Rizikujući da ne pomenem mnoge, pominjem i Ruđera Bošković a... kada da prestanem sa nabrajanjem onih koje bi trebalo da pominjemo i u ovoj i u drugim akademijama", kazao je predsednik Srbije.\nPrema njegovim rečima, tako, povezani Teslinom strujom, Pupinovim kalemovima, Milankovićevim učenjima, danas pripadamo globalnoj naučnoj sferi, nepodeljenoj granicama, neopterećenoj pripadnostima bilo koje vrste.\n"Danas na jednom projektu rade naučnici iz čitavog sveta, za dobrobit sveta. Ti naučnici su sve mlađi. Srpska akademska zajednica u ovom trenutku sa ponosom ističe imena uvaženih naučnika mlađih od trideset godina, neretko onih koji su još uvek u gimnazijskim klupama. To je veliko ohrabrenje za čitavo čovečanstvo, ohrabrenje za budućnost nauke i sveta", ocenio je Nikolić.\nOn je ukazao da je Evropska akademija nauka i umetnosti odavno prevazišla geografsku odrednicu iz svog imena i postala institucija planetarnog značaja.\n"Kao saborni centar evropskih nacionalnih akademija nauka i umetnosti, evropskih naučnika i umetnika, ona promoviše vrednosti naučnog rada, akademizma, tolerancije, povezanosti, zajedničke imenitelje medju naučnicima i umetnicima, medju narodima i državama. Tako Evropska akademija nauka i umetnosti gradi novi humanizam", istakao je Nikolić.\nPrema njegovim rečima "na toj uzvišenoj misiji uvek ćete imati nesebičnu pomoć srpske akademske zajednice i moju ličnu posvećenost".\n"Sve te ideje koje prepoznajem u ovoj velelepnoj instituciji ostavili su nam kao svoj zavet naučnici - posvećenici koje sam pominjao. Njihove poruke duboko su uzidane u temelje filozofije života naučnika. Svevremene, neprolazne, nisu drugo do želja da čovečanstvo napreduje, da se civilizacija uzdiže, da se nasleđeno sačuva i unapredjeno ostavi potomcima", naglasio je predsednik Srbije.\n"Radujući se daljem napretku Evropske akademije nauka i umetnosti, sa zahvalnošću primam ukazanu čast protektora, doživljavajući ovu instituciju kao zadužbinu u onom smislu u kom je govorio Dositej Obradović: 'Nauči se od mudrijeg - to je velika korist. Nauči drugog - to je velika zadužbina'", poručio je na kraju Nikolić.\nEvropska akademija nauka i umetnosti, sa sedištem u Salcburgu, osnovana je 7. marta, 1990. godine.\nEvropska akademija nauka i umetnosti danas okuplja preko 1.500 naučnika i istraživača, filozofa i umetnika iz Evrope, Azije i SAD-a, uključujući i 29 dobitnika Nobelove nagrade.\nEvrpska akademija nauka i umetnosti


Vodič kroz Dunavsku strategiju ⋆ Evropski pokret u Srbiji\nHome/knjige/Vodič kroz Dunavsku strategiju\nPreuzmite publikaciju u PDF / 1.8MB\npred vama se nalazi Vodič kroz strategiju Evropske unije za Dunavski region (Vodič kroz Dunavsku strategiju) koji ima za cilj da poboljša informisanost i razumevanje makro-regionalnih strategija, predstavi prioritete Dunavske strategije i mehanizme za njeno sprovođenje, kao i da dodatno podstakne proces identifikovanja budućih projekata imajući u vidu razvojne potencijale Dunavskog regiona.\nReka Dunav, koja spaja Centralnu Evropu preko Republike Srbije sa Crnim morem, heterogena je oblast u ekonomskom, ekološkom i kulturološkom smislu. Istovremeno, 14 država u njegovom slivu dele iste resurse i međusobno su povezane. U dužini od 588 km, koliko protiče preko teritorije naše zemlje,Dunav karakterišu plovnost celim tokom, energetski potencijali, blizina univerzitetskih centara, predeli nedirnute prirode, putevi vina, sudari imperija i prestonica, tragovi iz neolita i srednjevekovne tvrđave, put rimskih imperatora.\nUčešćem u Dunavskoj strategiji EU, Srbiji se otvaraju velike razvojne mogućnosti vezane za razvoj infrastrukture, zaštitu životne sredine, turizma, transporta, ali i za produbljivanje saradnje sa podunavskim državama.\nRepublika Srbija, na partnerski način zajedno sa državama članicama EU, od samog početka učestvuje u izradi ove strategije i to nam daje sigurnost da ćemo uspeti i da kvalitetnim projektima na partnerski način učestvujemo u njenom sprovođenju i dospemo do značajnog finansiranja naših prioriteta.\nKao što se iz ovog vodiča vidi, do sada podržani „dunavski projekti“ nisu usamljene akcije, već se u Republici Srbiji na jedan sistemski način pristupilo sprovođenju Dunavske strategije. Isto tako, jasno je da sredstva koja su na raspolaganju i koja će biti na raspolaganju obuhvataju projekte od nacionalnog, regionalnog i lokalnog značaja. Iz tog razloga, za uspešnu primenu Strategije i za realizaciju projekata koji doprinose ostvarenju njenih prioriteta, neophodno je aktivno učešće svih nivoa vlasti, ali i civilnog društva i privatnog sektora.\nDirektor Kancelarije za evropske integracije\nNacionalni koordinator za Dunavsku strategiju


