Royales-benofojor : hoteli blizu, fotografije, adresa, Шпанија plan, blizu, rezervacija\nPozicija ovog hotela je jugozapad za grad Rojales, a nalazi se u ulici Polonia, na samo 8 minuta kolima od centra grada.Miranda Villas ima 20 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room dNastavako soba tipa Room, a najniža cena je 3 296 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Rojales je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Aerodrom Alicante se nalazi na oko 60 minuta kolima od hotela (30 kilomet(a)ra ).Sakrijte\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Algorfa, a nalazi se u ulici Calle Mayor 4 Bloque Iii, na samo 16 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Fontana II Apartments je Povoljan, a pruža pun komNastavakfor i usluge kao što su: Teniski teren, Besplatan parking. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Deo je lanca YX.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je istok za grad Formentera de Segura, a nalazi se u ulici Avda, Vega Baja 37, na samo 4 minuta kolima od centra grada.Los Palacios ima 18 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće oNastavakd soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 2 535 dinar - Srbija . U hotelu Los Palacios pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Sobe za nepušače, Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Sa plažom.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Do aerodroma Alicante možete da stignete kolima za 53 minuta (aerodrom je udaljen 26 kilomet(a)ra od hotela).Sakrijte\nIsamar Park Villas ima 15 soba/e/u. Cene se kreću od 3 634 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Nalazi se u ulici Lo MNastavakarabu, Rojales, pozicija mu je severozapad za grad Rojales, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.Stil ovog hotela za grad Rojales je Luksuzan, a kategorija četiri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Besplatan parking.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Aerodrom Alicante se nalazi na oko 52 minuta kolima od hotela (26 kilomet(a)ra ).Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Rojales. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Poslovni centar. Pozicija ovog hotela je jug za grad Rojales, a nalazi se u ulici AvNastavakenida Antonio Quesada No 51, na samo 8 minuta kolima od centra grada.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Alicante je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 59 minuta kolima.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer sauna. Deo je lanca HA.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.Sakrijte


Tramp nosio poverljiva dokumenta iz Bele kuće u svoju vilu u Floridi – Svet – Radio Sanja\nTramp nosio poverljiva dokumenta iz Bele kuće u svoju vilu u Floridi – Svet\nPoverljiva dokumenta iz Bele kuće, spakovana u 15 kutija, pronađena su u letnjikovcu bivšeg predsednika Donalda Trampa (Trump) u Mar-a-Lagu u američkoj saveznoj državi Floridi, saopštio je američki Nacionalni arhiv.\nKako je preneo Glas Amerike (Voice of America – VoA), navedeno je da je ceo slučaj prosleđem američkom ministarstvu pravde.\nPismo Nacionalnog arhiva upućeno je kongresnom Odboru za nadzor koji istražuje da li je Tramp čuvao predsednička dokumenta u skladu sa zakonom.\nNavodi su potvrdili spekulacije da Tramp nije po pravilma tretirao poverljiva dokumenta dok je bio predsednik i pošto je napustio Belu kuću. To otkriće bi moglo da inicira federalnu istragu o čuvanju vladinih tajni, o čemu treba da odluče Federalni istražni biro (FBI) i Ministarstvo pravde.\nFederalni zakon zabranjuje da se poverljiva dokumenta iznose na neodobrene lokacije.\nAdvokati bivšeg predsednika rekli su da „nastavljaju potragu za predsedničkim dokumentima koji pripadaju Nacionalnom arhivu“.\nU saopštenju Nacionalnog arhiva se navodi i da neke Trampove objave na društvenim mrežama nisu sačuvane u skladu sa zakonom, kao i da je osoblje Bele kuće često obavljalo službene razgovore preko privatnih telefona ili aplikacija, i da ni to nije arhivirano.\nČlanica Predstavničkog doma Kerolajn Maloni (Carolyn Maloney), koja je i predsedavajuća Odbora za nadzor, rekla je da nova otkrića „produbljuju strahovanja da je bivši predsednik flagrantno kršio federalni zakon o čuvanju dokumenata, što može da utiče na istorijski arhiv“.\nZakon o predsedničkim dokumentima donet je 1978. nakon što je Ričard Nikson (Richard Nixon) pokušao da uništi dokumenta povezana sa aferom Votergejt (Watergate).\nPropisuje da su predsednička dokumenta vlasništvo američke vlade, a ne predsednika. Sakrivanje ili uništavanje dokumenata kažnjivo je i zatvorom do tri godine.


Uzduž i poprijeko – snježne (ne)zgode na putevima Srpske i BIH | Laktaši - Glas Laktaša - Nezavisni online magazin\nUzduž i poprijeko – snježne (ne)zgode na putevima Srpske i BIH\nLAKTAŠI, 04. februara – Gusti sneg koji protekla 24 sata bez prestanka pada u severozapadnoj BiH doneo je brojne probleme građanima, otežao odvijanje saobraćaja, a veliki broj domaćinstava na području Cazina, Velike Kladuše, Krupe na Uni, Novog Grada i Prijedora je bez električne energije.\nU mestu Gašnica kod Gradiške zbog nepovoljnih uslova na putu u poslepodnevnim satima se prevrnuo kamion.\nKako saznajemo u PU Gradiška, u ovoj nesreći koja se dogodila u poslepodnevnim satima nije bilo povređenih osoba, a dogodila se zbog velikih količina snega na putu.\nKako je saopšteno iz BIHAMK, na magistralnom putu M-20 Gacko-Tjentište i dalje se saobraća jednom jednom trakom naizmenično.\nIzdvajaju putne pravce: Bihać-Bosanski Petrovac-Ključ, Bosanski Petrovac-Drvar, Bihać-Ostrožac i Cazin-Velika Kladuša, a gdje je za teretna vozila obavezna upotreba lanaca. Učestale su odroni kamenja i zemlje na kolovoz, a posebno izdvajaju deonice: Konjic-Mostar, Jablanica-Prozor, Jajce-Banja Luka, Sarajevo-Foča i Bugojno-Novi Travnik.\nOpština Krupa na Uni i dalje je bez električne energije, a u Novom Gradu otkloljen je deo kvarova na dalekovodima, potvrđeno je Srni u “Elektrodistribuciji” Novi Grad.\nTehnički rukovodilac “Elektrodistribucije” Novi Grad Zoran Plavšić rekao je Srni da je na dalekovodu Dobrljin bez napona još pet trafostanica od Gornjeg Vodičeva prema Kuljanima.\n– Pravac Svodna nije još dobio električnu energiju, a u ovom delu je pod naponom Dolina Japre do Maslovara. Na dalekovodu Blatna kvar je otklonjen do Rudica – rekao je on.\nEkipe “Elektrodistribucije” od jutros su na terenu i otklanjaju kvarove koje je na elektromreži prouzrokovao vlažan sneg.\nJutros su bez električne energije bila sva seoska područja u Novom Gradu i opština Krupa na Uni.\n– Najčešće se radi o pucanju kablova. Tokom dana smo imali sanaciji više od 20 kvarova ove vrste – rekao je Plavšić.\nSneg neprestano pada neprestano i na području Banjaluke. Najveći snežni prekrivač je na području Manjače.\nOdvijanje saobraćaja je maksimalno otežano budući da su ceste slabo očišćene.\nNišta bolja situacija nije ni u Bihaću, gde je u 13 časova izmereno čak 60 centimetara snega. Pojedini delovi ovog grada takođe su bez struje, a van napajanja električnom energijom su i vodovodi Klokot i Privilica koji snabdevaju veći deo Bihaća vodom, pa je znatan deo stanovništva trenutno i bez vode. Ekipe su na terenu i rade na otklanjanju kvarova, piše Faktor.ba.\nFoto: Srna / SrnaPrijedor\nSaobraćaj se odvija otežano i usporeno na svim putnim pravcima. Na magistralnom putu M-5 Bihać-Ključ i Bosanski Petrovac-Drvar obavezno je korištenje lanaca za teretna vozila. Na graničnom prelazu Izačić na snazi je zabrana soabraćaja vozila iznad 7,5 tona.\nU protekla 24 sata zabeležena je 21 saobraćajna nesreća u gradovima Unsko-sanskog kantona, od čega 13 u Bihaću.\nU Prijedoru zbog snega 15 odsto potrošača nema struju\nDo 13.30 časova delimično su otklonjeni kvarovi na dalekovodima u Prijedoru, ali još uvek oko 15 odsto potrošača nema struju, potvrdio je Srni tehnički direktor preduzeća “Elektro Prijedor” Draško Ljubičić. On je potvrdio da je rešen problem na šest dalekovoda i pet parcijalno.\nSneg koji od noćas pada na području Prijedora ostavio je bez napona u prvi mah 19 dalekovoda i oko 8.000 potrošača bez električne energije, odnosno 20 odsto sa područja teritorije grada.\n– Taj je broj sada smanjen na oko šest hiljada potoršača i dalje se radi na sanaciji kvarova – potvrdio je LJubičić.\nOn je dodao da su najveći problemi zbog toga što je sneg težak, vlažan i provodan, pa dolazi do kratkih spojeva, a zbog težine snega rastinje u šumi lomi stubove i kida provodnike na razvodnoj mreži.\n– Najveći problem je doći do lokacije gde se desio kvar – rekao je Lubičić.\n– Očekujemo da će se do kraja dana veći deo problema biti rešen, a preostali deo ćemo reštiti sutra – rekao je Ljubičić.\nLJubičić je pozvao građane na strpljenje i poverenje prema preduzeću “Elektro Prijedor” čije su sve ekipe i veći deo mehanizacije na terenu i čine vanredne napore da se kvarovo saniraju i situacija sa napajanjem električnom eneregijom normalizuje.\nPrethodni tekstZdravstveno NEISPRAVNE NAMIRNICE kolaju našim tržištem : U hrani bakterije i TEŠKI METALI\nSledeći tekstTrka u gaćicama usred Beograda na pet stepeni


Nije UKRAJINA, nego... Evo koja zemlja će biti domaćin EVROVIZIJE 2023. godine\nUkrajinci su se našli u nezbognoj situaciji nakon pobede jer se najveće muzičko takmičenje u Evropi neće održati u zamlji pobednika.\nPesma Evrovizije 2023. definitivno neće biti održana u Ukrajini, s Bi-Bi-Sijem počinju da se vode razgovori o tome ko će da bude domaćin muzičkog takmičenja u Velikoj Britaniji.\n— Uprkos pobedi na takmičenju u maju, ovo je „jedino pravo rešenje zbog ruske invazije na Ukrajinu — oglasila se ponovo EBU.\n— Tradicija nalaže da pobednik takmičenja bude domaćin sledeće godine, ali uz obezbeđenje određenih kriterijuma, uključujući obezbeđivanje održivosti održavanja događaja i ispunjenje bezbednosti svih zainteresovanih strana, uključujući i javnost — navodi se u najnovijem saopštenju.\n—S obzirom na rat koji je u toku zbog ruske invazije na ovogodišnju pobedničku zemlju, EBU je odvojio vreme da sprovede potpunu procenu i studiju izvodljivosti sa ukrajinskim PBC (ukrajinskim javnim emiterom) i stručnjacima trećih strana, uključujući i pitanja bezbednosti — kaže se dalje.\nKako je Pesma Evrovizije jedna od najkompleksnijih TV produkcija na svetu, sa hiljadama koji rade na događaju i prisustvuju događaju, dodaju da je potrebno 12 meseci za pripremu.\n— Nakon objektivne analize, Referentna grupa, upravni odbor ESC-a, je sa dubokim žaljenjem zaključila da, s obzirom na trenutne okolnosti, bezbednosne i operativne garancije potrebne emiteru da bude domaćin, organizuje i producira takmičenje za Pesmu Evrovizije u skladu sa pravilima ESC-a – PBC ne može da ispuni ove uslove.\nEBU je ujedno zahvalio UA:PBC na njihovoj „posvećenoj saradnji“ u istraživanju svih mogućih scenarija.\nKao rezultat ove odluke, u skladu sa pravilima i kako bi se obezbedio kontinuitet događaja, EBU će sada započeti razgovore sa Bi-Bi-Sijem, kao ovogodišnjim drugoplasiranim, o potencijalnom domaćinu Pesme Evrovizije 2023. u Ujedinjenom Kraljevstvu. Međutim, ističe se, puna je namera EBU-a da se pobeda Ukrajine odrazi u emisijama tokom sledeće godine.\nTAGOVI: UkrajinaEvrovizijaPesma za EvrovizijuKalush OrchestraRat u Ukrajini


