U svetu u kojem je engleski jezik lingua franca savremenog društva, puko poznavanje jezičkih obrazaca više nije dovoljno za potrebe različitih okruženja u kojima se engleski jezik danas upotrebljava. Studijski program Primenjena Anglistika se realizuje dvojezično i dobar je izbor za kandidate koji žele da se izdvoje u masi poznavalaca jezika i postanu konkurentni u poslovnom svetu. Raznovrsnost kompetencija za koje master SP Primenjena Anglistika osposobljava, kao i metode izvođenja nastave u okviru programa, koje su primarno zasnovane na dinamičnoj i interaktivnoj nastavi, čine ovaj program jednako prijemčivim svim onima koji grade ili planiraju da grade karijeru u oblasti poslovnih odnosa, oblasti prevodilaštva i oblasti nastave. U isto vreme, struktura i kompetencije koje donosi, ne samo da osposobljavaju za samostalni rad i oplemenjuju proces kritičkog mišljenja, već otvaraju vrata i za dalja akademska i stručna usavršavanja.\nNakon uspešnog završetka studija, studenti stiču zvanje MASTER FILOLOG - ANGLISTIKA.\nPosredstvom predmeta Metodologija naučno-istraživačkog rada, studenti će se upoznati, kako sa teorijom, tako i tehnikom akademskog pisanja, odnosno- pisanja naučno-istraživačkog rada (postavljanje osnova, analiza podataka, predstavljanje i tumačenje, izvođenje zaključaka, itd), i to na jedan višestruko primenjiv način. Kao rezultat, studenti, po usvajanju teorijskih i praktičnih osnova, postaju spremni za dalji, samostalni, najpre, istraživački, a potom i naučni rad.\nKroz predmet Usvajanje, razumevanje i interpretacija jezika- studenati ovladavaju postulatima teorija u vezi sa usvajanjem jezika (prvog, drugog, stranog), u širem smislu; u isto vreme, predmet teži da osvetli fenomene koji prate navedene, a pripadaju okvirima kognitivne lingvistike, te pragmatike – a kako bi se ukazalo na važnost sadejstva ovih disciplina u prethodno navedenim procesima; predmet Usvajanje, razumevanje i interpretacija jezika celokupan proces od nastanka misli do njenog pretakanja u reči – na maternjem ili drugim jezicima – posmatra dvosmerno – kroz onoga koji jezik usvaja, ali i kroz onoga koji jezik, potencijalno, predaje.\nPsihologija savremenog obrazovanja omogući će sticanje znanja u vezi sa pojmovima iz oblasti psihologije koji se, primarno, odnose na fenomene psihologije obrazovanja (uz kognitivnu psihologiju) te na pedagoške pristupe širokom sprektru navedenih; na taj način – a primenom usvojenog i na oblast jezika, studenti su osposobljeni za rad sa decom, tinejdžerima i odraslima – spremni su da prepoznaju psihološki-obeležene obrasce, da im pristupe i realizuju nastavne procese sa njima na adekvatan način.\nPredmet Humanistički pristupi u nastavi jezika, najpre upoznaje studente sa najvažnijim postulatima koncepta humanizma, te njegove primene u procesu obrazovanja, a, u njegovim okvirima, i nastave jezika - a, potom, ih, zapravo, osposobljava za praktičnu primenu humanističkih tehnika u budućim procesima percepcije ili samog izvođenja nastave. Kao rezultat, studenti mogu bolje da razumeju uticaj ljudske prirode na proces usvajanja/učenja jezika, odnosno – da različite fenomene koji se nalaze na putu učenja i nastave jezika, posmatraju na jedan potpuno drugačiji način.\nProjektni zadatak 1 osposobljava studente za samostalan pristup, selekciju i proučavanje različitih izvora (literature), te njihovo potonje tumačenje, analizu, sintezu, ali i primenu u procesu pisanja istraživačkog/naučnog rada. Zapravo, predmet će, u isto vreme, posredstvom ličnog iskustva, i personalizovane teme, da omogući studentu praktičnu primenu znanja koja su usvojena u okviru predmeta Metodologia naučno-istraživačkog rada.\nSavremeni pristupi nastavi\nPredmet Osnove poslovnih odnosa 2 – u čijem je fokusu oblast Računovodstvo i revizija – donosi studentima znanja u vezi sa pojmovima iz navedene oblasti, te njihovim difenciranjem i upotrebom na primeru srpskog i engleskog jezika. Stečena znanja studenti, potom, mogu da primene, kako za potrebe komunikacije u poslovnom okruženju, tako i za potrebe prevođenja stručne terminologije, ali i u svrhe procesa nastave jezika struke.\nOvaj predmet osposobljava studente za razumevanje, razlikovanje, ali i praktičnu upotrebu pojmova iz oblasti Marketing, menadžment i ljudski resursi. Kroz aktivnosti koje čine deo ovog predmeta, studenti postaju sigurni u poznavanje ekvivalentnih termina iz navedene oblasti na dva jezika – srpskom i engleskom – a svoja znanja mogu primeniti u poslovnom okruženju, u prevodilačkim procesima, ali i u procesima nastave.\nPsihologija (pr)ocenjivanja jeste predmet koji ilustruje sadejstvo psihologije ličnosti i evaluacije, odnosno uticaj navedenog na procese testiranja i ocenjivanja u nastavi (stranog jezika). Posredstvom ovog predmeta, studenti postaju osposobljeni da usvojena znanja, koja čine sinergiju prominentnih pojmova iz oblasti psihologije ličnosti i evaluacije, inkorporiraju u proces testiranja, sa čijim su osnovama i oblicima, takođe, upoznati, te da prepoznaju psihološke efekte koji mogu biti deo procesa testiranja (stranih jezika).\nIzradom i odbranom završnog master rada student, odnosno, obradom praktične istraživački orijentisane teme i njenom odbranom, pokazuje samostalan i kreativan pristup u primeni teorijskih znanja i praktičnih veština u budućoj praksi u okviru oblasti ovog studijskog programa ili drugih, srodnih oblasti.