Ekonomski Efekti Slobode Kretanja Radnika U Evropskoj Uniji | Jelena Kostić\nHome » Ekonomija » Ekonomski efekti slobode kretanja radnika u Evropskoj uniji\nJelena Kostić 19.03.2014.2014-03-19T12:41:37+01:002015-10-12T23:15:43+02:00 --> 12.10.2015 @ 23:15 Ekonomija No Comments\nViše od 18 miliona ljudi koji žive u Evropskoj uniji ne žive u zemlji svog porekla. Oko trećina tih migranata potiče iz zemalja-članica, dok ostale dve trećine dolaze iz zemalja koje nisu članice Evropske unije. U različitim zemljama postoje značajne razlike u strukturi migranata. U većini starih članica EU najveći broj migranata čine lica iz Istočne Evrope i bivših komunističkih zemalja, dok u Velikoj Britaniji, Holandiji i Portugalu, veliki deo migranata čine lica iz neevropskih zemalja, pretežno bivših kolonija.\nSloboda kretanja lica predstavlja jedno od četiri osnovna načela Evropske unije kojim se državljanima država članica, a pre svega radnicima i članovima njihovih porodica, u okviru EU garantuju jednake mogućnosti za ostvarivanje životnih i radnih uslova i promovisanje sopstvenih vrednosti, a poslovnim ljudima se omogućava da svoje aktivnosti obavljaju u onoj državi članici u okviru zajednice u kojoj postoje najpovoljniji uslovi. Osim slobode kretanja lica, u osnovna načela se svrstavaju i sloboda kretanja kapitala, roba i usluga.\nOve slobode garantovane su Ugovorom o osnivanju Evropske ekonomske zajednice (Rimski ugovor) iz 1957. godine. Početna inicijativa u omogućavanju slobodnog kretanja radnika preduzeta je uspostavljanjem Evropske zajednice za ugalj i čelik (1951. god.), kada je propisana obaveza uklanjanja ograničenja za zapošljavanje radnika zasnovana na državljanstvu u industriji uglja i čelika. Sa unošenjem koncepta „Evropskog građanstva“ u Mastrihtski ugovor načelo slobodnog kretanja pripada svakom građaninu Unije, pod uslovima i ograničenjima koja su sadržana u Ugovoru i merama usvojenim za njegovu primenu.\nSve aktivnosti Evropske unije na polju regulisanja pravnog položaja radnika-migranata i njihove zaštite mogu se svesti na dve osnovne grupe: 1) na one koje se odnose na radnike-migrante iz zemalja članica Evropske unije i 2) na one koji dolaze iz zemalja koje nisu članice, tj. iz trećih zemalja. Sloboda kretanja lica u generalnom smislu podrazumeva pravo ulaska, pravo boravka i pravo izlaska svih lica sa teritorije jedne države članice na teritorije ostalih država članica Unije.\nKorišćenjem načela slobode kretanja lica ostvaruju se kako pojedinačni, tako i neki od globalnih interesa Unije. Pojedincima – državljanima država članica se omogućava da na celoj teritoriji EU ostvaruju ona prava koja su doskora bila vezana isključivo za teritoriju domaće države. Sa stanovišta interesa pojedinaca to podrazumeva lakše zapošljavanje ili samostalno obavljanje ekonomskih aktivnosti i profesija, kao i razmenu ideja i informacija, upoznavanje drugih kultura, navika i običaja i kroz to, novi kvalitet življenja.\nU poređenju sa tržištima roba, svako nacionalno tržište rada u Evropi je relativno samostalno. Postoje dva osnovna razloga za to. Prvo, ne postoji veliki „obim trgovine“ radnom snagom, jer u EU nema velikih migracija. Takođe, svaka zemlja ima sopstvene običaje socijalnog uređenja, odnosno istorijsko nasleđe na osnovu kojeg se primenjuju vrlo različiti zakonski propisi i prakse. Ipak, globalno gledano, odnos zaposlenosti i ukupnog stanovništva EU zemalja se povećava, ali je i dalje niži u odnosu na SAD.\nNe postoji a priori razlog za to da se očekuje da će trgoviska integracija uticati na povećanje ili smanjenje nezaposlenosti. Široko je rasprostranjen stav da evropske integracije podrivaju segment socijalne zaštite, što je gledište koje se naziva „socijalni damping“. Radnici pojedinih zemalja starih članica su uvereni da će konkurencija iz novih zemalja članica dovesti do smanjenja nivoa socijalne zaštite koju oni danas uživaju. Migracija radne snage je verovatno najkontroverzniji aspekt ekonomskih integracija u Evropi. U većini zemalja zapadne Evrope, raširen je stav da su imigranti odgovorni za visoku stopu nezaposlenosti, zloupotrebu socijalnih programa, ulični kriminal i slabljenje bezbednosti. Međutim, stvarnost je pokazala da je od pedesetih godina nadalje došlo do spektakularnog rasta zaštite radnika u čitavoj zapadnoj Evropi uprkos dubljim integracijama između zemalja koje su inicijalno imale vrlo različite nivoe nadnica i socijalne zaštite.\nZajedno sa drugim slobodama kretanja (roba, usluga, kapitala), slobodno kretanje radnika bilo je kamen temeljac integracija EU. Omogućavajući radnicima da se slobodno kreću, Zajednica je trebalo da poveća ekonomsku efikasnost tako što će dozvoliti radnicima da traže posao koji najbolje odgovara njihovim veštinama i iskustvu, istovremeno dozvoljavajući preduzećima da angažuju najadekvatnije radnike. Na političkom nivou, stvaraoci EU su se nadali da će mobilnost podstaći međusobno razumevanje između ljudi u Evropi. Migracije unutar Evrope se u principu odvijaju bez ograničenja. Ipak, kada se EU proširila 2004. godine, privremeno su nametnute posebne odredbe za deset novih članica kojima je ograničena migracija stanovništva iz ovih zemalja u starih 15 članica. Slična ograničenja su nametnuta i pri narednim proširenjima.\nZahvaljujući proširenjima koja su se dogodila 2004. i 2007. godine, 12 zemalja i oko 100 miliona novih građana ušlo je u EU. Većina radnika iz novih zemalja članica (EU 12) plaćena je znatno manje u svojim matičnim zemljama u odnosu na iznose koje bi primali da obavljaju slične poslove u starim zemljama članicama (EU 15). To je izazvalo predviđanja o masovnoj migraciji sa istoka ka zapadu, ali se ta predviđanja nisu obistinila. Slučajevi zemalja koje su otvorile svoje granice, poput Irske, Švedske i Velike Britanije, pokazali su da nije bilo nikakvog, ili je došlo samo do simboličnog neto priliva stanovništva. Zahvaljujući očekivanjima da će zemlje EU 12 vremenom sustići standard zemalja EU 15, podsticaj stanovništva da napuste dom, porodicu i prijatelje i da prelaze u novu kulturu u kojoj se govori stranim jezikom, nisu bili dovoljni da izazovu migracije većeg obima.\nPozitivni efekti migracija mogu se objasniti na sledećem primeru: u Norveškoj je angažovanje nekvalifikovanih radnika vrlo skupo, pa to poskupljuje i cenu hotelske usluge, što dovodi do postojanja relativno malog broja hotela. Međutim, ukoliko bi Norveška zaposlila strane radnike po nižim nadnicama, to bi realno i neminovno dovelo do pada nadnica nekvalifikovanog domaćeg stanovništva, ali bi istovremeno, zbog pada cene hotelskih usluga došlo do povećanja kapaciteta hotelske industrije, što bi dalje dovelo do povećanja tražnje za visokokvalifikovanim radnicima i kapitalom.\nTakođe, imigranti često raspolažu takvom kombinacijom veština po kojima se umnogome razlikuju od domaćih radnika. U Francuskoj i Nemačkoj, na primer, imigranti često podižu produktivnost domaćih radnika radeći u oblastima kao što su poslovno upravljanje, finansije, prodaja i marketing, ili popunjavaju ona radna mesta koja domaći radnici ne bi hteli da prihvate.\nU slučajevima kada imigranti imaju veće kvalifikacije od prosečnog domaćeg radnika, efekat imigracije predstavlja usavršavanje na makronivou, jer neki imigranti raspolažu specifičnim znanjima, koja nedostaju u zemlji u koju su došli. S obzirom na to da se ti radnici ne takmiče sa domaćim ili se takmiče sa veoma malim brojem njih, takva imigracija obično nailazi na mnogo manje otpora s obzirom na to da stvara vrlo mali broj gubitnika.\nPostoji dosta studija na temu procene uticaja migracija na nadnice domaćih radnika, i generalno, došlo se do sledećih zaključaka: prvo, nije pravilo da migracija uvek snižava nadnice, a taj uticaj je ne retko i pozitivan, i drugo, bez obzira na to da li je uticaj pozitivan ili negativan, on je veoma mali. Takođe, u istraživanjima se došlo do zaključka da imigranti povećavaju izglede da dođe do nezaposlenosti određene grupe radnika, ali zato imaju suprotne efekte na druge grupe radnika. Sve u svemu, empirijski dokazi koji do danas postoje ne podržavaju tezu da imigracija ima veliki negativni uticaj na evropska tržišta rada. Ipak, njihov nedostatak može proizilaziti i iz činjenice da zemlje imaju tendenciju da biraju svoje imigrante, želeći time da izbegnu negativni uticaj na nivo zaposlenosti ili nezaposlenosti.\nIako migracija dovodi do stvaranja dobitnika i gubitnika, gledajući sveukupno, svi su na dobitku. Suštinski razlog za to je vezan za efikasnost jer migracija poboljšava ukupnu efikasnost privrede EU i proizvodi dobitak usled postojeće razlike između domaće i strane zemlje. Razlika u dohocima između zemalja članica proizilazi u velikoj meri od razlike u ostvarenoj produktivnosti. Dosadašnja praksa je pokazala da imigracija najčešće podiže nivo zaposlenosti i nacionalnog dohotka i da teško može da utiče na nezaposlenost u bilo kom pravcu.\nTags:eu, migracije, posao, radnici, stanovnistvo, zaposljavanje