Zvezda je imala velike ambicije – usledila je surova realnost - Sputnjik Srbija\n16:15 10 April 2021\nZvezda je imala velike ambicije – usledila je surova realnost\n20:40 04.03.2021 Preuzmite kraći link\nKošarkaši Crvene zvezde porazom od Bajerna iz Minhena izgubili su i matematičke šanse za plasman u plej-of Evrolige, te je crveno-belima ostalo da odigraju još sedam kola u kojima će brusiti formu za završnicu ABA lige.\nMnogo pre duela sa minhenskim klubom bilo je jasno da ovo neće biti sezona u kojoj će klub sa Malog Kalemegdana biti u borbi za osam najboljih, ali sada kada nema ni teoretske šanse vreme je da se podvuče crtica. Ona velika (crta) biće podvučena na kraju sezone.\nPred početak takmičarske godine vladao je veliki optimizam, kako u klubu, tako i u zvezdaškoj javnosti jer je sklopljen dobar tim sa dobrim stručnim štabom.\nSaša Obradović imao je uspeha u svakoj ekipi u kojoj je radio i nije bilo razloga da tako ne bude u Zvezdi – klubu u kojem je legenda i čiji je najveći navijač.\nPredsednik Nebojša Čović najavljivao je napad na visok plasman, odnosno plej-of Evrolige, nešto što prethodnih godina nije bio slučaj, te je od starta postavljena visoka lestvica.\nIpak, realnost je bila drugačija. Iz ove perspektive čini se da je najveća greška, ako to može da se nazove greškom jer je tržište ove godine veoma čudno zbog pandemije virusa korona, napravljena letos kada nije doveden startni plejmejker.\nLengston Hol bio je projektovan za drugog pleja, Kori Volden je veoma limitiran u organizaciji i napad crveno-belih „štucao“ je od prvog do poslednjeg meča ere Saše Obradovića.\nUz to crveno-beli imali su problema i pod košem jer ugovor Lendrija Noka nije bio aktiviran zbog problema sa zdravljem, te je Saša Obradović na raspolaganju imao samo Ognjena Kuzmića kao klasičnog visokog igrača.\nNeverovatnim partijama Džordana Lojda Zvezda je ostvarila dve velike pobede nad Baskonijom i moskovskim CSKA, ali jasno je bilo da Amerikanac neće moći svaki put da ubaci 30 poena.\nSa Malog Kalemegdana reagovali su na tržištu i tu je, verovatno, napravljena najveća greška. Dovedeni su Tejlor Ročesti i Emanuel Teri koji uopšte nisu unapredili igru.\nO tome je za Sputnjik pričao i pomoćni trener u stručnom štabu Saše Obradovića – Bogdan Karaičić.\n„Mislim da smo požurili, da se odluke nisu donosile u skladu metodologije kako te odluke treba da se donose za pojedine igrače. Zbrzali smo i požurili, ali nismo bili jedini... Za vreme Sašinog mandata već je bio dogovor da će Emanuel Teri napustiti ekipu. Ne želim da sve tajne otkrivam, ali izbor Terija... Bilo je prinuđeno i u sred sezone nije trebalo da dovodimo igrače kako smo dovodili, ali ne mislim da je to osnova otkaza. Ako se pogrešilo, moglo se ispraviti, kao što se i uradilo dolaskom Lendrija Noka i Kina Koloma“, rekao je Karaičić u januaru za naš portal.\nPožurilo se, igra Zvezde nije napredovala, trpeli su se očekivani i neočekivani porazi, i na kraju je usledilo ono čemu se niko nije nadao u julu – Saša Obradović i pomoćnici napustili su klub.\nBio je to decembar, čak 11 poraza u Evroligi za tako kratak period, na to se nadovezao neuspeh protiv Budućnosti u ABA ligi i odlučeno je da je za klub najbolje da dođe do promene u stručnom štabu.\nNeke stvari su se promenile na bolje, osvojen je Kup posle dugo godina, kasnije je u klub ušla korona, pa su crveno-beli desetkovani igrali na mnogim mečevima i rezultati u Evroligi nisu bili ništa bolji u odnosu na period kada je u klubu bio Obradović.\nNa utakmici protiv Bajerna bio je prisutan isti onaj problem kao i u oktobru ili novembru, a to je organizacija napada i protok lopte. Zvezda je imala svega 11 timskih asistencija i na kraju je u tesnom finišu poražena.\nCrveno-beli od početka nemaju klasičnog organizatora, Stefana Jovića, Lorenza Brauna, Markusa Vilijamsa, ili čak Filipa Čovića koji nije igrač evroligaškog nivoa, ali kada je u pitanju protok lopte u napadu nije ništa lošiji od Voldena, štaviše na tom polju je očigledno bolji.\nKada pogledate ekipe iz vrha evropske košarke, u svakoj je makar jedan vrhunski plejmejker, Amerikanci vole da kažu „neko ko je general na terenu“.\nJasno je svima da budžet Zvezde ne može da se meri sa budžetima ekipa iz vrha, ali za napad na plej-of, kao što je najavio predsednik kluba, neophodno je bilo pronaći organizatora igre.\nKino Kolom je popravio igru Zvezde, vidi se iskustvo koje ima, ali i to je daleko od idealnog rešenja jer je španski plejmejker veoma limitiran u odbrani i bliži je penziji nego partijama u Uniksu gde je igrao najbolje.\nDejan Radonjić duži period nema kompletan roster u pogonu, uskoro bi trebalo svi da se vrate i onda ćemo videti da li je ovaj tim kadar da osvoji titulu u ABA ligi.\nUtisak je da jeste, ali ekipe poput Budućnosti, Cedevite, Mornara, pa i Igokee imaće šta da kažu i bez sumnje nas očekuje uzbudljiv finiš ABA lige.\nUkoliko se ponovo osvoji titula u regionu zaboraviće se svi porazi, ali poučeni iskustvom sa Malog Kalemegdana moraju što pre da nađu plejmejkera za sezonu 2021/2022.\nOnda će napad na plej-of Evrolige biti ambiciozan, ali i realan.\n► Partizanovci produžili Zvezdinu agoniju u Evroligi\n► Zvezda pretrpela šesti uzastopni poraz – ukupno 19. u Evroligi


Ministar inostranih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak se sastao sa zamjenikom premijera za reformu pravosuđaa i ministrom inostranih poslova Republike Bugarske Ekaterinom Zaharievom\nMinistar inostranih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak sastao se 04.avgusta 2017. godine sa zamjenikom premijera i ministrom inostranih poslova Republike Bugarske Ekaterinom Zaharievom (Ekaterina Zaharieva).\nNakon sastanka održana je konferencija za štampu, na kojoj su ministri Crnadak i Zaharieva istakli da su bilateralni odnosi između Bosne i Hercegovine i Republike Bugarske izuzetno dobri, prijatelјski i bez otvorenih pitanja. Obostrano je naglašena želјa za produblјivanjem ekonomskih odnosa.\nMinistar Crnadak istakao je da očekuje dalјi napredak BiH na putu evropskih integracija. S tim u vezi, istakao je očekivanja da će BiH pristupiti Transportnoj zajednici, te da će uskoro popuniti upitnik Evropske komisije. Dodao je da se nada da će tokom bugarskog predsjedavanja Savjetom EU od 01.01.2018. godine Bosna i Hercegovina ispuniti uslove za dobijanje kandidatskom statusa.\nMinistar Zaharieva se u obraćanju zahvalila na dobrodošlici, te istakla spremnost da tokom predsjedavanja Savjetom EU Bugarska pruži svu neophodnu pomoć BiH na njenom putu ka EU. Dodala je da će se zalagati i raditi na stvaranju bolјe komunikacione strukture u regionu Balkana kao osnovnog preduslova bolјeg ekonomskog povezivanja dvije zemlјe, a sve u cilјu pobolјšanja života i povezanosti stanovništva BiH i Republike Bugarske.\nU cilјu smanjenja stepena korupcije u BiH, ponudila je pomoć bugarskog ekspertskog tima za borbu protiv korupcije, koji je u zadnje vrijeme postigao značajne uspjehe u Republici Bugarskoj.


Menadžer restorana - Submariner Burger restoran\nSubmariner Burger restoran\nTražimo novog člana tima na poziciji\nPostojimo od 2015.godine. Nalazimo se na dve lokacije u Beogradu ( Centar i Vračar). Submariner kao brend predstavlja sinonim zdravog, prirodnog burgera, napravljenog od domaćih sastojaka bez aditiva, veštačkih boja, aroma i drugih emulgatora, po našim recepturama.\nSaradnju baziramo sa lokalnim proizvođačima, tako da u našoj ponudi pored 100% prirodnih burgera, domaćeg krompira, salata koje pravimo od domaćih sastojaka, imamo i homemade kolače vrhunskog kvaliteta kao i domaća craft piva.\nOvom prilikom te obaveštavamo da samo u potrazi za novim članom našeg ambicioznog i mladog tima, ukoliko želiš da nam se pridružiš svoj CV možeš poslati elektronskim putem.\nOrganizacija poslovanja celokupnog ugostiteljkog objekta\nOrganizacija i raspored rada zaposlenih\nOrganizacija održavanja higijene ugostiteljskog objekta\nBriga o poštivanju svih zakonskih, zdravstvenih uslova za zaposlene kao i sanitarno-higijenskih uslova za neometano poslovanje lokala\nSaradnja sa administartivnom službom\nVrši pripremu papirologije za administrativnu službu\nVodi razgovore za posao\nZadužen za pronalažnje novih radnika\nVrši obuke zaposlenih\nVodi evidenciju o radu zaposlenih i prosleđuje administrativnoj službi\nBrine o kvalitetu usluga u ugostiteljskom objektu\nPrati kretanje cena sličnih usluga i ponude na tržištu\nVrši izradu izveštaja na dnevnom i nedeljnom nivou\nMinimum 3 godine radnog iskustva u vođenju restorana ili drugih ugostiteljskih objekata\nPoželjno viša ili visoka stručna sprema\nOdlično snalaženje u timskom radu\nPrednost poznavanja rada u Garsonu\nPoželjno vozačka dozvola B kategorije i sopstveno vozilo\nSrbija, Beograd, Kralja Petra 20a\nMatični broj: 21113450


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je povodom zahteva crnogorskog premijera Zdravka Krivokapića za smenu ministra pravde te zemlje Vladimira Leposavića zbog negiranja genocida u Srebrenici, da se Srbija ne meša u unutrašnje stvari Crne Gore ali i da će nastaviti da pomaže srpskom narodu u toj zemlji.\nOn je posle obilaska Rudne Glave kod Majdanpeka, gde se vakcinisao protiv korona virusa, rekao da je obaveza Srbije da pokaže poštovanje prema tudjim žrtvama ali i da štiti sopstvene nacionalne interese.\n“Svi gradjani Srbije treba da znaju da smo mi već prilično naučili da iz Crne Gore idu na proslavu Oluje, da svaki put moraju dobro da čuju i pažljivo slušaju šta im govore predstavnici NATO, Stejt Departmenta i Brisela a da malo redje ili uopšte ne moraju da čuju šta kaže Beograd, ali to je njihovo pravo. U se i u svoje kljuse”, rekao je Vučić.\nDodao je da je za Srbiju važno da poštujući tudje žrtve i čuvajući sećanja na sopstvene žrtve, pokaže “ozbiljan i nepristrasan stav prema onome što se dešavalo u bivšoj Jugoslaviji”.


Večeras prva demokratska debata\nDemokratski pretendenti (u smeru kazaljke na satu): Hilari Klinton, Berni Senders, Džim Veb, Martin O'Meli i Linkoln Čefi\nPrema poslednjim anketama Hilari Klinton ima podršku 40 odsto birača, dok njenog trenutno najozbiljnijeg izazivača, nezavisnog senatora iz Vermonta Bernija Sendersa podržava 25 odsto. Preostala trojica učesnika: Martin O'Meli, Džim Veb i Linkoln Čefi...\nPosle dve televizijske debate pretendenata na predsedničku nominaciju Republikanske stranke, večeras će u centru pažnje američke javnosti biti demokrate, koje žele da postanu naredni američki predsednik. Prva demokratska debata u izbornoj kampanji 2016. održava se u Las Vegasu.\nKao trenutno vodeća u trci, bivša državna sekretarka Hilari Klinton naći će se u centru debate, i figurativno i bukvalno, jer će stajati u sredini pozornice okružena sa po dva muškarca. Prema poslednjim anketama Klinton ima podršku 40 odsto birača, dok njenog trenutno najozbiljnijeg izazivača, nezavisnog senatora iz Vermonta Bernija Sendersa podržava 25 odsto.\nPotpuno suprotno od republikanaca, demokrate su do sada mnogo manje pričale jedni o drugima, tako da bi večerašnja debata trebalo da bude interesantan forum na kojem će njihovi stavovi i politička opredeljenja moći da se uporede. Još jedna velika razlika u odnosu na republikance jeste broj pretendenata, s obzirom da pored Klinton i Sendersa, postoje trenutno još samo trojica kandidata - bivši guverner Merilenda Martin O'Meli, bivši senator iz Virdžinije Džim Veb i bivši senator iz Rod Ajlenda Linkoln Čefi.\nNjih trojica u poslednje vreme u naketama jedva da dolaze do podrške od jedan odsto, i zato je večerašnja debata posebno važna za njih. Demokratski nacionalni komitet održaće samo šest predsedničkih debata, za razliku od Republikanskog, koji će organizovati dvostruko više.\nNa debati neće učestvovati potpredsednik Džozef Bajden, koji još razmišlja da li da se uključi u predsedničku trku, a prema poslednjoj Rojtersovoj anketi čak 48 odsto ispitanih demokrata voleli bi da ga vide kao kandidata.


USPELO OSNAŽIVANJE ROMKINJA · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI USPELO OSNAŽIVANJE ROMKINJA\nUSPELO OSNAŽIVANJE ROMKINJA\nKraljevo – Projekat Interetničko partnerstvo za osnaživanje Romkinja u centralnoj Srbiji je uspeo, o čemu kao najbolji dokaz govore povratne informacije, izjavila je portparolka kraljevačkog udruženja građana Fenomena Marijana Stevanović.\n„Da je ovakav projekat uspeo, jeste kada se dobije povratna informacija iz zajednice kojoj je projekat namenjen, a ono što se dogodilo u proteklih godinu dana u Kraljevu, Kragujevcu i Nišu, pokazalo je da romska zajednica pati zbog sličnih problema, jednakih onima sa kojima se suočava i šira populacija“, kazala je Stevanović.\nOna je navela da je tokom ovog projekta radilo na uvodu u život romske zajednice na neki drugi način, koja su pokazala neke neverovatne činjenice.\nIzmenu zakonske regulative u ovoj problematici ona je ;navela kao neophodnost, rekavši da je projekat Interetničko partnerstvo za osnaživanje Romkinja u centralnoj Srbiji, bila prilika da se tokom njega istaknu problem žena Romkinja sa kojima se suočavaju.\n„Sve sa terena bi trebalo implementirati u zakonska akata koja po kojima će moći da se radi malo dublje i šire. U tom smislu, izrada lokalnih akcionih planova o problemima Roma i Romkinja je veoma važno, a Kraljevo ide brže od ostalih gradova, jer Kragujevac nije usvojio taj lokalni akcioni plan, ali ovo je prilika da jedni druge povučemo“, smatra Stevanović.\nU projekat Interetničko partnerstvo za osnaživanje Romkinja u centralnoj Srbiji bilo je uključeno 100 Romkinja od kojih je dvadeset njih direktno uzelo učešće u ovom projektu.