Bespilotna letelica turske proizvodnje TB2 dron Barjaktar, tokom vojne parade u čast nezavisnosti u Kijevu, Ukrajina, 20. avgusta 2021.\nKurdske snage u Siriji, koje uživaju podršku SAD, saopštavaju da su sve više zabrinute zbog talasa napada turskih bespilotnih letelica na njihove komandante na severoistoku Sirije.\nTurska je prošle sedmice izvela na desetine vazdušnih napada, uključujući nekoliko udara izvedednih bespilotnim letelicama, protiv položaja Sirijskih demokratskih snaga (SDF), vojnom savezu koji predvode Kurdi i koji je bio glavni američki partner u borbi protiv grupe Islamska država (IS, ISIL)\nTurska gleda na SDF i na njihovu glavnu podružnicu, Jedinice za narodnu zaštitu (YPG), kao na ispostavu turske Radničke partije Kurdistana (PKK), militantne grupe koju su Vašington i Ankara označili kao terorističke. SAD, međutim, prave razliku između dve kurdske grupe.\n"Turska je nedavno pojačala napade bespilotnim letelicama protiv naših vojnih punktova i komandanata širom severoistočne Sirije, na mestima poput Kobanija, Tel Tamera i nedavno u Kamišliju", rekao je Šervan Darviš, portparol vojnog vieća Manbij povezanog sa SDF-om.\n"Trenutna politička klima ne pomaže Turskoj u izvođenju velikih kopnenih operacija, pa umesto toga koriste bespilotne letelice i zračne napade za proširenje svojih operacija", rekao je on za Glas Amerike.\nSDF je saopštio da je u napadu turske bespilotne letelice u nedelju u blizini grada Kamišlija poginuo jedan od visokih komandanata. Nekoliko drugih komandanata SDF-a prošle nedelje je na meti drugog napada turskih bespilotnih letelica na grad Tel Tamer pod kontrolom SDF-a.\nTursko ministarstvo spoljnih poslova nije odgovorilo na zahtev Glasa Amerike za komentar. Međutim, provladini turski mediji izvestili su o napadima turskih bespilotnih letelica poslednjih dana protiv komandanata SDF-a na severoistoku Sirije.\nTursko ministarstvo odbrane takođe je saopštilo da su njegove oružane snage "neutralisale" kurdske borce na severoistoku Sirije, ne navodeći na koji način su gađani.\nTurska vojska i savezničke sirijske milicije kontrolišu delove severoistočne Sirije od oktobra 2019, nakon velike vojne kampanje protiv boraca SDF-a.\nOd tada su SAD i Rusija bili pokrovitelji odvojenih sporazuma o prekidu vatre između zaraćenih strana.\nSAD "duboko zabrinute"\nU ponedeljak je portparol američkog Stejt departmenta rekao za Glas Amerike da su "Sjedinjene Države duboko zabrinute zbog izveštaja o povećanoj vojnoj aktivnosti na severoistoku Sirije", dodajući da Vašington podržava "održavanje sadašnjih linija primirja i potrebu sve strane da deeskaliraju situaciju".\nU dvostranačkom pismu upućenom američkom državnom sekretaru Entoniju Blinkenu ranije ovog meseca, 27 članova američkog Kongresa izrazilo je zabrinutost zbog planova Turske da razvije svoju industriju naoružanih bespilotnih letelica.\nUpotreba bespilotnih letelica u Turskoj "destabilizovala je više regiona sveta i ugrožava američke interese, saveznike i partnere", navodi se u pismu.\n"Tokom prošle godine, Azerbejdžan je razmeštao turske bespilotne letelice protiv jermenskih civila u Artahu u Siriji; protiv kurdskih snaga koje su sarađivale sa SAD u ratu protiv ISIS -a; i u građanskom ratu u Libiji", dodaje se.\nSet Francmen, autor nedavne knjige "Ratovi dronova" (Drone Wars), kaže da su bespilotne letelice oružni sistem koji je "idealno prilagođen" za Bliski istok.\n"Možete da koristite bespilotne letelice u oblastima koje su deo sukoba ili u spornom području u kojima možda nema vladajućeg autoriteta", rekao je on za Glas Amerike. "Možete upravljati bespilotnim letelicama, napadati ljude, a zatim bespilotne letelice nestaju. Nema rizika za vaše pilote, a ako napravite grešku, možete kriviti nekoga drugog. Tako da mnoge zemlje u regionu vole bespilotne letelice".\nFrancmen je rekao da kampanja bespilotnih letelica u Turskoj i sveukupni položaj u Siriji takođe komplikuju tekuće napore u borbi protiv terorizma, protiv ostataka IS u ratom razorenoj zemlji.\n"Sirijske demokratske snage koje SAD podržavaju bore se protiv ISIS-a. U međuvremenu, Turska pokušava destabilizirati isto područje izvođenjem vazdušnih napada i napada bespilotnim leteleciama na SDF ili grupe povezane sa SDF-om, a to destabilizuje region mogao bi nenamerno ili namerno da na kraju završi kao pomoć ćelijama ISIS-a".\nNovinari Glasa Amerike Nik Čing i Ezer Sahinkala doprineli su pisanju ovog izveštaja.


Traže informacije o žandarmeriji RS - BIGportal.ba\n24 Juna, 2019 24 Juna, 2019 0229\nOdluka da se povuku amandmani na Zakon o policiji i unutrašnjim poslovima Republike Srpske je korak u pravom smjeru, jer bi se njima stvorili uvslovi za formiranje rezervnog sastava policije Republike Srpske.\nOvo su rekli iz Kancelarije za odnose s javnošću Ambasade SAD-a u reakciji na današnju odluku MUP-a RS o odustajanju formiranja rezervnog sastava policije.\n-Kao što smo i ranije govorili, uspostavljanje rezervnih policijskih sastava u bilo kojem entitetu ne doprinosi rješavanju transnacionalnog pitanja poput migrantske krize. Jedino će veći stepen koordinacije i interoperabilnosti doprinijeti stabilnijoj i sigurnijoj Bosni i Hercegovini. S druge strane, rezervne policijske snage bi samo povećale tenzije i vodile ka eskalaciji nepovjerenja. Takođe, tražimo dodatne informacije od Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske o informaciji od 24. juna prema kojoj će jedinice za podršku promjeniti naziv u “žandarmeriju”, koja se definiše kao vojna komponenta institucija za primjenu zakona – naveli su iz Ambasade SAD-a.\nPolicija i dalje kod crkve u BL


Projekat eInspektor predstavlja informacioni sistem koji ima za cilj da informatizuje sve inspekcijske službe u Republici Srbiji kojih ima ukupno 41.\nUvođenjem ovog informacionog sistema obezbediće se bolja koordinacija između inspekcija, automatizacija rada inspekcijskih službi i bolja efikasnost nadzora, standardizovaće se rad inspekcija i dostupnost podataka svim inspekcijama, a samim tim pojavljuje se i efekat smanjenja troškova za privredu.\nPrve četiri pilot inspekcije (Sanitarna inspekcija, Tržišna inspekcija, Inspektorat za rad i Upravni inspektorat) u kojima radi oko 700 inspektora, od januara 2019. godine krenule su sa radom u novom informacionom sistemu. Do juna meseca planira se informatizacija još 32 inspekcijske službe, a do kraja 2019. godine i preostalih pet.\nU saradnji sa inspekcijama ministarstava, uspešno je sprovedena aktivnost „Analiza poslovnih procesa inspekcija” i izrađena je studija „Specifikacija procesa zajedničkih za sve inspekcije i specifičnih poslovnih procesa pojedinih inspekcija”.\neInspektor omogućava viši nivo efektivnosti i efikasnosti inspekcijskog nadzora u Republici Srbiji sa svrhom postizanja većeg nivoa primene propisa uz minimalno „inspekcijsko opterećenje” poslovnih subjekata i omogućavanje primene savremenih evropskih i svetskih koncepata i praksi inspekcijskog nadzora.\nU cilju podrške uvođenju novih digitalnih servisa eUprave i obezbeđivanja ujednačene primene, pokrenut je Kontakt centar namenjen pružanju podrške zaposlenima u organima državne uprave i lokalne samouprave, između ostalih, i za eInspektor.