PROTEST U BEČU Demonstracije protiv vlade blokirale prestonicu Austrije\nViše hiljada ljudi demonstrira danas posle podne u Beču protiv austrijske vlade koju čine Narodna partija (OVP) i Slobodarska stranka (FPO).\nViše nevladinih organizacija - Platforma za humanu politiku azila, Ofanziva protiv desnice i Radikalna levica - pozvalo je na današnji protest koji je masovniji od onog održanog prilikom polaganja zakletve nove vlade na čijem čelu je Sebastijan Kurc.\nUčesnici protesta okupili su se najpre na trgu ispred bečke glavne železničke stanice, gde je organizovan Novogodišnji prijem za protivnike vlade.\nProteste obezbeđuje oko 1.000 policajaca, koji se, kao i brojni učesnici, plaše pre svega ponašanja takozvanog Crnog bloka, radikalne grupe obučene u crno, koji jasno krše i zakon o zabrani pokrivanja lica.\nCrni blok prilikom kretanja povorke ka centralnom trgu Heldenplac nadomak sedišta vlade palio je pirotehnička sredstva, bengalsku vatru.\nViše starijih demonstranata stalo je ispred Crnog bloka, koji je na ovaj skup došao, kako je kazao njihov portparol sa 1.000 ljudi, kako bi umirujuće uticalo na njih.\nPortparol policije Paul Ajdenberger kazao je da je za sada bilo sam manjih incidenata sa Crnim blokom, jer su bacali jaja na policajce i palili bengalsku vatru.\nOrganizatori skupa saopštili su da u demonstracijama učestvuje više od 20.000 ljudi, koji nose transparente protiv nove vlade i jačanja desnice u Austriji.\nNovi protest protiv austrijske vlade\nDemonstracije u Beču protiv odluke SAD o Jerusalimu\nPROTESTI U BERLINU I BEČU Desetine hiljada radnika marširalo kroz Nemačku i Austriju\nU Beču zakazani protesti odmah po dogovoru o vladi


International Expert Consortium Limited, London, je konsultantsko-obrazovna kuća, osnovana 1980. godine, koja je predstavljala osnovu za razvoj obrazovne grupe „Megatrend” u Srbiji. Prva institucija u ovom sistemu bila je Poslovna škola „Megatrend” u Beogradu, osnovana 1989. godine. Ova škola ubrzo je postala osnivač svih drugih institucija u okrilju ove akademske zajednice. Kasnije osnivani fakulteti i škole bili su okrenuti pre svega primenjenoj ekonomiji i menadžmentu, a potom su osvajana i druga naučna polja i umetničke oblasti. Megatrend univerzitet više od 25 godina postavlja veoma visoke standarde obrazovanja u regionu, dok su u središtu svih pregnuća – studenti.\nMegatrend univerzitet je početkom 2015.godine promenio svoj naziv u Univerzitet Džon Nezbit.\nMegatrend univerzitet danas čini 11 fakulteta i 2 visoke škole, Megatrend virtuelni univerzitet i Institut za nove tehnologije. Polaznicima se pruža obrazovanje na 8 kampusa u 6 gradova Srbije (Beograd, Zaječar, Bačka Topola, Požarevac, Valjevo, Vršac). Nakon više od 25 godina kontinuiranog rada u oblasti visokog obrazovanja, naš univerzitet broji desetine hiljada aktivnih i svršenih studenata, na svim nivoima akademskih i naučnih zvanja.\nNa fakultetima Megatrend univerziteta organizovane su strukovne i akademske, kao i specijalističke, master i doktorske studije iz više akademskih i naučnih disciplina (biznis, međunarodna ekonomija, menadžment, umetnost i dizajn, kultura i mediji, biofarming, državna uprava i administracija, kompjuterske nauke, civilno vazduhoplovstvo).\nUniverzitet je dobitnik mnogih visokih domaćih i međunarodnih priznanja, među kojima je i nagrada dodeljena od strane Američkog udruženja za kvalitet (American Quality Association – AQA), kao i Evropska nagrada za kvalitet (European Quality Award) – obe uručene 2008. godine. Takođe, univerzitet je nagrađen i prestižnom Vukovom nagradom za trajni doprinos nauci, obrazovanju i kulturi Srbije, marta 2010. godine.\nMeđunarodni naučni komitet EDUNIVERSAL, u okviru zvaničnog sistema selekcije, proglasio je našu Visoku poslovnu školu u Zaječaru za jednu od 500 najboljih poslovnih škola u svetu, novembra 2009. godine. EDUNIVERSAL je, inače, organizacija, koja daje globalne akreditacije visokoškolskim institucijama u svetu.\nMegatrend univerzitet je razvio plodnu naučnu i poslovnu saradnju sa više uglednih akademskih institucija širom sveta, čime se unapređuje opšti obrazovni potencijal i ostvaruju mogućnosti studiranja na odabranim inostranim fakultetima u okviru perspektivnih programa. Rezultat uspešne međunarodne saradnje ogleda se i u broju i kvalitetu stranih gostujućih profesora koji učestvuju u realizaciji nastave i projektima na našem univerzitetu.\nMegatrend univerzitet se i dalje razvija u skladu sa novim tehnologijama, informacionim sistemima i savremenim metodama za sticanje znanja. Svoje programe univerzitet stalno prilagođava novim tokovima i na taj način permanentno unapređuje nastavu kroz koju se studenti optimalno pripremaju za buduće poslovne i životne poduhvate.\nOvaj fakultet predstavlja jedinstvenu visokoobrazovnu instituciju ovog profila u našoj zemlji, čije osnivanje je određeno potrebom akademskog obrazovanja sadašnjih i budućih diplomiranih inženjera saobraćaja (vazdušnog saobraćaja, odnosno pilota aviona), menadžera u vazduhoplovstvu i menadžera bezbednosti u vazduhoplovstvu.\nFakultet po ugledu na mnogobrojne visokoobrazovne institucije iz zemalja EU i sveta školuje diplomirane saobraćajne inženjere, a onima koji žele da polažu i za pilotske dozvole omogućena je kvalitetna letačka obuka u nekom od licenciranih centara za obuku letača.