KRAH SLAVNE TENISERKE: Ubila čoveka, pa doživela EMOTIVNI slom na Vimbldonu - VIDEO | vesti-info.rs\nHomeSVETKRAH SLAVNE TENISERKE: Ubila čoveka, pa doživela EMOTIVNI slom na Vimbldonu – VIDEO\nKRAH SLAVNE TENISERKE: Ubila čoveka, pa doživela EMOTIVNI slom na Vimbldonu – VIDEO\nTeški dana za Venus Vilijams… Slavna teniserka je izazvala saobraćajnu nesreću sa smrtnim ishodom, a posle prvog kola Vimbldona doživela je emotivni slom.\nOna je posle velike borbe pobedila Belgijanku Mertens, a na konferenciji za medije se videlo da Amerikanka ne može još uvek da se oporavi. Porodica stradalog Džerom Barsona (78) će podneti tužbu, a Venus je u teškom stanju.\n– Nema reči kojima mogu da opišem koliko sam frustrirana… Poptuno sam bez reči – rekla je Venus a onda je konferencija za medije prekinuta. Venus je izašla na minut, pa se ponovo vratila i odgovorila na nekoliko pitanja o samom meču.\nI pored toga što je Vilijamsova rekla islednicima da je imala zeleno svetlo i da je morala da se zaustavi na sredini raskrsnice zbog vozila ispred njenog, ljudi koji su se zatekli na licu mesta tvrde suprotno. Ona kaže da nije videla vozilo Barsonovih kada se našla na njihovoj traci, a supruga nastradalog koja je bila za volanom, najavila je tužbu.


Piše Nikola Marković: Batina za novinare\nSvet Autor:Ana Tašković17. mar. 202112:21 > 12:26\nTako se to radi: Novinari se razišli jer je Plenković kasnio\nNemačka: Specijalac Gambije uhapšen zbog ubistva novinara\nTekst preuzet sa portala Okruženje.\nRelevantne međunarodne organizacije, poput Fridm hausa i Reportera bez granica, Crnu Goru rangiraju kao delimično slobodnu, a slikovito bi se to moglo opisati kao stanje u kome možete objaviti sve, ako ste spremni da snosite nelegitimne posledice svog pisanja i istraživanja.\nNajdrastičniji slučajevi napada na novinare i medije (ubistvo Duška Jovanovića, pokušaji ubistva Olivere Lakić i Tufika Softića, ali i bombaški napad na redakciju „Vijesti“) nisu rasvetljeni iako je od nekih prošlo i više od 15 godina.\nDva su ključna razloga za to: nedostatak političke volje doskorašnje vlasti i nedostatak profesionalnih kapaciteta u tužilaštvu i policiji. Uostalom, novinar Tufik Softić dobio je državu na sudu, zbog nedelotvorne istrage. Primera za ove tvrdnje ima na pretek: u slučaju ubistva Jovanovića, tužilaštvo još nije ispitalo osobu koja se 2015. godine prijavila da bude zaštićeni svjedok, dok je u slučaju jednog od napada na Oliveru Lakić dokazano da je policijski inspektor dao lažni iskaz na sudu.\nNa žalost, ni u jednom od 87 napada ni jedan tužilac nije smenjen, niti je disciplinski odgovarao, čak niko nije kažnjen novčano zbog propusta u istragama. U nekoliko slučajeva, poput napada na Mladena Stojovića, nastupila jer čak i zastara.\nOsim fizičkih napada, redakcije koje nijesu bile pod kontrolom partije Mila Đukanovića godinama su izložene finansijskom pritisaku. On se ogleda u brojnim tužbama za povredu časti i ugleda koje imaju ekremne odštetne zahteve. Medije su u pretodnom periodu dominantno tužili funkcioneri vladajuće partije, njihovi bliski srodnici ili biznismeni bliskli vrhu režima.\nUprkos višegodišnjim kritikama Evropske komisije, Demokratska partija socijalista (DPS) se trudila da medijske slobode ograniči i kroz zakonske norme. Prošle godine je tadašnja vladajuća većina izglasala Zakon o medijima kojim se novinari obavezuju da na zahtev tužioca moraju u pojedinim slučajevima odati svoj izvor. Pozivajući se na praksu u nekim evropskim državama , Đukanovićev režim je karikirao rešenja iz razvijenih evropskih društava kako bi sprečio insajdere iz svojih redova da budu relevantni novinarski izvori.\nTako bi se u praksi moglo desiti da tužilac pokrene istragu i primora novinara da oda svoj izvor, a onda odustane od istrage. Ovakve situacije nisu neočekivane ako se zna da je i danas tužilaštvo i pravosuđe u Crnoj Gori partijsko, a ne nezavisno.\nTreći i ne manje važan metod napada na nezavisne medije je javno blaćenje uglednih novinara i civilnih aktivista preko prorežimskih medija sa sedištem van Crne Gore. Gotovo da nema nikog ko se bavi istraživanjima bivše vlasti da nije bio predmet prljave kampanje tog medijskog taloga.\nZbog svih ovih razloga, velika su očekivanja medijske zajednice nakon promene vlasti u Crnoj Gori. Očekuje se da bi istrage konačno mogle biti pomerene sa mrtve tačke, a zakoni preispitani, sa rešenjima koja če afirmisati a ne gušiti slobodu medija.\nNa žalost, stvari se veoma sporo pomeraju, posebno kada je u pitanju promena zakonodavnog okvira. Ipak, ono što je dobro jeste činjenica da konačno u Crnoj Gori (bar do sada) bez posledica možete kritikovati postupke vlasti.\nCrna GoranapadNikola MarkovićNovinariPodgoricapokušaj ubistvapolicijaPrijavaSudijetužilaštvoUbistvo


Vesti, 24.09.2020, 09:30 AM\nZa sajber napad zbog kojeg je jedna nemačka bolnica odbila lečenje žene koja je nakon toga umrla najverovatnije je odgovorna ruska kriminalna grupa.\nSajber-kriminalci su napali Univerzitetsku kliniku u Dizeldorfu tokom noći, u četvrtak, 10. septembra, koristeći ranjivost u softveru Citrix. Napad je blokirao IT sisteme bolnice, a pacijenti koji su tražili hitnu pomoć preusmereni su u drugu bolnicu u Vupertalu, udaljenu 30 kilometara od Dizeldorfa. Žena kojoj je bila neophodna hitna medicinska pomoć morala je potražiti pomoć negde drugde, jer blokirana klinika nije mogla da joj obezbedi lečenje. Žena je kasnije umrla.\nPortparol javnog tužilaštva rekao je da je istraga za ubistvo pacijenta iz nehata u toku.\nKako je izvestio nemački Aachener Zeitung, sajber napad na DUC izvršen je ransomwareom DoppelPaymer. Ovaj ransomware je prvi put primećen u aprilu 2019. godine, a veruje se da potiče iz Rusije.\nDoppelPaymer je potekao od BitPaymera, a BitPaymer se smatra ransomwareom grupe Evil Corp, koja se povezuje sa ruskom vladom. Protiv ove grupe SAD su nedavno uvele sankcije. „Priroda odnosa između DoppelPaymera i Evil Corpa nije jasna, ali primećena je neka veza ransomwarea i grupe", kaže Bret Kalou iz Emsisofta.\nDoppelPaymer se distribuira emailovima sa temom virusa da bi privukao žrtve. Njegovi distributeri iznuđuju novac od žrtava šifriranjem i izvlačenjem njihovih podataka posle čega slede pretnje da će podaci biti prodati ili objavljeni na mračnom vebu.\nVest da je DoppelPaymer korišćen u ovom tragičnom napadu uključena je u izveštaj pravnog odbora nemačkog parlamenta.\nIstraga nemačkih vlasti o ovom napadu otkrila je da su hakeri prošvercovali “loader” na server klinike, verovatno mesecima pre nego što je izvedena sledeća faza napada. U noći 10. septembra, preuzet je ransomware, i zaraženo 30 servera u DUC-u.\nIT sistemi bolnice i dalje nisu u funkciji, zbog čega su ugroženi i drugi ljudi koji traže hitno lečenje. Očekuje se da će službe hitne pomoći biti ponovo dostupne ove nedelje


Tržište rada: Inženjeri i majstori najbrže do posla\nInženjeri, ljekari, farmaceuti, ali i majstori raznih profila najbrže dolaze do zaposlenja u RS, pokazuju podaci Zavoda za zapošljavanje RS.\nU najvećem broju slučajeva riječ je o deficitarnim zanimanjima na našem tržištu, a što se kosi sa upisnim politikama, ali i željama budućih studenata i srednjoškolaca, koji najviše preferiraju pravo, ekonomiju, društvene nauke i gimnaziju. Isto tako, portal Posao.ba, objavio je nedavno prognozu da će u ovoj, slično kao i u prošloj godini, najtraženija zanimanja u BiH biti stručnjaci za razvoj softvera, farmaceuti, građevinski inženjeri, inženjeri elektrotehnike i mašinstva te ugostiteljski radnici.\nU Zavodu za zapošljavanje RS kazali su nam da je potražnja za radnicima od opštine do opštine različita i uslovljena nizom faktora, prije svega brojem registrovanih poslodavaca i stepenom razvijenosti opštine. S tim u vezi naveli su da posao najbrže dobijaju profesori matematike, fizike, njemačkog jezika, zatim inženjeri informacionih tehnologija, elektro, mašinski, građevinski, te inženjeri geodezije, građeivine i arhitekture, ali i ljekari i farmaceuti. “Takođe, posao brže dobijaju kvalifikovani radnici iz određenih oblasti uslužnih djelatnosti, kao što su električari, građevinari te kožari i tekstilci”, navode iz ovog zavoda. Isto je potvrdio i Predrag Zgonjanin, predsjednik Unije udruženja poslodavaca RS, koji je rekao da tržište rada u RS traži inženjere, farmaceute, ljekare, medicinske sestre, ali i veliki broj mesara, bravara, tokara, varilaca i ostalih zanatlija. On je naveo da takva situacija nije samo kod nas, već da ta zanimanja traži čitava Evropa. “U ovom trenutku samo u Minhenu traže više od 1.500 varilaca”, rekao je Zgonjanin. Međutim, iako tržište rada traži određena zanimanja, upisna politika u školama i univerzitetima je mnogo drugačija pa Zgonjanin kaže da je na Birou ogroman broj ekonomista i pravnika, zatim ljudi koji su završili studije društvenih nauka, dok se ne popularišu prirodne nauke.\nIsto tako, u Agenciji za rad i zapošljavanje BiH rekli su da je u BiH, na dan 30. aprila ove godine, bilo 549.519 nezaposlenih. Sa druge strane, treba naglasiti, da i u zemljama u okruženju imaju problema sa deficitom pojedinih zanimanja na tržištu rada, pa tako apoteke u Osijeku, u Hrvatskoj, već godinama imaju otvoren konkurs za magistre farmacije, jer im konstantno nedostaje ljudi. Posebno je zanimljivo da do farmaceuta teško dolaze uprkos, za trenutnu situaciju u Hrvatskoj, visokoj početnoj plati od čak 8.000 kuna (nešto više od 2.000 KM). Kako pišu tamošnji mediji, na Hrvatskom zavodu za zapošljavanje već godinama u evidenciji nisu imali nijednog nezaposlenog stručnjaka iz te branše.


Nebojša Čović, predsednik Koordinacionog tela za Kosovo i Metohiju\nmože da reši EU\nNa Kipru je situacija sređena za samo godinu dana. Ne možemo da vodimo razgovore sa teritorijom, već sa državom, a Kosovo i Metohija nisu država, već teritorija\nBEOGRAD - Ulazak u Evropsku uniju mora da bude motivacioni faktor koji će doprineti da se pronađe rešenje za status Kosova i Metohije, kao što je to bilo u slučaju Kipra, gde je situacija rešena za samo godinu dana, izjavio je Nebojša Čović, predsednik Koordinacionog centra SCG i Srbije za Kosovo i Metohiju povodom godine dana od martovskog nasilja nad Srbima u pokrajini.\nOn je uveren da to nasilje nije bilo spontano, što su potvrdile i međunarodne obaveštajne službe i da je ono otvorilo procese, kao što su decentralizacija vlasti i pripreme za rešavanje konačnog statusa Kosova.\n- U ovom trenutku se pitanje statusa Kosova i Metohije definitivno otvara, a to je takođe rezultat 17. marta. Činjenica je i da mi ne možemo da vodimo razgovore sa teritorijom, već sa državom, a Kosovo i Metohija nisu država, već teritorija - rekao je Čović i dodao da je EU veoma važan faktor u nalaženju rešenja za Kosovo, da su UN faktor koji upravlja procesom kroz rezolucije i da se mi nalazimo u prostoru između prisustva "starateljstva UN i protektorata EU".\nČović je dodao da je naš državni vrh nedavno dao smernice za rešavanje pitanja KiM, koje glase "nešto više od teritorijalne autonomije, a manje od nezavisnosti, u sklopu ulaska u EU".\n- Svesni smo i da je za rešenje KiM veoma važan ekonomski motiv, a za to je neophodna saradnja Prištine i Beograda koja, međutim, mora biti otvorena i sasvim iskrena - smatra Čović.\nOn i njegovi najbliži saradnici su izneli mnoge podatke koji pokazuju da te iskrenosti nema, i kada je reč o povratku proteranih Srba, i obnovi kuća i manastira, i pronalaženju nestalih.., pa sve do takve privatizacije preduzeća "u kojoj nema nijednog vaučera za Srbe, iako su oni decenijama tamo radili i podizali kosovska preduzeća".\nOn je izrazio očekivanje da će se ove godine, ipak, najveći broj nealbanaca vratiti na Kosmet, i apelovao na političare da Kosovo i Metohiju ne tretiraju samo kao političko, već i kao humanitarno pitanje.\n- Zadatak novoosnovanog Saveta za KiM jeste i da konsoliduje zajednicu Srba na Kosmetu, i ja očekujem da će se ove godine ispuniti standardi i da će se ljudi vratiti svojim kućama - izneo je on, dodajući kako izbegle ne treba obeshrabrivati i da niko nema pravo da im govori "jelda da se nikada nećete vratiti na Kosmet".\nNa pitanje novinara čija je briga povratak Srba, Čović je odgovorio:\n- To je obaveza svih subjekata i, prema stepenu odgovornosti, to su najpre albanska zajednica, zatim međunarodna zajednica, i najzad Beograd. Očekujem masovan povratak raseljenih, što je jedan od standarda koji je postavila međunarodna zajednica.