Predmet javne nabavke, načela i nabavke na koje se Zakon o javnim nabavkama (ZJN) ne primenjuje | NARNS\n2. Predmet javne nabavke, načela i nabavke na koje se Zakon o javnim nabavkama (ZJN) ne primenjuje\nNačela javne nabavke definisana su Zakonom o javnim nabavkama, od člana 5. do člana 10.\nNaručilac je u primeni ovog zakona obavezan da postupa na ekonomičan i efikasan način, da obezbedi konkurenciju, jednak položaj svih privrednih subjekata, bez diskriminacije, kao i da postupa na transparentan i proporcionalan način.\nJavna nabavka ne sme da bude oblikovana sa namerom izbegavanja primene ovog zakona ili izbegavanja primene odgovarajuće vrste postupka javne nabavke ili sa namerom da određene privredne subjekte neopravdano dovede u povoljniji ili u nepovoljniji položaj.\nNaručilac je dužan da nabavlja dobra, usluge ili radove odgovarajućeg kvaliteta imajući u vidu svrhu, namenu i vrednost javne nabavke, odnosno ekonomično trošenje javnih sredstava. Naručilac je dužan da obezbedi da se postupak javne nabavke sprovodi i ugovor dodeli u rokovima i na način propisan ovim zakonom, sa što manje troškova vezanih za postupak i izvršenje javne nabavke.\nNaručilac je dužan da u postupku javne nabavke omogući što je moguće veću konkurenciju. Naručilac ne može da ograniči konkurenciju sa namerom da određene privredne subjekte neopravdano dovede u povoljniji ili nepovoljniji položaj, a naročito ne može onemogućavati bilo kojeg privrednog subjekta da učestvuje u postupku javne nabavke korišćenjem diskriminatorskih kriterijuma za kvalitativni izbor privrednog subjekta, tehničkih specifikacija i kriterijuma za dodelu ugovora. Naručilac ne može da određuje uslove koji bi direktno ili indirektno značili nacionalnu, teritorijalnu ili ličnu diskriminaciju među privrednim subjektima.\nNaručilac je dužan da obezbedi transparentnost postupka javne nabavke poštujući obaveze iz ovog zakona. Načelo jednakosti privrednih subjekata\nNačelo jednakosti privrednih subjekata\nNaručilac je dužan da u svim fazama postupka javne nabavke obezbedi jednak položaj svim privrednim subjektima.\nNaručilac je dužan da javnu nabavku sprovede na način koji je srazmeran predmetu javne nabavke i ciljevima koje treba da postigne. Kriterijumi za kvalitativni izbor privrednog subjekta u postupku javne nabavke, tehničke specifikacije, kriterijumi za dodelu ugovora i rokovi, kao i dokazi moraju da budu srazmerni obimu, prirodi i složenosti javne nabavke i ugovora koji proizlazi iz te nabavke.\nNabavke na koje se ZJN ne primenjuje - izuzeci i pragovi\nPragovi do kojih se zakon ne primenjuje definisani su Zakonom o javnim nabavkama, tačnije Članom 27. Odredbe ovog zakona ne primenjuju se na:\nnabavku dobara, usluga i sprovođenje konkursa za dizajn, čija je procenjena vrednost manja od 1.000.000 dinara i nabavku radova čija je procenjena vrednost manja od 3.000.000 dinara;\nnabavku dobara, usluga i sprovođenje konkursa za dizajn, čija je procenjena vrednost manja od 15.000.000 dinara, za potrebe diplomatskih misija, diplomatsko-konzularnih predstavništava i obavljanje drugih aktivnosti Republike Srbije u inostranstvu, kao i na nabavku radova za te potrebe čija je procenjena vrednost manja od 650.000.000 dinara;\nnabavku društvenih i drugih posebnih usluga iz člana 75. ovog zakona čija je procenjena vrednost manja od 15.000.000 dinara kada nabavku sprovodi javni naručilac, odnosno manja od 20.000.000 dinara kada nabavku sprovodi sektorski naručilac.\nU slučaju iz stava 1. ovog člana primenjuju se načela ovog zakona na način koji je primeren okolnostima konkretne nabavke.\nIzuzeci od primene zakona\nOdredbe ovog zakona ne primenjuju se na javne nabavke i konkurse za dizajn koje su naručioci obavezni da sprovedu, u skladu sa postupcima nabavki ustanovljenim:\nmeđunarodnim ugovorom ili drugim aktom na osnovu kojeg je nastala međunarodna obaveza, a koji je Republika Srbija zaključila sa jednom ili više trećih država ili njenih užih političko-teritorijalnih jedinica i koji se odnosi na dobra, usluge ili radove namenjene zajedničkoj implementaciji ili korišćenju od strane potpisnica;\nod strane međunarodnih organizacija.\nOdredbe ovog zakona ne primenjuju se na javne nabavke i konkurse za dizajn koji se sprovode, u skladu sa pravilima o nabavci koje određuje međunarodna organizacija ili finansijska institucija, ako ta organizacija ili institucija u potpunosti finansira navedene nabavke i konkurse za dizajn.\nkupovinu i zakup zemljišta, postojećih građevinskih objekata i drugih nepokretnosti, kao i prava u vezi sa njima;\nkupovinu vremena za televizijsko, odnosno radijsko emitovanje, odnosno vremena za emitovanje programskih sadržaja, od pružaoca medijskih usluga;\nusluge arbitraže i sporazumnog rešavanja sporova;\npravne usluge, i to:\nzastupanja naručioca od strane advokata u postupku arbitraže ili sporazumnog rešavanja spora u zemlji ili inostranstvu, kao i pred međunarodnom arbitražom ili međunarodnim telom za sporazumno rešavanje sporova;\nzastupanja naručioca od strane advokata u sudskom i drugom postupku pred sudovima ili drugim organima javne vlasti u zemlji i inostranstvu ili pred međunarodnim sudovima, tribunalima ili institucijama;\nusluge pravnog savetovanja od strane advokata tokom pripreme za zastupanje u postupcima iz podtač. (1) i (2) ove tačke ili ako postoji jasan pokazatelj ili velika verovatnoća da će predmet na koji se savetovanje odnosi postati predmet tih postupaka;\npravne usluge koje pružaju zakonski zastupnici ili staratelji ili druge pravne usluge čije je izvršioce izabrao sud ili su oni zakonom određeni za obavljanje određenih zadataka pod nadzorom suda;\ndruge pravne usluge koje su povezane, čak i povremeno, sa vršenjem javnih ovlašćenja;\nusluge overavanja i potvrđivanja isprava koje pružaju javni beležnici;\nfinansijske usluge u vezi sa izdavanjem, prodajom, kupovinom ili prenosom hartija od vrednosti ili drugih finansijskih instrumenata u smislu zakona kojim se uređuje tržište kapitala, kao i aktivnosti koje se sprovode u okviru Evropskog fonda za finansijsku stabilnost i Evropskog mehanizma za stabilnost;\nzajmove i kredite, bez obzira da li su u vezi sa prodajom, kupovinom ili prenosom hartija od vrednosti ili drugih finansijskih instrumenata;