Datum objave: 26.10.2020 13:42 | Autor: Ljiljana Garić\nUčesnice fokus grupe su bile: Sonja Vojinović iz Uprave za kadrove, Jelena Borozan iz Zajednice opština i Ljiljana Garić iz Centra za stručno obrazovanje.\nCilj održavanja fokus grupe je podsticanje lokalnih uprava za veće uključivanje u organizaciju različitih aktivnosti obrazovanja odraslih za zaposlene u lokalnoj upravi i građane.\nUčesnice fokus grupe su odgovarali na sljedeća pitanja u skladu sa nadležnostima i aktivnostima koje sprovodi institucija/organizacija iz koje dolaze:\nDa li lokalne uprave organizuju ili finansiraju neke posebne oblike stučnog usavršavanja za zaposlene u lokalnoj upravi?\nDa li lokalne uprave organizuju ili finasiraju neke oblike neformalnog obrazovanja za građane?\nNavedite neki primjer dobre prakse lokalne uprave koja je realizovala neku aktivnost na polju edukacije građana?\nNa kraju fokus grupe postavljeno je pitanje: Kako možemo podstaći lokalne uprave da organizuju i finansiraju neke oblike neformalnog obrazovanja za zaposlene i građane?\nPredstavnice Uprave za kdrove i Zajednice opština smatraju da se programi stručnog usavršavanja i edukacije zaposlenih u lokalnim upravama uglavnom svode na programe koje organizuje Uprava za kadrove. Istakle su da lokalne uprave nemaju zakonsku obavezu da organizuju edukacije za građane, ali da neke lokalne uprave organizuju i finansiraju različite oblike edukacije za građane.\nKao primjeri dobre prakse navedene su lokalne uprave: Glavni grada Podgorica, Tivat, Bar, Cetinje i Nikšić.\nZaključci sa fokus grupe su:\n-\tUspostaviti tješnju saradnju Centra za stručno obrazovanje sa lokalnim upravama u izradi Godišnjeg plana obrazovanja odraslih;\n-\tOrganizovati fokus grupu ili pripremiti elektronski upitnik za lokalne uprave kako bi dobili podatke o realizovanim aktivnostima obrazovanja odraslih u 2019. i 2020. godini i aktivnostima koje planiraju da realizuju u narednom periodu.\nSa sastanka fokus grupe upućen je poziv za jaču saradnju na državnom i lokalnom nivou u cilju unapređenja kompetencija građana i promociju značaja cjeloživotnog učenja za pojedinca i društvenu zajednicu.


Slavija – Zvezda: Zvezda želi da nastavi pobednički niz – CZBG portal\nčetvrtak 17.01.2019\tNema komentara na Slavija – Zvezda: Zvezda želi da nastavi pobednički niz\nNeumoljivi su Zvezdini hokejaši ove sezone. Osim tri kiksa koja su doživeli od ekipa Slavije, Celja i Triglava, u svim ostalim susretima naši oklopnici su dominirali i pokazali da su trenutno u najboljoj formi i da zasluženo zauzimaju prvo mesto na tabeli regionalnog IHL takmičenja.\nJedno od ekipa koja je Zvezdi ove sezone nanela poraz, kao što smo već i rekli, jeste ekipa Slavije. Naime, u prvom svom ovosezonskom susretu crveno-beli su izgubili u dvorani Zalog rezultatom 4:0. Posle toga crveno-beli su protiv Slavije ostvarili dve pobede u Beogradu (7:2 i 3:1), pa sada žele da u predgrađu Ljubljane nastave svoj pobednički niz i da se Slaviji revanširaju na njenom ledu.\nPoslednje dve utakmice ekipa Slavije je izgubila i trenutno se nalaze na petom mestu, ali je sigurno da će dati sve od sebe kako bi pokušali da savladaju našu ekipu. Ipak, Zvezda slovi za favorita i pored toga što gostuje, kao i činjenice da još uvek ne može da računa na igrače koji nastupaju za reprezentaciju Srbije na Svetskom prvenstvu do 20 godina, kao i na napadača Dziova (do pisanja ove najave nismo dobili potvrdu da je njegova viza gotova, pa se očekuje da neće nastupiti na ovom meču).\nInače, utakmica između Slavije i Crvene zvezde igra se u subotu (19. januar), u ledenoj hali Zalog sa početkom od 18 časova. Pozivamo sve Zvezdine navijače iz Slovenije (posebno Ljubljane) da dođu i podrže naše oklopnike.