MUP SRBIJE OSTAJE PRI SVOM: 'Postoje dokazi, Vučić...' | Slobodna Bosna\nIz Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije saopćeno je da postoje dokazi da je predsjednik te države Aleksandar Vučić prisluškivan.\nPo nalogu Tužilaštva za organizovani kriminal, Radna grupa Ministarstva unutrašnjih poslova, koja je obrazovana rješenjem ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina, do sada je saslušala veliki broj lica i prikupila dokaze koji ukazuju da su predsjednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i članovi njegove porodice nelegalno prisluškivani, prenosi "B92".\nU skladu s članom 27 stav 2 Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije, saopćeno je da su obavještenja primljena od lica za koje se osnovano sumnja da su povezani sa slučajem prisluškivanja Vučića i članova njegove porodice, dostavljena na daljnju nadležnost Tužilaštvu za organizovani kriminal. Radna grupa Ministarstva unutrašnjih poslova nastavlja rad po zahtjevu Tužilaštva za organizovani kriminal.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da je o dosadašnjim rezultatima predistražnog postupka detaljno upoznao Vučića.


O projektu ''Carpathians Connects''\nProjekat doprinosi održivom korišćenju prirodnih i kulturnih resursa u planinskom delu programskog područja. Ove planine Južnih Karpata (koje se šire u okruzima Caras-Severin i Mehedinti u Rumuniji i Borskom okrugu u Srbiji) privlače sve više posetilaca i u ovom trenutku ne postoje sveobuhvatni okvir i smernice održivog razvoja turizma. Ljudi koji žive u okruzima Caras-Severin i Mehedinti, kao i u Borskom okrugu svesni su velikih turističkih potencijala Karpatskih planina. Kao planinsko područje, ovaj region je u potpunosti povezan sa Karpatima, njegovim resursima i njegovim posebnostima. Karpatske prirodne i kulturne vrednosti mogu biti ugrožene nekontrolisanim razvojem turizma, što čini razvoj turizma neodrživim i kratkoročnom poslovnom delatnošću. Ovo će dovesti do neodrživog korišćenja prirodnih i kulturnih resursa i štetiti generisanju prihoda poslovnog sektora u regionu. Razvoj održivog planinskog turizma sa prekograničnim pristupom će osnažiti zainteresovane strane u sektoru turizma i zaštite životne sredine i obezbediti dugotrajan turistički proizvod zasnovan na pametnoj upotrebi nasleđa čineći Karpatsko prekogranično područje Rumunije – Srbije jedinstvenom planinskom destinacijom.\nTuristička industrija je privredna aktivnost koja generiše znatne količine profita. Stoga su zainteresovane strane osetljive i proaktivne kada se pojavljuju nove ideje o turističkom poslu. Projekat uspostavlja prekogranični održivi turistički proizvod koji će osigurati dugoročne turističke aktivnosti, sa minimiziranim uslovima za naglo uništavanje ključnih atrakcija (prirodnog i kulturnog nasleđa) ovoga područja. Lokalni poslovi u turizmu još uvek nisu dobro pripremljeni za predstojeće aktivnosti održivog turizma i postoji potreba da budu bliži ovim inicijativama – njihovim posebnostima i mogućnostima za diversifikaciju ponude.\nProjektom se žele prevazići prirodne i kulturne, geografske i jezičke barijere, kako bi se granica pretvorila iz linije razdvajanja u mesto za komunikaciju i saradnju. Projekat će:\nDoneti novo znanje zainteresovanim stranama u turizmu - kroz izradu Studije o razvoju održivog planinskog turizma u karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija\nOmogućiti ključnim zainteresovanim stranama iz javnog, privatnog i civilnog sektora u ispunjavanju svojih uloga u efektivnom i inovativnom razvoju prekograničnog održivog planinskog turizma - kroz uspostavljanje "Prekogranične mreže zainteresovanih strana o razvoju planinskog turizma"\nSnažno podržati jačanje kapaciteta u održivom korišćenju prirodnih i kulturnih resursa u oblasti prekograničnog održivog razvoja planinskog turizma - kroz održavanje dve obuke.\nPoslovni sektor koji se bavi turizmom u karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija,\npredstavnici javnog sektora,\nInstitucije i organizacije koje posluju u oblasti životne sredine i turizma,\nProfesionalci koji se bave održivim turizmom i srodnim sektorima,\nStanovnici prekogranične oblasti starosti između 20 i 59 godina.\nPovećani kapaciteti za razvoj održivog planinskog turizma zainteresovanim stranama u Karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija kroz:\nObuku za predstavljanje održivog planinskog turizma u Karpatskom prekograničnom području Rumunija - Srbija;\nObuku za identifikovanje prekograničnih projekata održivog planinskog turizma u Karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija.\nUveden prekogranični održivi planinski turizam kao novi turistički proizvod koji doprinosi održivom korišćenju prirodnih resursa u Karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija kroz:\nSprovođenje istraživanja "Stanje u oblasti planinskog turizma u Karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija".\nIzradu "Studije o razvoju održivog planinskog turizma u Karpatskom prekograničnom području Rumunija – Srbija"\nIzradu priručnika "Identifikacija prekograničnih projekata o održivim inicijativama za planinski turizam"\nUspostavljeno prekogranično partnerstvo za razmenu praksi i za sprovođenje zajedničkih inicijativa od strane "Prekogranične mreže zainteresovanih strana za razvoj planinskog turizma".


Stevo Savić izabran za predsjednika Područne privredne komore Bijeljina - Vijesti365\nHome›Biznis›Stevo Savić izabran za predsjednika Područne privredne komore Bijeljina\nČlan menadžmenta kompanije „Alumina“ iz Zvornika, diplomirani inženjer proizvodnog menadžmenta, Stevo Savić, izabran je za predsjednika Područne privredne komore Bijeljina na jučerašnjoj sjednici Skupštine Područne privredne komore, održanoj u Bijeljini.\nSavić je rekao da je zahvaljujući snažnoj podršci kompanije „Alumina“, koju je imao prilikom izbora, uspio da obezbijedi podršku 21 privrednog subjekta sa područja regije koji su podržali njegove ideje i vizije u radu Područne provredne komore Bijeljina.\nOn je dodao da mu lično imponuje i da to smatra bitnim što je prvi čovjek koji je izvan Bijeljine izabran za prvog čovjeka Područne privredne komore Bijeljina nakon tri decenije.\nNovoizabrani predsjednik Područne privredne komore Bijeljina ocijenio je danas u Zvorniku da je neophodna što veća i tješnja saradnja sa privrednicima radi podizanja privrednog ambijenta i stavranja povoljnih uslova za život i rad na ovom prostoru.\nSavić je naglasio da djelovanje Područne privredne komore Bijeljina već izvjestan period ima stagnaciju u radu, nije prepoznatljiva i nije vidljiva, pa je to ono što se, prije svega, mora učiniti i podići njeno djelovanje i rad na nivo koji je neophodan.\n„Područje, koje Područna priveredna komora Bijeljina pokriva, je drugo po veličini u teritorijalnoj organizaciji Privredne komore Republike Srpske, odmah iza Banjaluke, i zaista trebamo učiniti napore da se inicinjative i glas privrednika sa ovog područja čuje snažnije tamo gdje treba“, naglasio je Savić.\nIstičući da je po spoljno trgovinskom prometu, odnosno uvozu i izvozu, kao i nizu drugih parametara koji se prate, Područna privredna komora Bijeljina druga u Republici Srpskoj, Savić je rekao da je i sa tog aspekta potrebno ukazati na značaj ove institucije, kao i njenog osvježavanja i kvalitetnijeg rada u samoj Područnoj privrednoj komori Bijeljina.\n„U narednom periodu nastojaću da napravim sinergiju sa svim gradonačelnicima i načelnicima gradova i opština koje egzistiraju na području Područne privredne komore da zajednički analiziramo njihove razvojne i investicione projekte da pokušamo da uokvirimo u zajedničko djelovanje pema Vladi Republike Srpske i drugim državnim institucijama koje su nam bitne za realizaciju takvih projekata“, rekao je Savić.\nSavić je poručio privrednicima da se potrebno udruživati, sinhronizovano djelovati i neophodno zajedno djelovati sa resornim ministarstvima, Vladom Republike Srpske i drugim državnim organima koji su zaduženi za kreiranje privrednog ambijenata na ovom prostoru.\n„Privreda Republike Srpske bilježi trend rasta nakon izlaska iz pandemije virusa korona, ali nažalost posljednja dešavanja u Evropi i ukrajinski sukob donijeli su određene poremećeje i u privredi Republike Srpske“, rekao je Savić.\nPrema njegovim riječima, znamo da rast cijena energenata, nedostatak određenih sirovina i repromaterijala pravi određene probleme zbog čega moramo djelovati zajedno i ja ću učiniti sve da tako bude, da zajednički iznalazimo rješenja kako bi „preživjeli“ ovu sitauciju i kako bi privreda Republike Srpske nastavila da raste uzlaznom linijom.\nPodručna privredna komora Bijeljina djeluje na području gradova Bijeljine i Zvornika, distrikta Brčko, te opština Bratunac, Vlasenica, Lopare, Milići, Osmaci, Pelagićevo, Donji Žabar, Srebrenica, Ugljevik i Šekovići.\nPrivredni subjekti sa ovog područja ostvarili su u 2021. godini ukupan obim robne razmjene od 1,75 milijardi KM, dok je vrijednost izvoza iznosila 779,73 miliona KM, što je blizu 200 mioliona KM više u poređenju sa izvozom u 2020. godini.\nZA JEDNU GODINU: Katoličku i protestantsku crkvu u Njemačkoj napustilo 440.000 vjernika\nTRI GENERALA UPOZORAVAJU: U američkoj armiji veliki broj potencijalnih pobunjenika


Zvaničnici Kine i UN-a na razgovorima u Sjevernoj Koreji\n6. februar/veljača, 2010.\nVisoki zvaničnik Komunističke partije Kine otputovao je danas u Severnu Koreju, u trenutku kada međunarodna zajednica nastoji da ubijedi Pjongjang da nastavi pregovore o nuklearnom razoružanju, javila je Sinhua.\nDanas je u Južnu Koreju doputovao i Lin Pesko, savjetnik generalnog sekretara UN Ban Ki Muna.\nSeul je prva etapa njegove posjete regionu, tokom koje bi trebalo da posjeti i Sjevernu Koreju. Na dnevnom redu posjete je severnokorejski nuklearni program, saopštilo je Ministarsvo spoljnih poslova Južne Koreje.\nSjeverna Koreja pozvala je SAD na mirovne pregovore i zatražila ukidanje međunarodnih sankcija kao uslov za nastavak pregovora o nuklearnom razoružanju.\nPjongjang je napustio pregovore prošle godine nakon što je međunarodna zajednica osudila lansiranje sjevernokorejske rakete dugog dometa.\nPredsedništvo Skupštine Kosova sazvalo je vanrednu sednicu za subotu u 14 sati kako bi se izglasao nacrt rezolucije koju je predložila opoziciona Socijaldemokratska partija (partija nastala nakon podele pokreta Samoopredeljenje) o principima i smernicama o učešću Kosova u dijalogu sa Srbijom.


Upotreba flaster-vakcina je samo pitanje vremena, kaže najnovije istraživanje – DnevniZurnal\nUpotreba flaster-vakcina je samo pitanje vremena, kaže najnovije istraživanje\nby admin 01/11/2021, 21:12 1.1k Views\nOd početka pandemije kovida-19, istraživači su udvostručili napore da stvore flastere koji preko kože bezbolno isporučuju lekove koji mogu da sačuvaju ljudski život, što bi moglo da bude prava revolucija u svetu medicine.\nOva tehnika je naročito značajna kada su u pitanju deca i osobe koje imaju strah od igle.\nOsim toga, flasteri na koži mogu pomoći u distribuciji, jer nemaju zahteve poput drugih, klasičnih vakcina, i mogu čak i da povećaju efikasnost vakcine.\nNova studija sprovedena na miševima u toj oblasti, objavljena u časopisu „Science Advances“, pokazala je obećavajuće rezultate.\nAustralijsko-američki tim je koristio flastere veličine jednog kvadratnog centimetra koje sadrže više od 5.000 mikro-iglica, „toliko sitnih da ih zapravo ne možete videti“, kaže za AFP Dejvid Muler, virusolog sa Univerziteta Kvinslend i koautor ovog rada.\nKako navodi Muler,vrhovi tih mikro-iglica su obloženi eksperimentalnom vakcinom, a za postavljanje flastera koristi se aplikator koji podseća na hokejaški pak.\nImuni sistem onih miševa koji su dobili flaster proizveo je visok nivo neutralizujućih antitela nakon dve doze, a autori rada smatraju da su flasteri nadmašili špriceve.\n„Vakcine se obično ubrizgavaju u naše mišiće, ali mišićno tkivo ne sadrži mnogo imunih ćelija potrebnih da reaguju na lek“, dodao je Muler.\nZa naučnika, logističke prednosti su velike\nPrvo, kada je u suvom premazom na flasteru, vakcina je stabilna najmanje 30 dana na 25 stepeni Celzijusa i nedelju dana na 40 stepeni Celzujusa u poređenju sa nekoliko sati na sobnoj temperaturi za vakcine kompanija Moderna i Fajzer.\nOvo nudi veliku prednost posebno za zemlje u razvoju.\n„Veoma je jednostavan za upotrebu“, rekao je Muler i dodao da medicinski stručnjaci ne moraju da budu visoko obučeni da bi aplikovali flaster vakcinu.\nBurak Ozdoganlar, profesor inženjeringa na Univerzitetu Karnegi Melon, takođe radi na na ovoj tehnologiji od 2007. godine i vidi još jednu prednost flaster vakcine.\n„Manja količina vakcine koja se isporučuje precizno na kožu može da aktivirati imuni odgovor sličan intramuskularnoj injekciji“, rekao je on za AFP. To je važan faktor jer se svet u razvoju bori da nabavi dovoljno vakcine protiv kovida-19.\nOzdoganlar može da proizvede oko 300-400 flastera dnevno u svojoj laboratoriji, ali nije mogao da ih testira na mRNA vakcinama, koje su došle do izražaja tokom pandemije, jer ga nisu ovlastile kompanije Fajzer ili Moderna, prenosi Science alert.\nFlaster-vakcinu korišćenu u studiji napravila je australijska kompanija „Vaxxas“, koja od aprila planira da pokrene ispitivanja i na ljudima.\nby admin 20/01/2022, 01:36\nPod plaštom pandemije, Srbija novim metodama tlači slobodu govora\nby admin 20/01/2022, 01:10\nby admin 20/01/2022, 00:44\nby admin 19/01/2022, 22:30\n“Najmračnije pred zoru” ili “sve gore i gore”\nby admin 19/01/2022, 21:11\nby admin 19/01/2022, 20:45\nOsnivamo Trening centar i Visoku školu u okviru Vazduhoplovne akademije\nEkoanksioznost zabrinjavajuća, ali često pokretač na pozitivnu akciju\nKarolina Zijade iz Libana na čelu UNMIK-a\nNedopustivi pokušaji da se odgovornost za havariju prevali na radnike\nSloga: Ćutina najava o jednosatnom štrajku neodgovorna