Izetbegović: Dejtonski sporazum nije dosljedno proveden\nNaslovnica Krajina Banja Luka Izetbegović: Dejtonski sporazum nije dosljedno proveden\nBanja Luka – Član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović izjavio je danas u Banjoj Luci da se Dejtonski sporazum mora posmatrati u cjelini, a ne da neki prihvataju samo ono što im odgovara, a drugo odbacuju.\nGovoreći na konferenciji povodom 20. godišnjice Dejtonskog sporazuma, Izetbegović je kazao da je Dejtonski sporazum bio jedini odgovor na tadašnju situaciju u vrijeme kada je potpisan, ali je sam u sebi predvidio da će uskoro početi da se mijenja i ide ka boljim rješenjima i poboljšanjima.\nOn je dodao da se dvije godine nakon potpisivanja Dejtonskog sporazuma ništa nije dešavalo, te da se mirnodopskim sredstvima nastavljalo postizanje ratnih ciljeva.\n– Od 1997. godine, uvođenja bonskih ovlasti, pa do pada “aprilskog paketa“ imali smo jednu odlučnost u provođenju Aneksa 10, kada su se dogodile stvari koje su ovu državu učinile iole funkcionalnom. Nažalost, to je morala da radi međunarodna zajednica jer mi nismo imali dovoljno hrabrosti, spremnosti, odlučnosti da se dogovorimo… – kazao je Izetbegović.\nRadila je to međunarodna zajednica, a mi smo išli za njom, potvrđujući u Parlamentarnoj skupštini BiH, koja je malo toga sama donijela, dodao je on.\nPodsjetio je da su tada formirane jedinstvene Oružane snage, Obavještajna i Granična služba, usvojen Zakon o upravi za indirektno oporezivanje, koji je izazvao velike otpore, a donio veliku dobit svima.\nSve to, kazao je, ne može da zamijeni izvorno slovo i duh “Dejtona”.\nOn je ponovo istakao da treba ispuniti Aneks 7, jer neki tretiraju Dejtonski sporazum “kao švedski sto”, javlja Fena.\nI predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić je rekao da se treba vratiti na osnovne postulate i ciljeve Dejtonskog sporazma.\nZvizdić je dodao da se BiH, između ostalog, mora osposobiti za kontinuirani ekonomski napredak i pridruženje u međunarodnim institucijama. Ponovio je da ne postoji nijedna mogućnost da u radu Vijeća ministara BiH neki od naroda budu preglasani.\nU svom izlaganju Milorad Dodik, predsjednik RS je naveo da se činilo sve da se istakne značaj Bosne i Hercegovine, te je dodao da su u BiH u suštini najznačajniji entiteti.\nKazao je da u BiH dolazi do kršenja međunarodnog prava koja su, kako je rekao, masovno kršili predstavnici međunarodne zajednice.\nOn je podsjetio da je nekadašnji visoki predstavnik Pedi Ešdaun i sam priznao da je kršio Dejton.\nOsvrćući se na današnje stanje u BiH on je podsjetio da u Ustavu piše da Vijeće ministara ima tri ministra, a da ih sada ima deset.\nDodik je još naveo da je Dejtonski sporazum napravio politički sistem koji se mora poštovati, međutim postoji Ustav i realnost koja potpuno odudara od Ustava.\nTokom panela čuli su se suprotstavljeni stavovi Dodika i Izetbegovića.