Beogradske smernice za jačanje saradnje\nPremijer Kine Li Kećang u autorskom tekstu navodi da će na Trećem sastanku Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope biti utvrđene beogradske smernice, koje će predložiti izvestan broj inicijativa u cilju jačanja sveukupne saradnje zemalja učesnica."Drago mi je što dolazim u zvaničnu posetu Srbiji i uč\nPremijer Kine Li Kećang u autorskom tekstu navodi da će na Trećem sastanku Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope biti utvrđene beogradske smernice, koje će predložiti izvestan broj inicijativa u cilju jačanja sveukupne saradnje zemalja učesnica."Drago mi je što dolazim u zvaničnu posetu Srbiji i učestvujem na sastanku sa 16 šefova vlada zemalja centralne i istočne Evrope.\nPred polazak na putovanje, koje mi pričinjava veliko zadovoljstvo i ponovo me dovodi na to očaravajuće područje na zapadu Evroazije, osećam da se vraćam među prijatelje i srodnike, i verujem da će mnogo toga biti postignuto tokom ove posete", istakao je Li Kećang u ekskluzivnom autorskom tekstu za Tanjug, koji prenosimo u celosti.\nOtkako je inicirana saradnja Kine sa zemljama CEE pre tri godine, ostvarili smo bliže razmene i saradnju i produbili tradicionalno prijateljstvo Kine i 16 zemalja, što je donelo opipljive koristi našim narodima i poslovanju.\nKao plan za saradnju, Bukureštanske smernice, postavljene pre godinu dana, ustanovile su tri glavna načela i šest prioritetnih oblasti za saradnju Kine i zemalja CEE. Tokom protekle godine, odlučno smo primenili te smernice, realizovali plan i obezbedili veliki broj projekata saradnje. Čak 69 inicijativa za saradnju ukupne vrednosti od dve milijarde američkih dolara dogovoreno je tokom drugog sastanka lokalnih lidera. Narodna banka Kine i banke iz zemalja CEE postigle su sporazum o investicijama od dve milijarde američkih dolara na međubankovnom tržištu obveznica.\nU saradnji u oblasti nuklearne energije učinjeni su znatni pomaci, a Kina je potpisala sporazume o saradnji u nadzoru kvaliteta sa jednim brojem zemalja CEE.\nUlaganja kineskih kompanija u zemljama CEE sada nadmašuju pet milijardi američkih dolara. Očekuje se da će Investicioni fond za saradnju Kine i zemalja CEE, uspostavljen pre manje od godinu dana, realizovati investicije u vrednosti od 200 miliona američkih dolara do kraja godine. Proizvodi iz zemalja CEE, koji su naišli na odličan prijem na Sajmu zemalja CEE 2014, postaju sve popularniji među kineskim potrošačima.\nS obzirom na duboko tradicionalno prijateljstvo i odsustvo sukoba fundamentalnih interesa, Kina i zemlje CEE mogu da uvažavaju međusobne interese i pitanja i da se ophode jedni prema drugima sa iskrenošću i na ravnoj nozi. Zajedno, mi predstavljamo ogromno i dinamično tržište od 1,5 milijardi ljudi i sa ekonomijom vrednom 10 biliona američkih dolara.\nMi zasigurno možemo da ostvarimo napredak od obostrane koristi, imajući u vidu naše slične nivoe razvoja, snažnu ekonomsku komplementarnost i velike izglede za saradnju.\nZemlje CEE imaju čvrste ekonomske osnove i dovoljno ljudskih resursa i hitno im je potrebno dodatno finansiranje kako bi se njihova infrastruktura unapredila i modernizovala. Kina, sa svoje strane, ima čvrst industrijski sektor, adekvatne rezerve strane valute, kao i moderne i ekonomične sektore za proizvodnju železničke, električne i druge opreme, koji ulaze na globalno tržište. Dve strane mogu da postave razvoj infrastrukture kao prioritet, saradnju na velikim projektima kao kamen temeljac, a razne oblike ulaganja i finansiranja kao osnovu za podizanje naše praktične saradnje na viši nivo u korist naroda obeju strana.\nNa ovom sastanku biće utvrđene beogradske smernice, unapređena verzija koja ide uporedo sa Bukureštanskim smernicama i koja će predložiti izvestan broj inicijativa u cilju jačanja sveukupne saradnje Kine i zemalja CEE. Kina se nada da će to biti prilika da 17 zemalja sinhronizuju međusobne srednjoročne i dugoročne razvojne ciljeve i Stratešku agendu za saradnju Kine i EU 2020, da otpočnu formulisanje srednjoročne agende za saradnju Kine i zemalja CEE, i ojačaju saradnju kako bi ona brzo sazrela i napredovala.\nIzgradnja kopneno-pomorske ekspresne linije između Kine i Evrope postala je najznačajnija stavka za saradnju na velikim projektima između Kine i 16 zemalja CEE. Prikladna i efikasna mreža koja povezuje Aziju i Evropu oduvek je bila san zemalja u ovom regionu. Incijativa 'Pojas i put', koju je Kina preduzela, ima za cilj saradnju sa drugim zemljama kako bi se taj san ostvario. Severni put, zahvaljujući redovnim vozovima između Kine i Evrope, mogao bi da postane nova glavna saobraćajnica za transport i logistiku protežući se do zapadne Evrope preko centralne i istočne Evrope. Baziran u grčkoj luci Pirej i železničkoj pruzi Beograd–Budimpešta, Južni put bi mogao da bude kopneno-pomorska ekspresna linija između Kine i Evrope.\nTo će znatno povećati regionalnu povezanost, podstaći ekonomski razvoj zemalja duž tog puta i omogućiti nov i prikladan pristup za kineski izvoz u Evropu i za ulazak evropskih proizvoda u Kinu, imajući u vidu da je time obuhvaćena oblast od 32 miliona ljudi i 340.000 kvadratnih kilometara teritorijalne površine.\nKina je spremna na saradnju sa zemljama duž tih puteva kako bi aktivno promovisala saradnju u olakšavanju transporta, logistike i carinjenja.\nPozdravljamo učešće većeg broja zemalja CEE u unapređenju i modernizovanju vezne mreže. Kopneno-pomorska ekspresna linija između Kine i Evrope, zajedno sa redovnim vozovima između Kine i Evrope i postojećim transportnim i logističkim putevima, postaće integralna, prikladna i efikasna mreža koja povezuje Aziju sa Evropom.\nPraktična saradnja u oblasti trgovine i poslovanja i dalje ima neiskorišćen potencijal. Trgovina između Kine i zemalja CEE premašila je vrednost od 50 milijardi američkih dolara tokom tri uzastopne godine, s tim da je rast kineskog uvoza znatno nadmašio rast izvoza.\nTrgovina između dve strane dostigla je blizu 55 milijardi američkih dolara u prvih 11 meseci ove godine, što je devet odsto više na godišnjem nivou, pri čemu je kineski uvoz porastao mnogo brže nego izvoz.\nKina će nastaviti da uvozi više visokokvalitetnih proizvoda iz 16 zemalja CEE, kako bi postigla dinamični trgovinski balans, i uložiće sve napore da ostvari godišnju trgovinu od 100 milijardi američkih dolara u najkraćem mogućem roku.\nKineska vlada će ohrabriti konkurentne kineske kompanije da investiraju u zemljama CEE, i pozdravlja investicije kompanija iz zemalja CEE u Kini. Kina će predložiti paket okvira za investiranje i finansiranje koji omogućuje i kineskim i kompanijama iz zemalja CEE da koriste višestruke forme finansiranja, koje smatraju odgovarajućim, kao što su bankarski zajmovi i investicioni fondovi za saradnju, kako bi se pružila finansijska podrška čvrsto uspostavljenim i značajnim projektima između dve strane.\nRazmene između naroda i subnacionalna saradnja služe da ojačaju prijateljstvo i međusobno poverenje, a to će, s druge strane, pospešiti sveobuhvatnu saradnju.\nKina je spremna da poveća razmene sa 16 zemalja CEE na polju omladine, kulture, obrazovanja i u drugim oblastima, kako bi se obezbedile uspešne aktivnosti tokom 2015, koja je godina unapređenja saradnje Kine i zemalja CEE u domenu turizma, i kako bi se što pre uspostavio naučno-istraživački centar Kine i zemalja CEE. Kina se nada da bi kineskim posetiocima moglo biti olakšano dobijanje viza.\nDve strane, takođe, moraju da ojačaju saradnju na lokalnom nivou podstičući razne regione, pokrajine/države i gradove na saradnju u oblasti ekonomije, energetike, poljoprivrede i na drugim poljima, kako bi koristi od saradnje Kine i zemalja CEE bile još veće.\nMoramo da podržimo rad Sekretarijata za saradnju Kine i zemalja CEE, kao i razvoj brojnih udruženja za saradnju i druge platforme, i ohrabrimo aktivno učešće većeg broja grupa i pojedinaca koji bi mogli da doprinesu našoj saradnji.\nMeđunarodna politička i ekonomska situacija podvrgnuta je dubokim promenama. Oporavak globalne ekonomije kao celine je i dalje težak proces. A zemlje su suočene sa hitnim zadatkom razvijanja ekonomije i poboljšanja života ljudi.\nTokom proteklih godina, u sveobuhvatnoj saradnji Kine i Evrope postignut je znatan napredak, a to ne samo što je podstaklo naš pojedinačni ekonomski razvoj i strukturalno prilagođavanje, već je takođe postalo sidro svetskog mira i stabilnosti.\nKina podržava proces evropskih integracija, kao i ujedinjenu, stabilnu i prosperitetnu Evropu koja igra veću ulogu u međunarodnoj zajednici. Predložena izgradnja partnerstava za mir, rast, reforme i civilizaciju između Kine i Evropske unije ove godine je donela novu vitalnost odnosima Kine i EU.\nSveobuhvatno strateško partnerstvo između Kine i Evropske unije se sada nalazi na novoj istorijskoj polaznoj tački. Saradnja Kine sa 16 zemalja CEE neće rezultirati rasparčavanjem Evropske unije. Naprotiv, to će pomoći produbljivanju saradnje Kine i Evropske unije i suziti rakorak u razvoju između istočnih i zapadnih delova Evropske unije, što bi moglo da igra ulogu u olakšavanju postizanja "višebrzinske Evrope". Saradnja Kine i zemalja CEE je nesumnjivo deo saradnje Kine i Evrope, i te dve saradnje bi prirodno mogle da se odvijaju paralelno i da se uzajamno jačaju.\nKina i 16 zemalja CEE su kao susedi, iako ih dele hiljade kilometara, zato što gradimo, našom vizijom i napornim radom, most prijateljstva i saradnje koji povezuje Aziju i Evropu. To je most za saradnju, most koji povezuje naša srca i most koji služi kako nama danas, tako i našim budućim generacijama. Za "graditelje mostova" poput nas, najveći izvor olakšanja je da vidimo da se još ljudi i kompanija iz naših 17 zemalja penje na taj most, koji će ih približiti ostvarenju njihovih snova i želja."\nSledeća ⇨ Srbija i Kina potpisale 13 sporazuma i memoranduma\nPrethodna ⇦ Srbija, mesto susreta Istoka i Zapada