Održana 6. Mini Olimpijada MNRO: "Uprkos svemu - dohvati život"\nOdržana 6. Mini Olimpijada MNRO: „Uprkos svemu – dohvati život“\nObjavljeno 09.09.2013. u 07h\nU godini proslave 40 godina Udruženja Suncokret, u subotu 7. septembra, na Sportsko-rekreativnom centru „Partizan“ održana je 6. Mini Olimpijada Udruženja za pomoć mentalno – nedovoljno razvijenim osobama sa teritorije Vojvodine.\nUčesnici 6. Mini olimpijade\nUčestvovale su ekipe iz osam gradova Vojvodine sa preko 150 takmičara, volontera i pratioca. Učesnici Mini Olimpijade „Uprkos svemu – dohvati život 2013“ iz Kule, Vrbasa, Srbobrana, Vršca, Pančeva, Feketića i Inđije i tri zrenjaninske ekipe (Udruženje „Suncokret“, škola „9. maj“ i ekipa Gerontološkog centra) odneli su pozitivne utiske sa ove jedinstvene manifestacije pokrajinskog nivoa.\nPo prvi put na ovoj tradicionalnoj manifestaciji učestvovala su ekipe Inđije i Feketića. Organizator ove manifestacije je Udruženje za pomoć MNRO „Suncokret“ Grada Zrenjanina. Ova manifestacija za cilj ima da ukloni predrasude o ovoj populaciji, da afirmiše i ukaže na njihove mogućnosti i potrebe, a ne na njihove nedostatke.\nZrenjaninske ekipe sa gradonačelnikom Bošnjakom i njegovim pomoćnikom Radišićem\nTakmičenje se odvijalo u 5 disciplina: rušenje čunjeva, bacanje kugle, trčanje, nadvlačenje konopa i dodavanje lopte preko glave. Tri najuspešnije ekipe dobile su pehare, a organizator je za sve učesnike obezbedio pehare, diplome, užinu, osveženje i majice. Značaj ove jedinstvene sportsko – rekreativne manifestacije čiji je naziv „Uprkos svemu – dohvati život 2013“ prepoznali su Pokrajinski sekretarijat za sport i omladinu, Grad Zrenjanin, Crveni krst Zrenjanin, Ministarstvo rada i socijalne politike, Zdravstveni centar Zrenjanin, pekara Zlatni klas kao i Pokrajinski Savez za pomoć MNRO, Specijalna škola 9. maj, Javna ustanova Sportski objekti.\nPre početka 6. Mini Olimpijade prisutnima se obratio pomoćnik gradonačelnika Duško Radišić koji je i otvorio takmičenje i čestitao organizatori ovako značajan jubilej. Nakon toga svi učesnici olimpijade su se zajedno zagrejali uz korake koje su kreirale Danijela i Olivera. Veliki doprinos u pripremi i realizaciji ovog takmičenja, pored roditelja, imali su i brojni volonteri, kako iz Udruženja „Suncokret“ tako i iz zrenjaninskog udruženja „Inspiracija“.\nEkipa volontera i sudija na Mini olimpijadi\nSudije na Mini Olimpijadi bili su: Borislav Nuhanović, Predrag Bokić i Simo Salapura. Iako rezultat nije u prvom planu, među ravnopravnim ekipama ipak su se za nijansu izdvojile sledeće ekipe u ukupnom plasmanu, kojima je lično gradonačelnik Ivan Bošnjak podelio pehare i diplome:\n3. Srbobran i Zrenjanin (Udruženje Suncokret) su podelili treće mesto, s tim što se domaćin odrekao pehara u korist ekipe iz Srbobrana.\nEkipa iz Inđije četvrti put pobedila na olimpijadi…\nTagovi:Borislav Nuhanović, mentalno nedovoljno razvijene osobe, Mini Olimpijada, MNRO, Simo Salapura, sportski centar partizan, Udruzenje suncokret, Uprkos svemu dohvati život


Spremne Šojguove protivmere – teška artiljerija s pogledom na Zapad /video/ - Sputnjik Srbija\n21:22 21 Jun 2021\n21:00 11.06.2021 (osveženo 21:32 11.06.2021) Preuzmite kraći link\nRuski ministar odbrane Sergej Šojgu najavio je da će Rusija, kao odgovor na akcije zemalja NATO-a na zapadnom strateškom pravcu, formirati oko 20 novih formacija i vojnih jedinica u Zapadnom vojnom okrugu.\nŠojgu je svoj postupak objasnio činjenicom da vojna pretnja na zapadnom strateškom pravcu nastavlja da raste, a da države NATO-a, na čelu sa SAD, povećavaju intenzitet letova strateške avijacije, prisustvo ratnih brodova sa krstarećim raketama i broj vojnih vežbi, čime se ruši sistem bezbednosti u svetu, što primorava Rusiju da preduzme adekvatne protivmere.\nZbog toga će Rusija u Zapadnom vojnom okrugu do kraja godine formirati oko 20 novih vojnih formacija i jedinica, a to će biti sinhronizovano s postavkom savremenog naoružanja i vojne tehnike. Vojska Zapadnog okruga planira da snabde jedinice sa oko dve hiljade komada oružja, a ruski vojni eksperti ocenjuju da bi Rusija na svojim zapadnim granicama mogla da rasporedi više operativno-taktičkih raketnih sistema „Iskander“, pa čak i rakete srednjeg dometa ako NATO takve projektile rasporedi u Evropi.\nPored toga, stručnjaci predviđaju da će stvaranje novih ruskih formacija na zapadnim granicama biti brzo i operativno i uvereni su da će to biti kombinovane oružane formacije – protivavionske raketne trupe, artiljerijske i mnoge druge. Kako smatraju, mogle bi se pojaviti i dodatne jedinice Vazdušno-kosmičkih snaga, a nastaviće se i sa prenaoružavanjem Baltičke flote.\nPrethodno je Šojgu obelodanio da Oružane snage Rusije neprekidno poboljšavaju obuku vojnika i vojne komande, da se intenzitet zadataka borbene obuke na brodovima Baltičke flote povećao za 30 odsto. Izvedeno je više od 200 vežbi upotrebom različitih vrsta naoružanja, dok su naleti avijacije okruga porasli za četiri odsto.\nNa zapadnom strateškom pravcu primećen je porast vojnih pretnji, a u poslednjih sedam godina 14 puta je porastao intenzitet letova strateških bombardera američkog ratnog vazduhoplovstva u Evropi. Šojgu je naveo da NATO brodovi sa raketnim naoružanjem sistematski ulaze u Baltičko more i da su samo prošle godine brodovi ove klase tri puta izvršavali zadatke u blizini Kalinjingradske oblasti.\nOd 2016. godine sistem objektivne kontrole zabeležio je ukupno 18 takvih izlazaka ratnih brodova u moguća lansirna područja krstarećih raketa.\nSAD i NATO istovremeno nastavljaju i sa širenjem obima operativne i borbene obuke u blizini granica Rusije. Poslednjih godina je za jedan i po put povećan broj obuka.\nRuski analitičari ističu da je za suzbijanje pretnje i moguće provokacije NATO-a, neophodno održati visoku gotovost i borbenu snagu konvencionalnih oružanih snaga i istovremeno ističu da se modernizacija ruske vojske vrši isključivo u odbrambene svrhe, jer su nacionalni interesi i bezbednost zemlje na prvom mestu. Rusija, kako su u više navrata isticali i ruski zvaničnici, nema nameru bilo koga da napada, ali svima koji nameravaju da je napadnu jasno stavljaju do znanja da je to vrlo opasno zanimanje.\nLukašenko upozorio: Ukoliko se NATO aktivira, ruske trupe su za dan u Belorusiji\nprotivmere, artiljerijski sistem, Naoružanje, Zapad, NATO, Sergej Šojgu


Pinkove zvezdice treća epizoda: Hit večeri šestogodišnja Anja Jestrović sa pesmom "Daire" - Sjajne Vesti\nAutor Nikola Z 20.09.2015 Nema komentara\nSJAJNE VESTI DONOSE PINKOVE ZVEZDICE!\nJoš jedna emisija popularnog muzičkog takmičenja „Pinkove Zvezdice“ ostala je za nama, a u mnoštvu sjajnih i talentovanih mališana, samo deset njih uspeli su da zadive žiri i nastave dalje takmičenje. Petnaest novih takmičara, svojim umećem pevanja kao i talentom, predstavili su se dobro poznatoj petorki koja je kao i svakog petka imala nesporno težak zadatak.\nPublici u studiju i kraj malih ekrana kao i nezamenjivom žiriju predstavili su se i zapevali:\n– Anja Vukliš predstavila se sa pesmom „All by myself“ za malo je zadržala 5 glasova ali se u poslednjem trenutku Hari spustio sa malim zamerkama pa je ona pokupila 4 glasa. U baražu je otpevala „I have nothing“ ali nije uspela da prođe u dalje takmičenje.\n– Dragana Tanasić otpevala je pesmu „Unfaithful“ sa kojom je dobila 3 glasa i morala je da pokuša u baražu da ispravi svoje greške, otpevala je pesmu „Because of you“ ali nije uspela da se izbori za sledeći krug.\n– Sara Zdravković se publici predstavila sa pesmom „Moj je život moja pjesma“ i ocenjena je sa 3 glasa. Svoju sreću je okušala u baražu gde je otpevala pesmu „Mercy“ sa kojom se izborila za sledeći krug i nastavila dalje takmičenje.\n– Ivana Đergović je otpevala pesmu „Derniere Dance“ i pokupila 4 glasa sa kojim je otišla u baraž gde je otpevala pesmu „Da te volim“ ali nažalost nije uspela da se plasira u sledeći krug.\n– Mihajlo Dadić je pred publikom i žirijem otpevao numeru „Dođi“ sa kojom je dobio 3 glasa ali ni sa pesmom „Jesen u meni“ u baražu nije ispravio svoju poziciju i tu je završio svoje takmičenje.\n– Tijana Premović se predstavila sa pesmom „Someone Like You“ i ostavila dobar utisak na žiri i pobrala svih 5 glasova i obezbedila svoje mesto u dalje takmičenje.\n– Sanja Kostić je svojim nežnim glasom zapevala pesmu „My Heart Will Go On“ i izazvala emocije kod publike i žirija i dobila svih 5 glasova sa kojim je prošla u dalje takmičenje.\n– Tomislav Milovanović se predstavio sa numerom „Hajde da se volimo“ i skupio 4 glasa sa kojim je morao da ide u baraž i da pokuša da se izbori za sledeći krug. Sa numerom „Blago onom ko te ima“ je imao više sreće i uspeo da prođe dalje.\n– Teodora Marković je zapevala pesmu „Čekala sam“ i dobila 3 glasa ali je imala više sreće u baražu i sa numerom „Sve još miriše na nju“ obezbedila svoje mesto za dalje takmičenje.\n– Anja Jestrović se predstavila sa pesmom „Daire“ izazvala je ogromno oduševljenje u publici kao i žirija koji je zaključio da je Anja pravo čudo i dobila zasluženih 5 glasova sa kojima se plasirala u dalje takmičenje.\n– Marina Ajder je zapevala pesmu „When Im Gone“ i ocenjena je sa 3 glasa sa kojima je morala da ide u baraž i okuša sreću. Ponovo je zapevala i sa numerom „Daire“ nije uspela da se izbori za sledeći krug i napustila je takmičenje.\n– Voislav Mutić je pred publikom i žirijem otpevao pesmu „Što ti dadoh“ sa kojom se direktno plasirao u sledeći krug sa svih 5 glasova.\n– Galina Stojanoski se predstavila sa pesmom „Loše Vino“ ocenjena je sa 4 glasa a kroz baraž je uz pesmu „Someone like you“ prošla u sledeći krug i nastavila dalje takmičenje.\n– Nastasija Tintor je otpevala pesmu „Wrecking Ball“ uz pozitivne komentare i oduševljenje publike i žirija dobila je svih 5 glasova i prošla u dalje takmičenje.\n– Antonia Gigovska se predstavila sa pesmom „More Pelina“ i sa svih 5 glasova zatvorila prvi deo emisije a svoje mesto zasluženo obezbedila u daljem takmičenju.\nOva treća epizoda popularnog muzičkog takmičenja pokazala je 10 novih talenata. Na ružičastoj televiziji petkom u 21h zasigurno možete očekivati dobru zabavu što i dokazuje ovaj najpopularniji muzički talent šou u regionu.\nPoslušajte HIT VEČERI male Anje Jestrović:\nNAPRED MLADI TALENTI!\ntop vesti, sjajne vesti, pinkove zvezdice, talenti, sara zdravkovic, tijana premovic, sanja kostic, tomislav milovanovic, teodora markovic, anja jestrovic, voislav mutic, galina stojanoski, nastasija tintor, antonia gigovska, mladi talenti\nPinkove zvezdice treća epizoda: Hit večeri šestogodišnja Anja Jestrović sa pesmom „Daire“ postavio Nikola Z 20.09.2015


1 godinu 2 meseci pre\t#1325 od Zarko\nZarko je napravio novu temu: „KAD PIJEM, NE VOZIM“ NA SALONU AUTOMOBILA U BEOGRADU\nVožnja pod dejstvom alkohola je jedan od vodećih problema bezbednosti saobraćaja, a da je kampanja „Kad pijem, ne vozim“ koju Pivara sprovodi već desetu godinu zaredom uspela da utiče na svest javnosti, potvrđuju i rezultati ankete koja je imala za cilj da ukaže još jednom na značaj odgovorne konzumacije i rizike vožnje pod dejstvom alkohola. Rezultati su ohrabrujući jer u situaciji kada popije „čašicu više“,većina od 71,4 odsto ispitanika pozove taksi, prošeta do kuće ili pozove prijatelja. Na odluku da ne sednu za volan, najviše utiče činjenica da time ugrožavaju bezbednost u saobraćaju (56,9%), dok svaki četvrti vozač ima strah od dobijanja saobraćajne kazne ili oduzimanja dozvole. Rezultat ankete pokazao je da je 66% ispitanika zna koliki je dozvoljeni nivo alkohola u krvi pri vožnji, dok 16,2% ispitanika misli da uopšte nije dozvoljen alkohol.\nKampanja „Kad pijem, ne vozim“ Apatinska pivara realizujeu saradnji sa Saobraćajnom policijom Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije. U okvirukampanje, Pivara svake godine MUP-u donira alkometre najsavremenije generacije, kako bi pomogla efikasnijem radu i edukaciji svih učesnika u saobraćaju, a za proteklih devet godina donirano je ukupno 95 alkometara.