RTS :: Tabaković: Opada nivo problematičnih kredita\nEkonomija Tabaković: Opada nivo problematičnih kredita\nutorak, 30. jul 2019, 18:27 -> 18:48\nTabaković: Opada nivo problematičnih kredita\nIza Srbije je još jedna uspešna godina, a sudeći prema dosadašnjim kretanjima takva će biti i 2019, kaže guvernerka Narodne banke Srbije Jorgovanka Tabaković. Tabakovićeva navodi da jača poverenje u ekonomske i političke izglede rasta Srbije, kao i da opada broj problematičnih kredita.\nJorgovanka Tabaković je, na sednici skupštinskog Odbora za finansije na kojoj su analizirani rezultati rada NBS, istakla da je neto dobitak privrede Srbije u prošloj godini iznosio 500 milijardi dinara, što je za 126 milijardi dinara više nego 2017, te da profitabilnost privrede od 2015. raste u kontinuitetu.\nTabakovićeva je navela da je profitabilnost, počev od mikro pa do velikih preduzeća, bila u pozitivnoj zoni, uz povoljne trendove zapošljavanja i rast kredita.\nPrema njenim rečima, u 2018. odobreno je više od 240 milijardi dinara novih investicionih kredita što je do sada najveći nivo. Stambeno kreditiranje je, kaže, u poslednje dve godine takođe na visokom nivou.\n"To sve govori da je rast kreditne aktivnosti bio jedan od faktora privrednog rasta. Očuvali smo stabilnost finansijskog sektora. Bankarski sektor je i u 2018. bio likvidan, adekvatno kapitalizovan i otporan na rizike iz okruženja. Nastavili smo da rešavamo i pitanje problematičnih kredita (NPL)", istakla je Tabakovićeva.\nOd početka primene Strategije NBS za smanjenje NPL-ova, njihov nivo je, prema njenim rečima, pao za 70 odsto i imao je lani udeo u ukupnim plasmanima od 5,7 odsto, a u maju ove godine taj udeo je dodatno smanjen na 5,4 procenta.\nTabakovićeva je naglasila da je NBS u 2018. ispunila svoje zakonske obaveze - očuvala i cenovnu i finansijsku stabilnost, kao i da je bila podrška Vladi na planu inovacija koje omogućavaju da se u Srbiji lakše i brže posluje.\n"Rezulate ostvarujemo u koordinaciji sa drugim politikama vlade, jer samo tako mogu da se postignu efekti na planu stabilnosti, rasta investicija, izvoza, zaposlenosti i zarada, a sve radi lakšeg i sigurnijeg poslovanja i boljeg života građana Srbije", poručila je guvernerka.\nIstakla je da je inflacija šestu godinu zadržana na niskom i stabilnom nivou, i da je u proseku iznosila dva odsto godišnje.\n"Bili smo jedan od ključnih faktora veće predvidljivosti uslova poslovanja. Doprineli smo da se poboljša naša pozicija na svetskim listama konkurentnosti", navela je Tabakovićeva i dodala da poverenje u mere NBS imaju i građani Srbije i međunarodne rejting agencije.\nNajniža premija rizika u regionu\nPremija rizika Srbije, kao odraz percepcije investitora u pogledu stabilnosti zemlje, kaže, smanjenja je prošle godine za 30 baznih poena.\n"Premija rizika Srbije je među najnižima u regionu. To je konkretna potvrda da su tržišni učesnici prepoznali da smo ekonomiju Srbije transformisali i učinili stabilnom. U julu ove godine premija rizika Srbije snižena je dodatno, na najniži nivo od kad se prati, i iznosila 22. jula 60 baznih poena", rekla je Tabakovićeva.\nGuvernerka je ponovila da su usidravanje inflacije i uređene finansije u osnovi monetarne politike NBS.\nNavodeći da je referentna kamatna stopa smanjena za ukupno devet procentnih poena, što je njen najniži nivo u režimu ciljane inflacije, Tabakovićeva je ukazala da je to rezultiralo padom troškova servisiranja postojećih i novih kredita, budući da su kamate na dinarske kredite građanima sada dva puta niže, a sektoru privrede tri puta.\nNaglasila je i uspešnu emisiju desetogodišnje evroobeveznice od milijardu evra po kamatnoj stopi od 1,6 odsto, za kojom je tražnja šest puta premašila planirani iznos.\n"Našu zemlju u svetu vide kao sigurno mesto za ulaganje", kaže Tabakovićeva.\nStrane direktne investicije 3,5 milijardi evra\nPrema njenim rečima, strane direktne investicije u 2018. iznosile su 3,5 milijardi evra, što je 8,2 odsto BDP-a, pri čemu su, kaže, i domaće i strane investicije ukupno rasle prošle godine po stopi od 9,2 odsto.\n"To je još jedna potvrda da se investicioni ciklus započet 2015. nastavlja i dodatno ubrzava. Očuvali smo i relativnu stabilnost kursa dinara. Dinar je jačao kao rezultat dobrih makroekonomskih parametara i dinamičnog izvoza i ulaganja", rekla je Tabaković.\nGuvernerka je posebno aprostrofirala povećanje deviznih rezervi NBS.\n"Krajem juna ove godine bruto devizne rezerve iznosile su 12,1 milijardi evra, a neto 10,1 milijardi evra, što je njihov najviši nivo od kada se prati stanje", precizirala je ona.\nTakođe je navela da je srezano učešće javnog duga u BDP-u na oko 50 odsto, pri čemu je u junu ove godine udeo dolarskog duga smanjen sa nivoa od jedne trećine na jednu petinu ukupnog javnog duga.\n"Nastavljamo da jačamo poverenje u dinar i to najviše tamo gde se ono najteže stiče, kod građana", rekla je Tabakovićeva, ilustrujući to podatkom da je dinarska štednja danas četiri puta veća nego na kraju 2012. i da je u junu ove godine premašila 70 milijardi dinara.\nU značajna ostvarenja NBS u prošlog godini, uvrstila je i puštanje u rad sistema za instant plaćanja, kojim se novac transferiše sa računa na račun za 1,2 sekunde 24 sata dnevno, sedam dana u nedelji, tokom cele godine.\n"Nastavićemo proces digitalizacije kako bi se građanima obezbedile brže usluge", poručila je Tabaković, podsetivši takođe da su usvajanjem zakonske regulative smanjeni i troškovi kartičnih transakcija.\nDodala je da su prošle godine otvorena dva poglavlja u kojima NBS ima važnu ulogu, i to poglavlje 16 - ekonomska i monetarna politika, i poglavlje 18 - statistika.\n"Otvaranjem poglavlja 9 - finansijske usluge, u junu ove godine praktično su otvorena sva poglavlja u kojima je NBS rukovodeća institucija u pregovorima o pristupanju EU", rekla je Tabaković\nKada reč o poslovnim rezultatima centralne banke za 2018. godinu guvernerka je informisala Odbor za finansije da je ukupna dobit NBS iznosila 30,7 milijardi dinara, a operativna dobit 13,2 milijarde dinara, od kojih je 9,3 milijardi dinara preneto u državni budžet.\n(sreda, 31. jul 2019, 11:41) - anonymous [neregistrovani]


Lojalti program - Veterinarska Apoteka i Pet Shop Kod Sata DOO Beograd – Najbrži Web Shop u Beogradu\nU cilju pružanja vrhunske usluge našim kupcima i konkurentnosti na tržištu ustanovili smo sistem nagrađivanja lojalnosti u kome svaki novi registrovani član dobija 4% povraćaja u virtuelnom novcu.\nŠta je potrebno da bi ste učestvovali u našem sistemu nagrađivanja?\nDa bi ste učestvovali u našem sistemu nagrađivanja lojalnosti potrebno je da se registrujete na našem sajtu.\nTakođe, prilikom registracije navedite datum rođenja jednog ljubimca kako bi ste za svaki njegov rođendan dobili poklon od nas.\n(Vrednost poklona zavisi od učestalosti i vrednosti vaših porudžbina)\nKako se skupljaju poeni i kako se mogu iskoristiti?\nNaš sistem nagrađivanja lojalnosti karakteriše povraćaj sredstava u iznosu od 4% od ukupnog iznosa porudžbine.\nPopust se ostvaruje tako što se na vašem računu skupljaju poeni u gore pomenutom iznosu, koje možete iskoristiti u nekoj sledećoj\nkupovini (NAPOMENA: nagradni poeni ne mogu činiti više od 50% ukupne porudžbine.) Takođe, iznos koji plaćate kao naknadu\nza dostavu ukoliko niste ispunili uslov za bespltnu dostavu, ne ulazi u iznos od kojeg se računa gore pomenutih 4%.\nIsto važi i za deo porudžbine koji ste platiti virtuelnim novcem, on se takođe ne obračunava u sistemu nagrađivanja.\nPet Shop Kod Sata zadržava pravo promene sistema nagrađivanja u svakom trenutku, pri čemu će svi učesnici biti obavešteni putem e-maila.