Najava 18. kola Prve rukometne lige "Istok" - Muškarci - Rukometni Žurnal\nNaslovna Kanta PRLS-Istok (M) Najava 18. kola Prve rukometne lige “Istok” – Muškarci\nNajava 18. kola Prve rukometne lige “Istok” – Muškarci\nRtanj – Jastrebac\nPosle nerešenog ishoda u prvom delu prvenstva, rukometaši Rtnja će u Boljevcu dočekati ekipu iz Blaca koja se nalazi na 7. poziciji Prve lige “Istok”. Jastrebac je u drugom delu prvenstva ubeležio samo 2 pobede dok su rukometaši Rtnja ubeležili samo 1 i to protiv BSK Hebe. Utakmica se igra u nedelju od 19:00 a sudije će biti Janković – Funtunjerović a kontrolor će biti Kuzmanović.\nRadnički – Pirot\nU subotu od 19:00 časova ekipa Radničkog iz Ćuprije dočekaće znatno slabiju ekipu Pirota koja se grčevito bori za opstanak u ligi. Sudije Zvijerac – Stamenković su delegirane za ovu utakmicu a delegat će biti Tabaković. Vredi napomenuti da Radnički ima 3 pobede u drugom delu prvenstva.\nVlasotince – BSK Heba\nFavorizovana ekipa Vlasotinca će u svom gradu dočekati BSK Hebu iz Bujanovca gde će odigrati utakmicu 18. kola Prve lige „Istok“. Vlasotince je lako slavilo u prvom delu u Bujanovcu gde verni navijači ovoga kluba žele novu pobedu večeras od 20:00 časova. Utakmicu će suditi Petković – Mitić a kontrolor će biti Zdravković.\nAleksinac – Zaječar 1949\nPosle sjajnih rezultata, tri vezane utakmice bez poraza, ekipa RK Aleksinac dočekuje u subotu 4. maja, u Hali sportova, od 19 časova, drugoplasiranu ekipu RK Zaječar. Zaječarci su na svom terenu lako slavili protiv ekipe Aleksinca gde žele da ponove isti uspeh i ponovo prate Jagodince. Utakmicu će suditi Nikolić – Cvetković a kontrolor će biti Veljković.\nRukometaši Bora posle +24 iz prvog dela prvenstva otputovaće u Paraćin gde će se susresti sa znatno pojačanom ekipom iz istoimenog grada. Bor se trenutno nalazi na poziciji broj 6 dok se Paraćinci bore za opstanak sa ekipom Pirota gde imaju isti broj bodova (5). Utakmicu će u ponedeljak od 20:00 časova suditi Đorđević – Pavlović a delegat će biti Vidanović.\nPrethodni tekstBosna Visoko – Borac m:tel Banjaluka – Najava\nSledeći tekstNajava 20. kola Super B lige “Sever – Centar”\nSečanjska Hercegovina ponovo “ispustila” Super B ligu!\nSloven porazio Proleter i završio uspešnu sezonu!


Đunis i Mojsinje pred novim poplavnim talasom?! - Top Novosti\nNaslovna Društvo Đunis i Mojsinje pred novim poplavnim talasom?!\nĐunis i Mojsinje pred novim poplavnim talasom?!\nLokalna samouprava Kruševca i okruženja upozorila je stanovništvo da se očekuje novi poplavni talas Južne Morave, a Štab za vanredne situacije Kruševca ocenjuje da je najkritičnija situacija u Đunisu, gde dežurne službe danonoćno dežuraju i na licu mesta pružaju svu neophodnu pomoć stanovništvu.\nOd poslednjeg poplavnog talasa u Đunisu, u kome je protekle nedelje bilo poplavljeno 25 domaćistava, sedam pordodica još se nije vratilo u svoje domove, a to će verovatno potrajati ne samo dok se završe sanitetske akcije čišćenja poplavljenih domaćinstava i dvorišta, već i dok ne prođe novi poplavni talas koji , kako je upozoreno, nailazi iz Južne Morave.\nVoda u naseljenom mestu Đunis nije za piće i pripremanje hrane, pa se stanovništvo snabdeva iz cisterni, koje sa teškom mukom doprema JKP,, Vodovod Kruševac,,.\nGradonačelnik Kruševca Dragi Nesatorović apelovao je na sve građane da ponovo očiste sve kanale, vodopropuste i potoke, kako bi blagovremeno i preventivno bili spremnni za nove padavine koje se najavljuju.\nKiša je u Kruševcu počela da pada u nedelju oko podne. Zapadna Morava, koja prolazi pored Kruševca za sada ne preti ozbiljnijim poplavama.\nNi reka Rasina, u koju se povremeno ispušta voda iz jezera Ćelije, ne preti da nanese veće nevolje ovdašnjem stanovništvu.\nJužna Morava, pak, koja prolazi pored Đunisa i Mojsinja, na desetak kilometara od Kruševca, ozbiljno preti da će stanovništvu u priobalju rečnog korita ponovo naneti probleme. Zato su i sve nadležne službe Kruševca i okruženja u pripravnosti.