ZAGONETKA REVOLUCIJE - DAH Teatar\nPredstava DAH Teatra "Zagonetka revolucije" odigraće se 9. novembra u 20 časova u UK Stari grad. Igranje predstave je aktuelno već godinu dana i osvojila je nekoliko nagrada na ART Trema Festu, dobila je sjajne kritike, a rekacije publike su spektakularne. Radnja predstave "Zagonetka revolucije" je predstavljena susretom četiri revolucionara i dva pisca. Susret ovih likova dešava se u stanovima koji služe kao revolucionarne ćelije, i zatvorske ćelije ali i u pozorištu tokom probe. Ova četri revolucionara se u predstavi šetaju kroz vreme i pričaju jedni sa drugima, ali i sa nama “sa one strane”.\nŠta nam to oni poručuju, u svetu Harmsovskog apsurda, kojem je inače u podtekstu i posvećena ova predstava, gde je sve moguće i ništa nije moguće, gde ljudi nestaju, gde se pijano nazdravlja revolucijama i pevaju hitovi Lejdi Gage i Boni Em, gde se tela ubijenih revolucionara bacaju u kanal, spaljuju, nestaju u okeanu, gde povremeno prosijavaju svetle duše koje nas i pozivaju nas na uznemiravanje, na borbu za smisao van nametnutog matriksa.\nGledaoci više nisu samo “nevini” posmatrači ili konzumenti pozorišnog čina - oni su i potencijalni "saučesnici", koji biraju ili su izabrani da učestvuju u radu pojedinih "ćelija". U tom procesu otkrivaju se ideje, zablude i zanosi onih koji su verovali u revoluciju i u bolji svet. Predstava postavlja pitanja: gde je pobuna i da li je moguća?\nRežiju potpisuje Dijana Milošević, suosnivačica DAH Teatra i profesorka na Institutu za umetničku igru.\nDAH Teatar je nezavisno profesionalno savremeno pozorište osnovano u Beogradu 1991. godine. Misija DAH Teatra je da, kroz posvećen timski rad, kreira smelu pozorišnu umetnost koja provocira, inspiriše i podstiče ličnu i društvenu transformaciju.


ŠUMADIJA - Smederevo: Povučena tužba protiv novinarke - Vesti iz Kragujevca i Šumadije - Pressek.rs\nSmederevo: Povučena tužba protiv novinarke\nBy uns, foto:M.J. Utorak, 8. oktobar 2019.\nBivši direktor Osnovne škole „Dositej Obradović” u Smederevu Radisav Milić, povukao je tužbu protiv novinarke „Politike” Olivere Milošević, zbog teksta pod naslovom „Školu tresu afere, konkurs na sudu”, koji je objavljen 2014. godine u listu „Naše novine”, a Osnovni sud u Smederevu naložio je Miliću da novinarki isplati troškove spora.\nKako navodi Udruženje novinara Srbije (UNS), Milić je tužio Milošević zbog objavljivanja izjave Zorana Milenkovića koju je dao na konferenciji za novinare u ime Saveta Mesne zajednice „Carina”.\nU tužbi je tražio da mu Milošević isplati 200.000 dinara i objavi ispravku netačne informacije. Osim Olivere Milošević, Milić je zbog izjave tužbu podneo i protiv Milenkovića. U tužbi, u koju je UNS imao uvid, navodi se da su izjavom Milenkovića izrečene optužbe koje „narušavaju njegov kredibilitet i ugled kod kolega sa kojima radi i učenika kojima je predmetni profesor” i da ona utiče na njegov „pedagoški rad, ugled i uticaj koji ima kod učenika”.\nNanet mu je, kako piše u tužbi, duševni bol zbog povrede ugleda i čast. U odgovoru na tužbu Olivera Milošević navodi da se iz teksta „Školu tresu afere, konkurs na sudu“ ”jasno proizilazi da nikakvu izjavu” Milenković nije dao, već da je ona verno prenela informaciju sa konferencije, kao i da je postupala da dužnom novinarskom pažnjom.\n- Pažnja koju novinar duguje u proveri informacija jeste pažnja koja u novinarskoj struci odgovara prilikama datog slučaja. Njeno poštovanje ne podrazumeva uvek preduzimanje istih radnji, niti istim obim provere, navodi se u odgovoru na tužbu i dodaje da je to osnov da je isključena odgovornost novinara za štetu za informaciju koja je izrečena na javnom skupu.\nTakođe je navedeno i da Milić nije iskoristio pravo na odgovor i ispravku, a koji su propisani Zakonom o javnom informisanju i medijima, prenosi UNS.\nTagovi Mediji Smederevo Sud


Individualnost i liberalniji stavovi mladih Kosova\nKosovsko društvo je prošlo kroz mnogo promena u poslednjih 20 godina, ali i pored toga, društvo je i dalje patrijahalno i konzervativno. To se, međutim, svakim danom menja jer, kako tvrde sociolozi, sada se više putuje, tehnologija je razvijena i veće su mogućnosti za pristup raznim informacijama.\nBlerta iz Prištine kaže da, iako liči na svoju majku, se trudi da drugačije razmišlja i da ima drugačije poglede na svet.\n"Stvari kod nas su se jako puno promenile od posle rata. Ljudi su liberalniji, tolerantniji, veruju u samostalno donošenje odluka, postaju nezavisni i ne žele da im se neko meša u pojedine stvari", kaže ona.\nMimoza kaže da je nasledila vrednosti roditelja koje su, iz njenog ugla liberalne, ali za druge, kaže mogu biti i konzervativne.\n"Pogledi mladih se razlikuju od urbanih i ruralnih sredina. Mislim da su u Prištini malo liberalniji. Smatram da sam tolerantna, nemam ništa protiv različitosti. Ali, kada se radi o nekim porodičnim vrednostima, onda sam nasledila ono od mojih roditelja. Dodala bih, međutim, da je posleratno vreme i naše roditelje promenilo, odnosno da su im se omekšali pogledi na svet. Oni bi me, naprimer, usmerili na ono što oni misle da je dobro, ali na kraju ja sam sama donosila odluke o sebi", ističe Mimoza.\nU Majlindinoj porodici koja je iz varošice Podujevo, konzervatizam je i dalje prisutan kod starijih, ali deca više nisu takva.\n"Moja majka, naprimer, nije školovana, jer je njeni roditelji nisu poslali u školu i mislili su da treba da pomogne porodici na njivi. To je bila odluka njenog dede i oca. U mom slučaju, odlučila sam da dođem u Prištini, da studiram i radim. I pored oklevanja mojih roditelja, ja sam istrajala u tome", navodi ona.\n"U porodici mog strica, naprimer, glavnu reč vodi on i njega moraju da slušaju i njegova deca i snahe, zapravo - svi", dodaje Majlinda.\nSociološkinja Maria Berishaj Sylejmani kaže da je kosovsko društvo prošlo kroz mnogo promena u poslednjih 20 godina, ali i pored toga, društvo je i dalje patrijahalno i konzervativno. To se, međutim, svakim danom menja.\n"Kad kažemo da je nešto konzervatvino, uopšte, i u našem društvu, ljudi misle da je to negativno. Ali, to ne mora da znači, može biti negativno u nekim aspektima, ali naša nastojanja da se sačuvaju vrednosti vezane za porodicu su dosta konzervativna, ali pozitivna u našem društvu", ocenjuje Berishaj Sylejmani.\n"Sigurno da su starije generacije konzervativnije po pitanjima vezanim za porodicu, za načine na koji oni gledaju na život, uloge unutar porodice, kako žena treba da bude uvek na usluzi i kako muž treba da donosi novac kući. Ali, to se kod mladih generacija menja, pošto žene su obrazovanije, postaju ekonomski nezavisne i ta pozicija njih u kući stavlja u neki drugi položaj, koji je pozitivniji za ženu uopšte, ali koji doprinosi tome da mlađe generacije budu liberalnije u poređenju sa njihovim roditeljma", smatra sociološkinja.\nBerishaj Sylejmani dodaje i da je starijim generacijama teže da se prilagode novim okolnostima i vrednostima, te da je očita razlika u generacijama što se tiče prihvatanja novih vrednosti u društvu.\n"Jedna od njih je individualizam, mladi su individualniji ali i liberalniji u mnogim drugim oblastima kao što su pitanja u vezi mladih, zajednički život pre braka, odnosa među mladima, i to su neke stvari koje starije generacije teže prihvataju", navodi Maria Berishaj Sylejmani.\n"Pogled mladih na odnose između njih je drugačije od starijih generacija pošto se sada prihvataju i drugi oblici odnosa kao što su pitanja vezana za gay populaciju ili prihvatanje druge zajednice i što nije deo naših vrednosti. Smatram da su mladi puno liberalniji od starijih, ali ovo je proces koji treba da se nastavi", zaključuje ona.


Sudijska komisija FSS - Blic Sport\nZVEZDIN ODGOVOR FSS-U Mijailović: Ćutali ste dok su naše komšije vikale "Drž'te lopova", a same krale i mešetarile\nPredsednik fudbalskog kluba Crvena zvezda Svetozar Mijailović obratio se javnosti pisanom izjavom posle optužbi Sudijske komisije Fudbalskog saveza Srbije da su crveno-beli, ali i njihovi rivali iz Partizana, u poslednje vreme vršili pritisak na određene arbitre uoči i tokom utakmica.\nODGOVOR NA OPTUŽBE FSS Vazura: Smešne priče, sve to može lako da se proveri\nGeneralni direktor fudbalskog kluba Partizan Miloš Vazura rekao je da sve što je saopštila Sudijska komisija FSS može lako da se proveri.\nSudijska komisija FSS udarila po Zvezdi i Partizanu: Ko je ulazio u svlačionice i vršio pritisak na arbitre?\nSudijska komisija Fudbalskog saveza Srbije izdala je saopštenje u kome se javno priznaje da su funkcioneri Crvene zvezde i Partizana u poslednje vreme vršili pritisak na arbitre.\nPODRŠKA SUDIJAMA Bačka, Novi Pazar i Borac digli glas: Ko daje pravo Terziću da se meša u rad organa FS Srbije?\nFudbalski klubovi Bačka, Novi Pazar i Borac pridružili su se podršci Sudijskoj organizaciji i kritikovali su izjavu generalnog direktora Crvene zvezde Zvezdana Terzića vezanu za delegiranje arbitara.\nGLAS I IZ NIŠA Radnički: Terzić urušava srpski fudbal, pozivamo klubove da podrže FSS\nFudbalski klub Radnički iz Niša ocenio je da generalni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić urušava srpski fudbal i pozvao sve klubove da podrže Fudbalski savez Srbije i osude svaki pokušaj mešanja u rad institucija.\nFK Čukarički: Ne treba vršiti nikakvu vrstu pritiska na rad Sudijske komisije FSS\nPosle oglašavanja fudbalskih klubova u medijima povodom delegiranja sudija za predstojeći večiti derbi, FK Čukarički smatra da treba javno da iznese stav o tom pitanju.\nBURA ZBOG MAŽIĆA Zvezda: Sudijska komisija FSS i Partizan rade po diktatu istih nalogodavaca\nFudbalski klub Crvena zvezda odlučio je da reaguje posle poslednjih dešavanja u vezi sa promenom arbitara koji će suditi 153. večiti derbi, kao i, kako se navodi, nekorektnih saopštenja Sudijske komisije FSS i FK Partizan.\nFSS doneo odluku o sudijskoj komisji, Radoman prihvata odgovornost\nFudbalski savez Srbije jednoglasno je usvojio odluku o novoj sudijskoj komisiji na čijem čelu će se naći Miroslav Radoman, nekadašnji srpski sudija.\nSudijska komisija: Ne znamo da li je gol Škuletića iz ofsajda /VIDEO/\nFudbaleri Partizana u derbiju 11. kola savladali su Vojvodinu na svom terenu sa 1:0, a jedini gol postigao je Petar Škuletić - iz diskutabilne pozicije.\nSudijska komisija: Zvezda dala Jagodini gol iz ofsajda, Partizan oštećen u Nišu\nZvezda je protiv Jagodine postigla gol iz ofsajda, a Partizan je oštećen u Nišu jer je štoper Radničkog morao ranije da bude isključen, zaključak je Sudijske komisije.\nSudijska komisija: Nije istina da smo Zvezdin vetar u leđa!\nKako se sezona bliži kraju, sve su glasniji povici i kritike na račun suđenja i arbitara. Gotovo da nema kluba koji nije imao primedbe u Jelen superligi, Javor se žalio na kriterijum u polufinalu Kupa, a član Sudijske komisije Fudbalskog saveza Srbije Đorđe Žutić osvrnuo se na greške u kojima su oštećeni rivali Crvene zvezde u prethodna dva meča, Smederevo i Spartak.\nSuspendovan Danilo Mihajlović, sudija meča Zvezda - Smederevo\nSudijska komisija Fudbalskog saveza Srbije suspendovala je petoricu sudija posle mečeva 18. kola, uključujući i Danijela Mihajlovića, glavnog arbitra na utakmici Crvena zvezda - Smederevo (4:0), kao i njegovog pomoćnika Miloša Gagića.\nVojvodina povukla prigovor na suđenje u Užicu\nFudbalski klub Vojvodina povukao je prigovor na suđenje utakmice četvrtog kola domaćeg šampionata protiv užičke Slobode, saopštio je Fudbalski sazvez Srbije (FSS).\nArbitar suspendovan zbog nedosuđenog penala Javoru na meču sa Zvezdom\nSudijska komisija Fudbalskog saveza Srbije suspendovala je arbitra Mihajla Mihajlovića, koji je sudio utakmicu 2. kola Super lige izmedju Crvene zvezde i Javora.\nSudijska komisija: Sudija Veselinović prekršio pravila igre\nSudijska komisija Fudbalskog saveza Srbije (FSS) zaključila je da je sudija finalne utakmice Kupa između Vojvodine i Partizana Slobodan Veselinović prekršio pravila igre i da je njegovo suđenje bilo ispod očekivanja.