Institut KLGI i MALU osnazuju stratesko partnerstvo u interesu podrske opstina. - Vesti - Kosovski Institut za Lokalnu Samoupravu\nKosovski Institut za Lokalnu Samoupravu (KLGI ) produbio je saradnju sa Ministarstvom Administracije Lokalne Uprave (MALU) putem potpisivanja sporazuma o saradnji sa ciljem za jacanje i dalji razvoj lokalnog nivoa.\nNa ceremoniji potpisa sporazuma o saradnji u ime Ministarstva Administracije Lokalne Uprave, sporazum potpisan od strane ministra, predstavila je generalni sekretar, g-djica Rozafa Ukimeraj, i potpisan takodje od Izvrsnog Direktora Instituta KLGI, g-din. Besnik Muçaj.\nCilj sporazuma se povezuje sa jacanjem i intenzitetom strateske saradnje izmedju MALU i Instituta KLGI, koji se sastoji na daljem jacanju lokalne demokratije, promociji principa dobre uprave kao i poboljsanju performansi. Ovo se pokusava postici putem stalne komunikacije, zajednickih aktivnosti sa fokusom lokalnu samoupravu, razmenu ideja i profesionalne ekspertize kao i osnazivanje medju-institucionalne saradnje.\nInstitut KLGI kao i MALU u kontinuitetu su promovisali i preduzimali zajednicke inicijative u interesu opstina, a sporazum otvara novo poglavlje postavljanja strateskih ciljeva za razvoj programa i projekata u interesu opstina i gradjana.


PARKING SERVIS PLANIRA DA UNAPREDI RAZVOJ BICIKLIZMA U NOVOM SADU\n10. јануара 2018. Novi Sad, Servisne, Vesti\n„Parking servis“ planira da ove godine uloži desetak miliona dinara za razvoj biciklizma u Novom Sadu, pre svega kroz siste „NSbike“ i uređenje parkinga za bicikle. Najviše novca otići će za izgradnju 14. „NS bike“ stanice čija lokacija još nije određena, a šuška se da bi to moglo biti negde na Bulevaru Evrope ili Bulevaru patrijarha Pavla. Za gradnju nove stanice biće izdvojeno skoro šest miliona dinara, od kojih će pet miliona biti dato iz budžeta grada, dok će ostatak dati „Parking servis“ iz sopstvenih prihoda. „Parking servis“ će izdvojiti i milion dinara za kupovinu novih bicikala za „NS bike“, zatim 300.000 dinara za rezervne delove, a planirano je još 1,5 miliona dinara za servisiranje bicikala. Takođe iz programa poslovanja „Parking servisa“ vidi se da je predviđeno da se uloži i 500.000 dinara za „softversku implementaciju novog cenovnika za iznajmljivanje gradskih bicikala“.


Slučaj jedne ceste u izgradnji - CIN\nPokušaj Opštine da se izvuče sa povoljnijim uslovima plaćanja dovelo do odlaganja radova na izgradnji ceste u opštini Konjic.\nAdvokat Sanel Nezirić, koji se specijalizovao za oblast javnih nabavki, kaže da njegov klijent namjerava pokrenuti upravni spor protiv Opštine Konjic. (Foto: CIN)\nNakon što se AGI bezuspješno žalio opštinskoj komisiji, njihov zastupnik, mostarski advokat Sanel Nezirić obratio se državnom Uredu za razmatranje žalbi.\nOvaj organ je zadužen za razmatranje žalbi od strane ponuđača koji misle da su zakinuti tokom procedure. U žalbi Nezirić, između ostalog, tvrdi da je bodovanje jednog od kriterija izvršeno na neodgovarajući način.\nDo odlaganja početka radova na proširenju puta u blizini Konjica, čija je vrijednost procijenjena na 4,5 miliona KM, došlo je zbog žalbe na tendersku proceduru. (Foto: CIN)\nPredsjednik tenderske komisije Fadil Tatar, kaže da je odlučio zaključiti ugovor za izgradnju ceste usprkos tvrdnjama jednog od ponuđača da tender nije bio regularan. (Foto: CIN)\nKonačno, početkom decembra, komisija je uradila ponovno bodovanje spornog kriterija. Ovaj put komisija je oduzela mostarskoj firmi jedan bod.\nPreduzeće za puteve Mostar je po novom bodovanju imalo 9 bodova, ali ponuda AGI i je dalje nosila samo 1 bod. Konačni rezultat je ostao nepromijenjen, a komisija nije objašnila razloge kojima se vodila pri bodovanju.