Banja Luka fest: Luz Kasal, Bajaga, Zdravko Čolić\nTanjug 7. aprila 2022. 15:06\nBANJA LUKA: Drugo izdanje međunarodnog muzičkog festivala “Banja Luka Fest” biće održan na tvrđavi Kastel, od 6. do 9. jula, kada će koncerte imati Bajaga, Zdravko Čolić, Josipa Lisac i – Luz Kasal, saopštila je direkcija te manifestacije.\nPodsetimo, prošle godine na pozornici Kastela nastupali su – Rade Šerbedžija, Stefan Milenković, fado umetnica Mariza, Amira Medunjanin i Zvonko Bogdan.\nNakon što je prve godine festival stekao status jednog od najznačajnijih u regionu, i ovog puta, na pozornici pod otvorenim nebom nastupiće čuvena muzička imena u novim i drugačijim izdanjima.\nPop rok grupa “Bajaga i Instruktori” otvoriće drugi Banja Luka festival 6. jula koncertom za rok grupu, orkestar i hor, dok će na zatvaranju 9. jula nastupiti Zdravko Čolić.\nMomčilo Bajagić Bajaga sa svojim Instruktorima je dosta nastupao tokom drugog talasa pandemije, tako da je imao veliki koncert punog kapaciteta publike na stadionu Tašmajdan na leto 2021. i na mnogim mestima po Srbiji i regionu.\nRegionalna muzička diva Josipa Lisac nastupiće druge večeri 7. jula, a publika Beograda će je tek gledati u maju na sceni Kombank Dvorane.\nRedovno je Josipa svih ovih godina tradicionalno dolazila u Sava centar i te koncerte je nepogrešivo uvek rasprodala.\nTreće festivalsko veče, 8. jula će biti rezervisano za špansku muzičku zvezdu Luz Kasal, poznatu po čuvenim muzičkim temama iz filmova Pedra Almodovara – „Piensa En Mi“ i „Un Ano de Amor“ iz kultnog ostvarenja „Visoke potpetice“.\nNaša publika je Luz Kasal dodatno zavolela i kroz pesmu “Madrugadas”, naslovnu numeru filma “Montevideo, vidimo se” Dragana Bjelogrlića.\nOve numere biće deo repertoara za njen prvi koncert u Bosni i Hercegovini, koji priprema sa posebnom pažnjom.\nGostovanje španske dive na Banja Luka Fest-u biće prilika za povezivanje kultura dve zemlje.\nLuz Kasal je imala dva puta koncerte u Beogradu pre pandemije, na sceni Sava centra.\nMuzička zvezda Zdravko Čolić premijerno u Banja Luci imaće koncert u pratnji simfonijskog orkestra, što će zapravo biti svetska premijera spektakla „Zdravko Čolić Symphonić“.\nKako najavljuju organizatori, muzički spektakl za pamćenje i atraktivna festivalska lokacija na velikoj sceni tvrđave Kastel, učiniće Banja Luku i ovog leta centrom regiona.\n„Sa prvim izdanjem festivala već smo stekli veliko poverenje publike, pa je samim tim ove godine odgovornost još veća. Srećni smo da smo uspeli da pozicioniramo Banja Luka Fest kao jednu od najznačajnijih muzičkih manifestacija u ovom delu regiona, zbog čega su naše ambicije bile zaista velike kada su u pitanju ovogodišnji program, produkcija i organizacija”, rekla je Biljana Čigoja, direktor Banja Luka Fest-a.\n“Bogatim programom, u kome će publika uživati tokom četiri festivalska dana, sigurna sam da ćemo i ove godine uspeti da pošaljemo još snažniju poruku iz Banja Luke, kao mesta dobrih susreta”, navela je Čigoja.\nPored muzičkih velikana, događaju će prisustvovati naše najveće glumačke i TV zvezde regiona, prošle godine su to bili – Sloboda Mićalović i Vojin Ćetković.\nI ove godine, organizatori pripremaju sedeću platformu sa kojom će Kastel zablistati u novom sjaju i na taj način publici ponuditi nezaboravno iskustvo koncerata na otvorenom.\nPosebno iz festivala izdvajaju spektakl u najavi: balkanska i regionalna pop zvezda Zdravko Čolić, muzički velikan koga obožavaju sve generacije, 9. jula će zapevati sa simfonijskim orkestrom.\nKoncert „Zdravko Čolić Symphonic“ doživeće svoju premijeru upravo u Banja Luci.\nNajveća pop zvezda današnjice nastupiće na velikoj sceni tvrđave Kastel, sa 50 muzičara na sceni – instrumentalnim solistima novosadskog Big benda i orkestra opere SNP Novi Sad.\nAranžmane hitova u novom ruhu potpisuje poznati dirigent Fedor Vrtačnik, istaknut sa slavnim spektaklom “Rock Opera”.\nTokom karijere koja traje pet decenija, Zdravko Čolić je nastupio u svim najvećim koncertnim i sportskim dvoranama kao i na stadionima na Balkanu (Arena, Ušće, Marakana), ali nikada ranije nije izvodio koncertni program koji se oslanja na simfonijski orkestar u novom ruhu svojih hitova.\nNapravio je pravi rekord sa šest rasprodatih koncerata u Štark Areni krajem 2019. a leta iste godine je poslednji put pevao na tvrđavi Kastel u Banja Luci.\n„Ponosni smo na izuzetnu saradnju koju imamo sa Zdravkom Čolićem, koji nam je učinio čast da njegov koncert sa simfonijskim orkestrom, na kome se dugo radilo, ima svoju premijeru upravo na našem festivalu. Pored bogatog programa svih ostalih dana, Banja Luka Fest će na samom zatvaranju imati impresivan muzički nastup koji će naš grad i zemlju upisati u istoriju karijere najveće zvezde na našim prostorima. Dobrodošli na mesto dobrih susreta- tvrđavu Kastel“, poručuje Biljana Čigoja.\nKoncert Zdravka Čolića će biti sa sedećom platformom, zbog čega će u prodaju biti pušten ograničen broj ulaznica.\nKako kažu iz direkcije festivala – magija najpoznatijih hitova i energija neprikosnovenog umetnika, garantuju da će zatvaranje Banja Luka Fest-a 9. jula biti jedan od regionalno najznačajnijih muzičkih događaja ovog leta.\nRTS: Evropska radiodifuzna unija poništila glasanje žirija šest…\nKako je EBU ponistila glasanje zirija 6 zemalja na Evrosongu\nVlada Srbije: Šest crkava proglašeno za spomenike kulture\nBranislavi Stefanović uručena pozorišna nagrada…\nUručena pozorišna nagrada „Caca Aleksić“\nZašto Crnogorci nisu dali "Flamingosima" nijedan bod?\nPlaše se ptičjeg gripa.


Još jedna uspješna godina iza kompanije TELEMACH – Haber.ba\nKompanija Telemach dodatno je ubrzala najbrži internet u BiH. Prateći svjetske trendove i najzahtjevnijim korisnicima – gamerima, Telemach nudi brzine interneta koje su nedostižne drugima.\nPuštanjem u emitovanje novog kanala Nova Sport u HD rezoluciji Telemach još jednom potvrđuje da ima i najbolju ponudu sportskih televizijskih kanala u BiH.\nPretplatnicima Telemach-ovih EON paketa omogućava se praćenje više od 250 kanala od kojih je čak 75 u HD rezoluciji, uključujući i TV kanale sa najpopularnijim programima – Sport Klub (Premier league, Primera, Euroleague, NFL, Formula 1…), Nova S (Ubice moga oca, Žigosani u reketu, Senke nad Balkanom, Veče sa Ivanom Ivanovićem, Među nama, Ujka novi horizonti,), Nova BH ( Dnevnik, Nova IN, LZN, Konak kod Hilmije, Liga prvaka, utakmice reprezentacije BiH) N1 ( News program).\nIza kompanije Telemach je još jedna uspješna godina. Video klub Telemacha obogaćen je sa preko 16.000 popularnih naslova. EON smart box proglašen je najboljim set-top boxom na svijetu, a EON platforma najbrže je rastuća TV platforma u BIH.\nTeme:izdvojeno, kompanija Telemach, uspješna godina


Selektor vaterpolista Mađarske: Znamo kako se osvaja zlato\nTrener vaterpolo reprezentacije Madjarske Deneš Kemenji rekao je da bi pritisak na njegovu ekipu da osvoji zlato na Igrama u Londonu bio veći da nisu bili tri puta uzastopno šampioni, kao i da njegov tim zna šta je potrebno za četvrti trijumf u nizu.\nOn je preuzeo mađarsku reprezentaciju 1997. godine i postigao velike uspehe. Mađarska je uspela da trijumfuje na Igrama u Sidneju 2000, Atini 2004. i Pekingu pre četriri godine.\nMađari imaju 17 uzastopnih pobeda na Olimpijskim igrama, a bili su šampioni, takođe, rekordnih devet puta. Ipak, pored uspeha na OI, Mađarska nije osvojila medalju na prethodna dva svetska prvenstva, a bronza sa evropskog šampionata iz Ajndhovena u januaru im je prva medalja posle Pekinga.\nŠansa da Mađarska postane prva nacija sa četiti uzastopna trijumfa veoma motiviše ekipu, smatra golman Zoltan Ščeši.\n"Ruski ili sovjetski hokej tim osvojio je četiri uzastopna olimpijska zlata. To jeste pritisak, ali mnogi su govorili da je treću uzastopnu zlatnu medalju nemoguće osvojiti, a to smo uspeli, pa je i četvrta ostvariva", smatra mađarski golman.\nPrvu i najtežu proveru Madjarska će imati na stratu turnira kada se 29. jula u prvom kolu Grupe B sastaje sa evropskim prvakom Srbijom. Pored te dve selekcije u grupi je i tim SAD, koji je osvojio srebro u Pekingu, kao i vicešampion Evrope Crna Gora, reprezentacija Rumunije i domaćin Velika Britanija.