Banca Intesa Online plaćanje – SBB Hosting\nBanca Intesa Online plaćanje\nPrijavite se za uslugu online plaćanja - Banca Intesa Beograd\nUkoliko želite da svojim kupcima ponudite mogućnost plaćanja platnim karticama putem interneta, kao i da koristite usluge Banca Intesa u okviru Eunet Online prodavnice, potrebno je da se za to i prijavite.\nOva usluga Banca Intesa vam omogućava prodaju proizvoda/usluga kroz prihvatanje uplata platnim karticama iz sistema VISA, MasterCard i Maestro na vašem internet prodajnom mestu, odnosno na vašoj online prodavnici.\nDa biste mogli da realizujete uslugu, neophodno je da nakon prijave, a po kontaktu nadležne službe Banke, dostavite potrebnu dokumentaciju.\nDokumentaciju koja je potrebna za realizaciju ove usluge možete pogledati na sledećoj adresi DOKUMENTACIJA za plaćanja platnim karticama putem interneta.\nPopunjavanjem formulara ispod, činite prvi korak u prijavi.*\nVrlo je bitno da vaš poslovni model bude u skladu sa uslovima poslovanja Banca Intesa, sa zakonskom regulativom i regulativom kartičarskih organizacija.\nKratak opis poslovanja Vase kompanije:\n(U najkraćim crtama opišite šta će se prodavati preko interneta, kako to dostavljati kupcima ili kako će se pružati usluga, kako se rešavaju reklamacije i slično.)\n* EUnet vam ne garantuje da će vaša prijava za Online Shop servis Banca Intesa biti odobrena. Naš cilj je da vam olakšamo prvi kontakt sa nadležnim službama u Banca Intesa i omogućimo vam da što brže oformite svoju internet prodavnicu na način na koji ste to zamislili.


ПОВЕРЉИВ ДОКУМЕНТ ОТКРИВА: Ово је план Италије у вези Русије! ЗАПАД ПУЦА ПО ШАВОВИМА\nPOVERLJIV DOKUMENT OTKRIVA: Ovo je plan Italije u vezi Rusije! ZAPAD PUCA PO ŠAVOVIMA\nItalija se protivi nameri Evropske unije da uvede sankcije zemljama koje vrše sajber-napade, piše u poverljivom dokumentu u koji je imala uvid agencija Rojters. Ovaj plan ima podršku niza zemalja, uključujući Veliku Britaniju, Francusku, Holandiju i druge, uz izuzetak Italije, piše u dokumentu.\nAgencija Blumberg ranije je saopštila da su na pragu novog samita evropskih lidera Holandija i Velika Britanija uputile državama-članicama EU memorandum, koji je Blumberg uspeo da dobije, pozivajući ih da ažuriraju sankcionu listu sa kaznama za hakerske napade.\nDiplomate EU tvrde da je cilj plana Brisela da se ojačaju odbrana i odvraćanje od sajber-napada, naročito iz Rusije, koju su u poslednjih nekoliko meseci mnogi optuživali za mešanje u izbore u mnogim zapadnim zemljama, kao i za ugrožavanje bezbednosti elektronskim sredstvima.\nPrema dokumentu, uvođenje sankcija su podržale Velika Britanija, Francuska, Estonija, Holandija, Rumunija, Slovačka, Letonija, Litvanija i Poljska, dok Belgija, Finska i Švedska podržavaju „postepeni odgovor“ na buduće napade, koji bi podrazumevao brojne mere pre uvođenja sankcija. Estonija, Litvanija, Finska i Rumunija traže da se uvede sankcioni režim koji bi bio usmeren na pojedince i subjekte odgovorne za sajber-napade. Ova grupa je predložila da se nađu kazne koje bi trebalo da budu nametnute za napade na informacione sisteme, sajber-krađu intelektualne svojine i zlonamerne sajber-operacije državnih ili nedržavnih aktera „čije je ponašanje eksplicitno ili prećutno odobrila strana vlada“.\nRusija je Sjedinjenim Američkim Državama predlagala da se formira zajednička radna grupa koja bi se bavila pitanjima vezanim za sajber-bezbednost i omogućila Moskvi i Vašingtonu da koordiniraju napore i sarađuju u oblasti zaštite informacija u cilju sprečavanja mešanja u unutrašnje politike različitih zemalja. Sjedinjene Američke Države su odbile ovu inicijativu.\nU međuvremenu, Italija je početkom godine istakla da aktuelne sankcije protiv Moskve uništavaju italijanska preduzeća koja posluju sa Rusijom i pozvala na smanjenje tenzija.\nSVAKO PONAŠANJE OVAKVOG TIPA PREMA NUKLEARNOJ SUPERSILI JE TOTALNO SULUDO JER TAKVU DRŽAVU NIJE MOGUŽE UCENJIVATI SITNIM PAPIRIĆIMA.Samo se pitam kada će rusi da odgovore na ove poteze, a to neće biti ni nežno ni suzdržano.Svaka članica iz tog čopora koji sad kidiše na rusiju a naročito trolovi su krajnje ranjivi na ruski odgovor. Ako neko misli da će rusija da upadne u litvaniju recimo i da ih okupira, taj se gadno vara, rusi će jednostavno da SPALE PROBLEM jer njima recimo litvanija ne treba nizašta:)To isto važi i za poljake, u pitanju je borba za goli opstanak i mislim da rusi uopšete neće biti nežni u toj borbi , a prvi potez će upravo biti pacifikacija pobesnelih NATO saveznika na istoku:)Da sam na mestu prosečnog gradjanina nekih od tih ratobornih državica ja bih ozbiljno razmišljao o egzilu.


Vodopad Skakalo Divčibare Vodopad Skakalo na Divčibarama\nDivcibare » Vodopad Skakalo Divčibare\nObjavljeno: субота, 06 фебруара 2016 20:08\nAžurirano: уторак, 12 априла 2016 09:04\nDivčibare vodopad Skakalo – Kada se govori o prirodnim bogatstvima Divčibara, svakako se ne može zaobići vodopad Skakalo Divčibare ima puno lepih mesta. Vodopad Skakalo na Divčibarama je visok 30 metara i predstavlja pravu zanimljivost ovog kraja. Nastao je na reci Manastirici, a najviše vode se ovim vodopadom sliva tokom proleća ili tokom kišnih perioda.\nOno po čemu je ovaj vodopad posebno poznat jeste da se nalazi na vrlo nepristupačnom terenu, tako da predstavlja izazov za prave avanturiste, koji se snalaze po teškim terenima, i koji od obilaska vodopada mogu da naprave pravu pustolovinu.\nKada je vodopad najbogatiji vodom, pristup samom vodopadu je tek otežan, jer povećana količina vode onemogućava jednostavan pristup vodopadu sa bilo koje strane, zato je neophodno pre nego što krenete u istraživanje vodopada da se raspitate da li je vodostaj povećan.\nVodopad Skakalo zapravo se može posmatrati kao pravi kompleks vodopada, jer se sastoji od jednog velikog vodopada i dva manja, koja izgledaju kao da voda pokušava da razbije stene i da iz njih izađe svom svojom snagom. Vodopad je izuzetno snažan i brz, a žubor koji se od ovog vodopada prolama okolnim šumama zaista je neverovatan.\nČesto se ističe da je ovo mesto jedno od omiljenih mesta na Divčibarama kada je reč o pravim avanturistima, koji uvek žele nove i veće izazove, jer nepristupačna okolina ovaj vodopad čini još privlačnijim turistima.\nPristup vodopadu je u samom njegovom podnožiju omogućen, ali za sve one koji bi dalje da zađu u dubinu, mogu da naiđu na neke prepreke. Važno je samo da budete pažljivi i da u obilazak ovog vodopada idete sa nekim ko je dovoljno iskusan, ko je već obilazio ovaj kraj i ko može da vam pomogne da dođete do srca vodopada.\nKad stignete do njega, verujte da će se sva muka isplatiti, jer takve prizore nećete moći nigde više da vidite.


Akcija Granične policije zbog neocarinjene robe, pretresi na 12 lokacija | Hercegovina.Info\nKrijumčarenje ili rasturanje\nAkcija Granične policije zbog neocarinjene robe, pretresi na 12 lokacija\nPripadnici Granične policije BiH, na području Bijeljine, Brčkog, Ugljevika i Doboja pod nadzorom Tužiteljstva BiH, a po naredbama Suda BiH, realiziraju operativnu akciju kodnog naziva 'Koridor'.\nTijekom realizacije navedenih aktivnosti, provode se pretresi na 12 lokacija, koje koristi osam osumnjičenih osoba, s ciljem pronalaska dokaza i predmeta važnih za kazneni postupak zbog postojanja osnova sumnje da je počinjeno kazneno djelo 'Organiziranje grupe ljudi ili udruženja za krijumčarenje ili rasturanje neocarinjene robe' iz članka 215. stavka (1) KZ BiH i kazneno djelo 'Krijumčarenje' iz članka 214. KZ BiH.\nNavedene aktivnosti su usmjerene na dokazivanje nezakonitih aktivnosti u kojima su osumnjičene osobe, kao pripadnici organizirane skupine, u vremenskom razdoblju od kolovoza do prosinca 2021. godine, organizirano sudjelovale u krijumčarenju tekstilne robe i cigareta, vrijednosti više stotina tisuća konvertibilnih maraka, koje prethodno nisu prošle carinsku proceduru, iz Srbije i Crne Gore u BiH, a zatim dalje distribuirali na području BiH, čime je znatno oštečen proračun BiH.\nU tijeku navedenih aktivnosti, po ovom predmetu u nekoliko odvojenih događaja pronađena je i privremeno oduzeta tekstilna roba i cigarete u vrijednosti preko 350 000 KM, navedeno je u priopćenju iz Ureda za informiranje Granične policije BiH.\ngranična policija pretres krijumčarenje\nJOSIP CVITANOVIĆ CVIKI "Žao mi je jer smo bili prijatelji. Da ga mogu vratiti..."\nU Županijskom sudu u Mostaru danas su iznesene završne riječi optužbe i obrane u predmetu protiv optuženog Josipa Cvitanovića Cvikija (47…


Dodatna sredstva za sertifikaciju organske poljoprivrede i proizvodnje malih proizvođača - Agro TV\nPočetna Novo Dodatna sredstva za sertifikaciju organske poljoprivrede i proizvodnje malih proizvođača\nSavremeni potrošači očekuju da kupljena hrana bude kvalitetna i bezbedna. Zato je poslednjih godina sertifikacija postaje veoma važna i pred proizvođače se sve češće, od strane velikih trgovačkih lanaca, ali i potrošača, postavljaju zahtevi za primenu određenih standarda.\nTakođe, raste i tražnja za proizvodima koji se odlikuju autentičnošću i tradicijom, odnosno proizvodima sa dodatom vrednošću, koja proizilazi iz vrednosti njihovog sastava, načina proizvodnje i prerade ili specifičnosti podneblja sa kojeg dolaze. Sa druge strane, za male proizvođače finansijski trošak predstavlja veliku prepreku. Zbog ovih činjenica Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede obezbedilo je dodatna sredstva kako bi se procesi proizvodnje poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda uskladili sa zahtevima međunarodnih standarda za bezbednost hrane, ali specifičnih standarda namenjenih pripadnicima različitih verskih zajednica.\nSve ovo doprineće boljoj konkurentnosti, pre svega malih proizvođača i proizvođača organskih proizvoda na domaćem i inostranom tržištu.\nPovećanje iznosa po korisniku ovih podsticaja posebno je intersantno za organske proizvođače i to za one koji imaju grupnu proizvodnju i okupljaju i po nekoliko stotina kooperanata. Ovaj sistem organske proizvodnje se u našoj zemlji pokazao kao veoma uspešan, s obzirom na to da omogućava ekonomsku dobit i gazdinstvima sa manjim površinama u ruralnim područijima sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi.\nPrema odluci, svaki zahtev biće moguće podržati sa milion dinara.\n1.) sistema upravljanja bezbednošću hrane prema ISO 22000, FSSC 22000, BRC, IFS, GOST-R standardu\n2.) dobre poljoprivredne prakse prema GLOBALG.A.P. standardu\n3.) sistema kvaliteta hrane prema HALAL standardu\n4.) sistema kvaliteta hrane prema KOSHER standardu\n5.) proizvoda dobijenih metodama organske proizvodnje\n6.) proizvoda sa oznakom geografskog porekla\n7.) proizvoda sa oznakom „srpski kvalitet”


Autorski projekat Petra Vujoševića u Maloj galeriji ULUPUDS-a - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Autorski projekat Petra Vujoševića u Maloj galeriji ULUPUDS-a\nAutorski projekat Petra Vujoševića u Maloj galeriji ULUPUDS-a\nK. D.21.10.2021. 20:45\nIzložba mozaika malog formata, autorskog projekta Petra Vujoševića, po 16. put otvara se u subotu 23. oktobra u Maloj galeriji ULUPUDS-a. Ovoga puta svoja dela predstaviće 44 autora iz: Bugarske, Argentine, Severne Makedonije, Rusije, Crne Gore, Izraela i Srbije.\nAtraktivni izlagački prostor Male galerije ULUPUDS-a omogućava blizak kontakt i intiman doživljaj, koji je neophodan za dela ovog formata (do 25 x 25 cm). I u ovako ograničenom formatu može se sagledati sva dubina pojedinačnih umetničkih praksi, od onih klasičnih, figurativnih do raznih tendencija i eksperimenata savremenog mozaika.\nTokom proteklih 15 godina je na ovim izložbama učestvovalo skoro 300 autora iz dvadesetak zemalja. Ostvareno je ne samo međusobno upoznavanje raznih mozaičkih scena i mnogih interesantnih stvaralaca, već je došlo i do preplitanja i kreativnog mešanja i uticaja jednih na druge. Tako je savremeni mozaik dobio jedan novi podsticaj i uzlet ne samo u Srbiji nego i znatno šire.\nNa izložbi će se, kao i prethodnih godina, dodeliti nagrada za najuspešnije.\nTokom trajanja izložbe (do 4. novembra) u galeriji će biti organizovana i radionica mozaika. Zainteresovani se mogu prijaviti na kontakt telefon (063/72 44 003) ili na mejl mozaik.malog.formataŽgmail.com.\nPremijerno izvođenje lutkarske bajke za decu "Nerođena devojka" zakazano je za nedelju u podne na velikoj sceni Pozorišta "Bora Stanković".\nSaopštenje Upravnog odbora Filmskog centra Srbije\nPosle nekoliko dana koji potresaju kulturnu javnost, jer je...