Zašto (i kako) ugovori o održavanju? - Positive\nPostavio Zlatko MarkserBlog, PoslovanjeНема коментара\nZa normalno funkcionisanje informacionog sistema veoma je znacajno da se vrši redovno održavanje – kako preventivno i proaktivno, tako i interventno. Kako vecina malih i srednjih preduzeca nema sopstveni IT sektor, postoji problem oko pravovremenog i pravilnog intervenisanja u slucaju nepravilnosti u radu racunara, racunarske mreže i periferne opreme. U tim slucajevima veoma je znacajno postojanje ugovora o održavanju racunarske opreme i mrežne infrastrukture.\nRacunar i racunarska mreža podložni su otkazima u radu koliko i bilo koji drugi elektro-mehanicki uredaji i samim tim neophodno je da se vrši adekvatno preventivno održavanje. Kao i svaki drugi uredaj koji radi na struju i racunarska oprema je izvor elektromagnetnog zracenja koje privlaci cestice prašine iz vazduha prema sebi. Taloženje tih cestica tokom dužeg vremenskog perioda unutar uredaja može izazvati nestabilnosti u funkcionisanju uredaja, usporenje u radu i na kraju otkaz uredaja.\nOva taloženja najcešce izazivaju neadekvatno hladenje komponenti, što izaziva pojacano grejanje unutrašnjosti uredaja i njegovo dodatno oštecivanje, kao i „zaribavanje“ i mehanicka oštecenja u slucaju uredaja koji pored elektronike imaju i mehanicke komponente. Pored elektro mehanickih cesti su slucajevi softverskih problema sa racunarskom opremom koji mogu znacajno da uticu na performanse celog sistema. Ovakve situacije se mogu preduprediti blagovremenim intervencijama koje podrazumeva preventivno održavanje racunara i racunarske opreme.\nPored ovakvog vida održavanja bitan vid održavanja jeste i proaktivno održavanje racunara , racunarske opreme i racunarskih mreža. Ovaj vid održavanja podrazumeva prepoznavanje problema u radu racunarskog sistema u njegovom zacetku, ili cak uocavanje mogucnosti da se desi incident u radu racunarskog sistema pre nego što dode do neželjenog dogadaja. U slucaju pravovremenog prepoznavanja mogucnosti da se dogodi zastoj u radu moguce je izvršiti preventivnu radnju koja ce spreciti da dode do zastoja u radu kako racunara, tako i racunarske mreže u slucaju da se radi o incidentu na serverima ili mrežnim uredajima.\nPositive tehnicka podrška\nDa bi se ovakav vid održavanja mogao sprovesti, neophodno je prisustvo servisera obucenih za prepoznavanje ovakvih incidentnih situacija koji su sertifikovani za rad sa prisutnom opremom, ali istovremeno i sertifikovani za rad sa aktuelnim operativnim sistemima.\nU kombinaciji sa višegodišnjim iskustvom u radu sa racunarima i racunarskim mrežama ovako obuceni serviseri su nezamenljivi deo proaktivnog održavanja racunarskih sistema.\nPrethodno navedeni vidovi znacajno uticu na nesmetano funkcionisanje racunarskih mreža bez kojih danas ne može da se obavi skoro ni jedan posao. Ovu cinjenicu mnogi korisnici racunara uoce tek kada dode do zastoja u radu. Zbog te cinjenice je kvalitetno interventno održavanje najznacajniji vid održavanja. Za razliku od prethodna dva vida održavanja interventno održavanje podrazumeva što krace vreme odaziva u slucaju prijave incidenta, kao i rešavanje ili privremeno premošcavanje problema u najkracem mogucem vremenskom intervalu, do trajnog rešaivanja problema.\nOvakva usluga omogucuje korisniku da u najkracem mogucem vremenskom intervalu povrati potpunu funkcionalnost informacionog sistema. U slucaju da ne postoji mogucnost za rešavanje problema na licu mesta bitno je da se pronade rešenje koje ce povratiti najveci deo funkcionalnosti informacionog sistema kako bi se nesmetano mogle nastaviti redovne aktivnosti do konacnog rešenja nastalog problema.\nZa bilo koji od ova tri vida održavanja racunara i racunarskih mreža neophodno je da postoji adekvatno obucena i opremljena servisna ekipa koja je u mogucnosti da se u unapred dogovorenom vremenskom roku odazove na poziv klijenta i interveniše u cilju rešavanja klijentovih kako trenutnih problema, tako i problema koje strucne ekipe servisera uoce prilikom neke od svojih intervencija.\nU tom cilju postoje razni paketi ugovora o održavanju koji mogu da zadovolje potrebe širokog portfolia klijenata. Više informacija o ugovorima o održavanju i tehnickoj podršci možete preuzeti sa našeg sajta: Ugovori o održavanju\nTehnicki direktor, Cisco CCNA\nKorisnici racunari racunarske mreže Tehnička podrška usluge


Sportske vesti rezultati tabele komentari - Sport IN - Održana četvrta sednica Skupštine FSS\nNaslovna Fudbal Vesti iz FSS Održana četvrta sednica Skupštine FSS\nU Sportskom centru FSS održana je četvrta sednica Skupštine Fudbalskog saveza Srbije 25 saziva za mandatni period 2016 – 2020. kojom je predsedavao predsednik Slaviša Kokeza.\nSkupštini je prisustvovalo 83 delegata, a najvažnija tačka dnevnog reda odnosila se na usvajanje novog Statuta Fudbalskog saveza Srbije.Posle javne rasprave koja je trajala mesec dana, pristiglih sugestija i primedbi od strane članova fudbalske organizacije, predlog novog Statuta se našao pred članovima Skupštine. Posle usvajanja deset amandmana na predlog Statuta FSS delegati su jednoglasno usvojili i novi Statut Fudbalskog saveza Srbije.\nSkupština FSS po novom Statutu imaće manji broj članova, uostalom kao i Izvršni odbor FSS, sve zbog bolje operativnosti, a novina je da je uvedena i institucija zamenika predsednika.Usvojen je i novi Poslovnik o radu Skupštine FSS.\nPo završetku Skupštine održana je sednica Izvršnog odbora FSS kojom je predsedavao predsednik Slaviša Kokeza. Čelni ljudi Fudbalskog saveza doneli su odluku da FSS donacijom pomogne Partizanu kako bi osvetljenje u Humskoj bilo po standardima i zahtevima UEFA , kao i da se izdvoje sredstva koja će pomoći Crvenoj zvezdi da stadion „Rajko Mitić“ dobije kvalitetnu travnatu podlogu.\nIzvor informacije i foto fss.rs


Očekivanja užičkih stranačkih lidera (video) – ZoomUe\nUŽICE – Užički lideri tri najveće stranke SNS-a Ivana Stojiljković,DS-a Jovan Marković i SPS-a Neđo Jovanović glasali su danas na svojim biračkim mestima.Posle glasanja izneli su za portal ZOOMUE svoja očekivanja od današnjih izbora.\nPoverernica Srpske napredne stranke Ivana Stojiljković izjavila je da u Užicu očekuje podjednako dobar rezultat ,kao i u Srbiji.\n„Ovi izbori su za SNS od izuzetnog značaja i naša očekivanja su jako velika,ali realna.Sama kampanja je bila na najvišem nivou sa naše strane,a nadam se da će i izborni dan proteći tako i da će se birači izjasniti onako kako i očekujemo od njih“, rekla je Stojiljkovićeva.\nPredsednik Gradskog odbora Demokratske stranke Jovan Marković,za razliku od Stojiljkoviće imao je primedbe na propuste u izbornoj proceduri.\n„Očekivao sam da će posle prljave kampanje,današnji izbori biti fer i korektni,međutim puno je nepravilnosti i nekorektnosti.Demokratska i druge stranke uložiće prigovore,što će dovesti u pitanje regularnost ovih izbora“,izjavio je za portal ZOOMUE Marković.\nOn je istakao i da očekuje da će DS ostvariti dobar izborni rezultat u Užicu i Sevojnu.\n„Očekujem podršku građana za ono što smo uradili dok smo bili na vlasti,kao i za program koji smo ponudili na ovim izborima“,rekao je Marković.\nPredsednik Gradskog odbora Socijalističke partije Srbije Neđo Jovanović očekuje da će ova stranka u Užicu imati bolji izborni rezultat nego na izborima 2012.godine.\n„Očekujem da Srbiji i svim građanima bude bolje posle današnjih izbora.Na onima koji budu izabrani za poslanike je velika odgovornost da završe reformske procese i donesu zakone koji će omogućiti bolji život građana Srbije.Ukoliko se to ne uradi u što kraćem roku ,ne vidim izlaz iz krize u kojoj se već nalazimo.Ukoliko građani daju poverenje SPS-u opravdaćemo ga na najbolji mogući način „,izjavio je Jovanović za portal ZOOMUE.\nSvo troje užičkih lidera svojih stranaka su i kandidati za poslanike u Skupštini Republike Srbije.\nNemaci traže kooperante za proizvodnju kornišona (VIDEO)\nNext story Naprednjaci ubedljivo vode i u Užicu\nPrevious story Izlaznost u Sevojnu preko 52 odsto