NOVA PRILIKA ZA INOVATIVNA PREDUZEĆA - JAVNI POZIV FONDA ZA INOVACIONU DELATNOST - Poslovni Inkubator Novi Sad\nKroz Program sufinansiranja inovacija dodeljuje se finansijska podrška do 300.000 evra po projektu, a korisnici su mikro, mala ili srednja preduzeća sa većinskim privatnim vlasništvom registrovana u Srbiji. Podrška omogućava preduzećima razvoj novih proizvoda, usluga i tehnologija sa visokom dodatnom vrednošću i podsticanje komercijalizacije istraživanja i razvoja postojećih inovativnih preduzeća, kao i uspostavljanje saradnje/partnerstva sa međunarodnim kompanijama/organizacijama. Finansiranjem koje Fond dodeljuje pokriva se maksimalno 70% ukupnih opravdanih troškova projekta za mikro i mala preduzeća, odnosno 60% za srednja preduzeća. Projekti mogu trajati do 24 meseca.\nPrijave se podnose putem portala Fonda i traju do 31. avgusta 2020. godine u 15 časova.


Promo poslovna oprema - Priprema, štampa i distribucija - Grom\nPoslovna oprema čini deo velike Grom Trade ponude reklamnog materijala i predstavlja jedan od najboljih vidova promocije Vaše firme i brenda. Kada je u pitanju reklamna poslovna oprema, kao što su ženske i muške košulje online prodaja i kupovina putem sajta Grom Trade olakšaće svakome ko želi da svoju firmu i brend učine prepoznatljivijim i vidljivijim. Reklamna poslovna oprema je uglavnom oprema namenjene zaposlenima, na taj način sami zaposleni predstavljaju pokretnu reklamu i pormociju Vaše firme i brenda.\nPapirno poklon pakovanje za kravatu\nMuški pulover sa V-izrezom\nPoslovna oprema – raznovrsna ponuda\nKada su u pitanju košulje ženske online prodaja putem našeg sajta doprineće svakoj promociji čineći Vaš brend prepoznatljivijim. U našoj ponudi se nalazi veliki broj različitih košulja za žene i muškarce, pa se možete opredeliti za košulje različitih boja, sa kratkim ili dugim rukavima, online prodaja reklamnih muških košulja nikada nije bila lakša.\nTakođe, deo naše poslovne opreme čine i ešarpe za žene, kravate za muškarce, pantalone i za žene i za muškarce, muški puloveri i prsluci, ženski i muški džemperi sa V-izrezom, kao i radne jakne za oba pola. U zavisnosti od toga čime se bavite i šta želite da reklamirate, birajte adekvatnu reklamnu poslovnu opremu. Našu ponudu poslovne opreme odlikuje odličan kvalitet, izaberite onu koja će najviše doprineti promociji Vaše firme i brenda.\nZadovoljstvo klijenata i dugotrajnost proizvoda su nam na prvom mestu, pa smo u poslovanje i proizvodnju uključili najkvalitetnije materijale i brendove. Stojimo Vam na raspolaganju za pitanja, informacije i porudžbine, budite slobodni da nas kontaktirate slanjem upita sa našeg sajta. Rado ćemo odgovoriti na Vaša pitanja, ideje i zahteve u vezi sa reklamnim tekstilom, kao što su muške i ženske košulje i različiti modni asesoari, ali i drugom promotivnom opremom koju ćemo personalizovati po Vašoj želji.


Delegacija Emmaus International i Emmaus Europe na sastanku Bosanskog Kolektiva - MFS-EMMAUS\nU periodu od 08.07. – 12.07. 2016. godine delegacija Emmaus Internatonal i Emmaus Europe su boravili u Bosni i Hercegovini gdje je organizovan sastanak Bosanskog Kolektiva. Bosanski Kolektiv je osnovan nakon osnivanja Emmaus Europe, kao regionalni koordinacioni okvir za veze solidarnosti koje već dugo postoje među grupama u Europi.\nMeđunarodni forum solidarnosti- Emmaus, kao član Emmaus Europe i Emmaus Internacionala je bio domaćin i organizator sastanka. Susret je započeo posjetom Evropskom resursnom centru za prevenciju trgovine ljudima i ostalih oblika eksploatacije, gdje je pomoćnik direktora Ureda u Sarajevu, Amela Efendić, prezentovala aktivnosti samog Centra koji je otvorio MFS-EMMAUS i Odsjek za borbu protiv trgovine ljudima Ministarstva sigurnosti BiH uz pomoć Programme Emmaus Solidarite 2013. godine. Cilj projekta i Resursnog centra je da pruža informacije o problemu trgovine ljudima, trendovima, smjerovima kretanja trgovine te na koji način ljudi mogu da prepoznaju ovaj oblik krivičnog djela.\nNakon obilaska Centra, cjelodnevni sastanak je održan u hotelu „Grand“, Sarajevo, gdje su prezentovane predhodno realizirane aktivnosti, planovi za budućnost i inicijative.\nSastanku su prisustvovali, pored direktora MFS-EMMAUS, Hamzalije Okanović, i Samira Hunček (Ministarstvo sigurnosti BiH), predstavnici Emmaus Europe i Emmaus Internationala iz sekretarijata u Francuskoj Hans Van Beek (član odbora EE i EI, ujedno i referent za Bosanski Kolektiv), Camille Decaens (Secretariat EE) i Lise Daviet (Secretariat EI), predstavnici Nove Generacije (Banja Luka), kao i predstavnici zajednica EE – Jeroen Geurtis (Holadnija), Onica Sorin i Jean Philippe Legant (Rumunija).\n10.jula, dio delegacije Emmaus je boravio u Srebrenici, gdje su posjetili MFS-Hanu i farmu ovaca na Palama, kao i svečanom otvaranju 11. Emmaus Međunarodnog omladinskog radnog kampa, dok su 11. jula prisustvovali Komemoraciji žrtvama genocida u Potočarima.\nNa jednom mjestu, iako punom tuge na taj dan, grupa mladih ljudi, volontera kampa iz čitave Europe, daju pozitivan primjer da Srebrenicu ne treba ostaviti 12. jula, nego da samo radom i trudom mogu učiniti promjene na bolje. Solidarnost, zajedništvo, aktivizam su pokretači inicijativa širom svijeta u Emmausovim zajednicama, a MFS-EMMAUS je svojim radom potvrdio da je jedna od vodećih organizacija u podršci onima kojima je pomoć najpotrebnija.