Drugi paket mera ne pre 10. avgusta - Čekaju se predlozi privrede - Novosti - Turistički svet\nDrugi paket mera ne pre 10. avgusta - Čekaju se predlozi privrede\nIstraživanje koje se sprovodi među privrednicima, a koje je pre dva dana najavio ministar finansija Siniša Mali, trebalo bi da pruži klompletnu "kliničku sliku" privatnog sektora i da posluži kao osnov za drugi paket mera podrške, koji će biti specijalizovan, kaže za Tanjug Ognjen Popović iz kabineta ministra finansija.\n- Istraživanje je fokusirano na to da saznamo sa kojim problemima se taj sektor sada suočava, na koji način su mere uticale na njihovo poslovanje, koje probleme su rešili a koje ne i da saznamo koja je to potreba za podrškom u periodu koji dolazi - rekao je on.\n- U tim merama svi države su izašle sa tom "bazukom" a ono što je sada potrebno jeste "snajper", zato što kada pogledamo kretanja u privredi jasno je da neki sektori rade punim, ili povećanim kapacitetom, dok drugi sektori rade na 50 i 70% i suočavaju se sa neizvesnošću na duži period - rekao je on.\n- Da znamo koji su izazovi a gde su prilike za rast u nekim slučajevima, i na osnovu toga onda da imamo jedno jedinstveno rešenje za jednistvene probleme sa kojima se mi suočavamo - rekao je on.\nSada je cilj da na najdetaljniji način do sada sagledamo koja je sada situacija, i gde podrška treba da ide - rekao je on.\n- Već je 750 mil EUR kredita odobreno, a vrlo brzo će ta cifra preći milijardu evra - rekao je on.\n- Da vidimo kako teče proces odobravanja sredstava, i da li bi im značila i dodatna sredstva ukoliko bi bila dostupna za njihovo poslovanje u kriznim uslovima - objasnio je on i dodao da bi tokom sledeće nedelje trebalo da izveštaj bude dostavljen Vladi Srbije na informisanje.\n- To je posebno bitno u smislu premošćavanja krize do sledeće godine kada se po svim procenama očekuje privredni oporavak - kaže Stanić.\n- U drugom talasu krize kroz mere bi trebalo posebnu pažnju obratiti na delatnosti koje su posebno pogođene kao što su turizam, ugostiteljstvo, putnički saobraćaj - kaže on.\n- Fondovi kojima država raspolaže nisu neograničeni prednost mora da ima očuvanje ekonomske baze, nadamo se da će očuvanje baze, a tu mislimo i na očuvanje kupovne moći stanovništva, doprineti da se u sledećoj godini kada bude bolja situacija više orijentišemo na razvojne komponente - rekao je on.\n- Imamo i tehničku situaciju oko formiranja nove Vlade Srbije a svi dodatni paketi mera moraju biti propraćeni administrativnom procedurom, pa je samim tim neophodno brzo formiranje Vlade Srbije, a zatim i brza akcija na osnovu inputa i zahteva koje mi dobijamo od privrede - zaključio je on.\nIzvor; Tanjug / eKapija


Blokirana Ćopićeva imovina – Nadlanu.com\nBlokirana Ćopićeva imovina\nBANJALUKA, 27. aprila 2011. (Beta) - Specijalno tužilastvo Republike Srpske u toku dana trebalo bi da donese odluku da li će Zoranu Ćopiću, jednom od najbližih saradnika odbeglog naroko bosa Darka Šarića, biti određen pritvor, izjavila je portparolka Tužilaštva Dragica Tojagić.\nĆopić je uhapšen u utorak u Banjaluci, u okviru policijske akcije "Mašina", zbog sumnji da je putem svojih firmi u RS prao novac za Šarića.\nMinistar inostranih poslova RS Stanislav Čađo potvrdio je novinarima da su danas uhapšeni direktori preduzeća "Aviorent" i "Agrokop" iz Banjaluke Drago Nižol i Ljubo Mrđan. Vlasnik ovih preduzeća je Zoran Ćopić.\nPrivemeno su blokirane akcije Šećerane u Bijeljini, koja je u vlasništvu Ćopićeve firme "Agrokop eksport-import", a zamrznuto je i njegovo drugo preduzeće, "Aviorent", koje poseduje avion u vrednosti većoj od 200 hiljada evra.\nPojedini mediji u RS javili su da je policija ušla u trag sumnjivim transakcijama i pranju više od 14 miliona maraka stečenih prodajom droge, kao i da bi danas trebalo da budu blokirani svi Ćopićevi bankovni računi.


... | 15. Avgusta 2020.\nZbog održavanja auto-trke na brdskim stazama “Vlasenica 2020”, na magistralnom putu Vlasenica-Han Pijesak danas će u vremenu od 12 do 15 sati doći do obustave saobraćaja. Obustava će biti na snazi i sutra (16.08.) od 10:30 do 14 sati. Za vrijeme obustave saobraćaj će se preusmjeriti na alternativne pravce Vlasenica-Kladanj-Sarajevo i Vlasenica-Kladanj-Olovske Luke-Petrovići-Han Pijesak-Sokolac.\nNa putu Jablanica-Mostar u naselju Vrapčići saobraća se naizmjenično, uz regulaciju semafora. Kako doznajemo, zbog frekventnosti ovog puta dolazi do formiranja dužih kolona vozila, zbog čega molimo za strpljenje.\nNa magistralnom putu Tuzla-Orašje na više lokacija se izvode sanacioni radovi zbog čega se saobraća usporeno ili obiaznicama u blizini. Radi se u Špionici, gdje je saobraćaj obustavljen i preusmjeren na obilaznicu u neposrednoj blizini. Radovi su i u blizini petlje Šićki Brod, kao i u naselju Drenik, a na ovim lokacijama saobraća se jednom trakom.\nNa graničnim prelazima zadržavanja su do 30 minuta. Još uvijek na graničnim prelazima Hum i Metaljka nije dozvoljen ulazak u Crnu Goru, dok je granični prelaz Deleuša od ranije zatvoren zbog radova.


Socijalni forum: Srbija po realnom BDP na nivou iz 1980, velika nejednakost\nBiznis Autor:Beta21. sep. 202014:52 > 15:07\nSrbija ima lošiju državu nego u vreme socijalizma, a po realnom bruto društvenom proizvodu danas je na nivou iz 1980. godine, ocenjeno je na Socijalnom forumu u organizaciji Fondacije "Fridrih Ebert" i Ujedinjenih granskih sindikata Nezavisnost.\n„Pored rasprostranjenog siromaštva i jedne od najviših stopa dohodovnih nejednakosti u Evropi, tržište rada (u Srbiji) pati od prevelikog udela prekarnih radnih odnosa“, rekao je Maks Brandle, direktor kancelarije Fondacije „Fridrih Ebert“.\nOn je dodao da su potrebni novi pristupi temi društveno-ekonomskog razvoja, sa više pravednosti, ekološke održivosti i socijalne uključenosti.\nSindikati u Srbiji danas nemaju pouzdanog političkog partnera a „odsustvo političkog kišobrana jako limitira uticaj“ koji bi ta organizacija mogla da ima, ocenio je predsednik Nezavisnosti Zoran Stojiljković.\nMeđunarodna organizacija rada (MOR) i međunarodne finansijske institucije dokazivale su da su pre četrdesetak godina, kada je pala moć sindikata, dramatično počele da rastu društvene nejednakosti, dodao je on.\n„Sindikat služi da drži raspodelu kako-tako pod kontrolom. Kažu da je za zadnje tri decenije svet postao tri puta bogatiji a da nejednakosti nisu pale već rasle, i da se pozicija srednjih slojeva nije popravila“, kazao je Stojiljković.\nPredložio je da se proizvede platforma u formatu novog društvenog ugovora, kako to čini Međunarodna konfederacija sindikata (MKSS), i dodao da oko te platforme „treba okupiti sve što je pametno i što se bavi najvažnijim temama, od klime, preko ekologije i ekonomije znanja“.\nStojiljković je rekao da pripada maloj grupi ekonomista koji konzistentno ukazuju da je nejednakost u Srbiji veoma visoka i da su njeni uzroci višestruki.\n„U zemljama u kojima postoji visoka zaposlenost i gde su poslovi relativno ujednačeni nejednakost je po pravilu umerena ili niska što zavisi od naplate poreza i socijalnih davanja. Kod nas taj sistem nije napravljen tako da bitno smanjuje nejednakost“, ukazao je profesor Ekonomskog fakulteta Mihail Arandarenko.\nStopa nejednakosti u Srbiji ima koeficijent od oko 36, dok je u zemljama koje isto toliko uzimaju i raspodeljuju, na primer Slovenija i Slovačka, taj koeficijent za desetak poena manji, rekao je on i dodao da „generalno od 2,8 miliona zaposlenih oko 1,5 miliona, pretežno u javnom sektoru, ima sigurne poslove a ostali loše“.\nSamostalni ekonomski konsultant iz Londona Nebojša Kata kazao je da je Srbija po realnom bruto društvenom proizvodu na nivou iz 1990, godine „kojoj je prethodilo desetak godina apsolutne stagnacije, što praktično znači da je Srbija danas na nivou iz 1980. godine“.


U opštinu Bileća od 2006. do danas uloženo više od 44,5 miliona KM -\nU Vladi RS-a Srni je rečeno da je u protekle dvije godine u značajne projekte na području ove opštine uloženo 2,1 milion KM iz donatorskih sredstava Vlade Srbije, republičkog budžeta, sredstava klirinškog duga…\n“Ukupno odobrena donatorska sredstva Srbije za finansiranje projekata u opštini Bileća iznose 684.540 KM. Iz trećeg granta Srbije finansira se projekat ‘Izgradnja vodovodnog sistema u selu Baljci’ u iznosu od 586.749 KM, a do sada je plaćeno 540.716 KM”, naveli su u Vladi RS-a.\nKada je riječ o ulaganjima iz budžetskih sredstava sa pozicije “javne investicije”, za opštinu Bileća izdvojeno je ukupno 1.050.000 KM.\nIz Vlade su naveli da je 2017. uloženo 200.000 KM za sufinansiranje projekta “Rekonstrukcija i izgradnja vodovodne i kanalizacione mreže” u opštini Bileća i ovaj projekat je završen, a 2018. godine izdvojeno je 850.000 KM i to 200.000 KM za projekat “Izgradnja vodovoda u selu Baljci”, 300.000 KM za lokalnu putnu infrastrukturu i 350.000 KM za rekonstrukciju ulica u urbanom dijelu ove lokalne zajednice.\nUlaganja iz sredstava klirinškog duga iznose 200.000 KM, a 2018. godini odobrena su za izgradnju Kosovske ulice, dok je prošle godine iz Budžeta RS- a izdvojeno 230.000 KM za rekonstrukciju grijanja SŠC “Golub Kureš” i u toku je realizacija ovog projekta.\nNajviše sredstava, 2.349.487 KM, izdvojeno je za projekat “Rekonstrukcija kanalizacionog sistema, izgradnja sistema za tretman otpadnih voda i poboljšanje kvaliteta vodosnabdijevanja u opštini Bileća – prva faza: izgradnja sistema za tretman otpadnih voda”, koji je završen 2012.\nIz iste komponente izdvojeno je 119.813 KM za sanaciju krova SŠC “Golub Kureš” i 55.000 za dogradnju učionica u OŠ “Sveti Sava”, a radovi na oba projekta završeni su 2010. godine.\nIz projekta “Partnerstvo Vlade Republike Srpske sa Svjetskom bankom u realizaciji projekta razvoja zajednica-CDP” asfaltiran je lokalni put Selišta-Preraca za šta je izdvojeno 48.895 KM.\nKroz Program socijalnog zbrinjavanja radnika koji su procesom privatizacije, stečaja ili likvidacije preduzeća ostali bez posla, u ovoj opštini zbrinuto je šest preduzeća sa 1.796 radnika, za šta je utrošeno 4.865.113 KM, dok je kroz projekte zapošljavanja, koje provodi Zavod za zapošljavanje RS-a , u Bileći zaposleno 401 lice, za što je utrošeno 1.546.172 KM.\nIz Vlade RS-a su podsjetili da se na području ove lokalne zajednice realizuje projekat iz oblasti vodosnabdijevanja – rekonstrukcija vodovoda i kanalizacije, izgradnja kišne kanalizacije u gradu, rekonstrukcija crpnih stanica i uređaja za prečišćavanje pitke vode, izgradnja sekundarnih kišnih i fekalnih kolektora, nabavka opreme za detekciju gubitka vode u vodovodu.\n“Sa opštinom je potpisan Memorandum o realizaciji projekta i zaključen ugovor o prenosu kreditnog zaduženja iz sredstava Evropske investicione banke u iznosu od 4.889.575 KM. Do sada je po projektu plaćeno 3.756.653 KM iz kreditnih sredstava ove banke i to za radove 3.616.500 KM i za projektnu dokumentaciju 140.153 KM”, naveli su iz Vlade RS-a .\nOd 2006. godine do danas uloženo je oko 1,8 miliona KM za podršku privrednom razvoju i to 949.955 KM za podsticaj izvoza, odnosno subvencije za razvoj privrede, 40.000 KM za podršku unapređenju privrednih aktivnosti, 23.700 KM za sufinansiranje privrednih društava iz oblasti tekstila, kože i obuće, kao i za pomoć privrednim društvima za uvođenje ISO standarda 27.600 KM i za program zaštite socijalno ugroženih kategorija – potrošača električne energije 773.011 KM.