BEMUS - Oktobarski praznik klasične muzike | Vodič kroz Beograd za...\nBEMUS - Oktobarski praznik klasične muzike\nBeogradske muzičke svečanosti, popularni BEMUS, već više od pola veka predstavlja najznačajniji festival umetničke muzike kod nas. Svakog oktobra, zvuci klasike razliju se gradom i bar za trenutak rasteraju maglu i tmurne oblake rane jeseni.\nTokom svog postojanja pratio je sudbinu Beograda – od kulturnog uzlete, preko burnih devedesetih do današnjih dana kada još jednom gradi svoje mesto na međunarodnoj muzičkoj sceni.\nU slavu slobodarskog Beograda\nPriča o BEMUS-u počinje pre tačno 51 godinu kada je povodom 25. godišnjice oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu odlučeno da se osnuje i muzički festival koji će ovaj važan datum najaviti na najbolji mogući način. Zato je i u prvim decenijama postojanja festival održavan od 7. do 19. oktobra svake godine.\nZahvaljujući kompozitoru Dejanu Despiću koji, pored svog bogatog i nadahnutog muzičkog stvaralačkog opusa, kao jedan od članova odbora festivala čuva i beleži istoriju festivala, saznajemo i zanimljivosti o otvaranju prvog BEMUSA, sada već daleke 1969. godine. Na čelu organizacionog odbora nalazio se Živojin Zdravković, koji je bio i prvi dirigent festivala, a otvaranje je otvoreno zvucima simfonijske poeme "Beograd" Dragutina Gostuškog. Tada, a i u prvim decenijama postojanja festivala, sa balkona Narodnog pozorišta fanfare su oglašavale otvaranje, a u Pionirskom parku vijorila se svečana zastava BEMUS-a.\nOd početka je program bio prilagođen ukusu publike koja je preferirala klasičnu muziku, sa gotovo tradicionalnom odbojnošću prema alternativnim i modernim delima. Pored muzičkih koncerata, značajni deo programa predstavljao je i balet, narodno muzičko stvaralaštvo, kao i Međunarodno takmičenje Muzičke omladine.\nZlatno doba BEMUS-a\nTokom pet decenije svog postojanja, beogradski festival beleži gostovanja gotovo svih poznatih svetskih simfonijskih, operskih i baletskih ansambla i solista. Tako je Beograd bio domaćin Bečke filharmonije, Njujorške filharmonije, Berlinske filharmonije sa čuvenim dirgentom Herbertom fon Karajanom, Minhenske filharmonije, Kraljevskog Kohserthebau orkestra iz Amsterdama, Orkestra RAI… Na sceni su svoje piruete i skokove izvodili članovi uvek Baleta Morisa Bežara i Baleta Borisa Ejfana.\nUvek magični Boljšoj teatar gostovao je 1982. godine na 14. BEMUSU sa izvođenjem opera "Boris Godunov", "Evgenije Onjegin" i Verdijevim "Rekvijemom" u prepunom Sava centru. Upravo su i poslednje godine sedamdesetih i početak osamdesetih bile vrhunac festivala kada s pravom zauzima značajno mesto na međunarodnoj sceni, a među posetiocima se uvek tražila karta više.\nZbog velike posećenosti, BEMUS se organizovao na više lokacije, ali su Kolarčeva zadužbina i Dom sindikata (danas Kombank dvorana) bile tradicionalno rezervisane za najvažnija dešavanja.\nVeć krajem osamdesetih, kada dolazi i do prvih naznaka burnog razlaza jugoslovenskih republika, dolazi i do prvih problema sa organizacijom. U narednoj deceniji, između sankcija, blokade i ekonomske krize, organizacioni i programski odbor pokušavaju da održe kontinuitet održavanja festivala uz velika odricanja i žrtve. Zbog nemogućnosti ulaska u zemlju stranih umetnika, program festivala je redovno bio pod znakom pitanja do poslednjeg trenutka.\nPonovni "uzlet festivala"\nPresudna tačka biće 2000. godine kada na čelo festivala dolazi Ivana Stefanović. Festival se ponovo okreće široj publici i polako vraća popularnost. Tih godina u Beogradu nastupa i čuvena Pekinška opera, osnovana 1790. godine. Sa velikim uzbuđenjem dočekan je i jubilarni 40. BEMUS koji je bio u znaku premijernog izviđenja opere "Maratonci" pokojne Isidore Žebeljan, koju mnogi smatraju jednom od najvećih savremenih srpskih kompozitora. Takođe, ovaj BEMUS označio je i veći upliv džez muzike u program, kao i izvođenjem integralnog izdanja "Ohridskih legendi" Stevana Hristića u interpretaciji Simfonijskog orkestra RTS-a pod dirigentskom palicom Bojana Suđića.\nJoš jedan jubilej, ovaj put 50. BEMUS bio je prava poslastica za ljubitelje klasične muzike. Još jednom Beograđani su bili u prilici da čuju originalnog Najdžela Kenedija i jednog od najlepših tenora današnjice Ramona Vargasa. Naredne godine Beograd je ugostio i Vanesu Mej.\nNažalost, nepredviđene prilike nadvile su se nad BEMUS 2020. godine, usled pandemije COVID-19, tako da je prvo odloženo, a zatim otkazano svečano otvaranje 52. izdanja festivala, kao i deo programa. Ipak, postoje obećanja da je ovo samo pauza, a nikako poslednji čin i da će se uskoro zvuci muzike ponovo razliti beogradskim ulicama.


Jelisaveta Teodosić proglašena najlepšom poznatom ženom - PRess Serbia | PR PRess team\nJelisaveta Teodosić proglašena najlepšom poznatom ženom\nGlumica Jelisaveta Orašanin Teodosić pohvalila se laskavom titulom koju je ponela na izboru za Mis Instagrama, odnosno “Celebrity Miss”.\nNaime, reč je o nesvakidašnjem takmičenju, za koje glumica verovatno nije ni znala da je predložena, a ipak je pobedila neke od najlepših žena. Kao predstavnica Barbadosa istaknuta je pevačica Rijana, dok je Kolumbiju predstavljala glumica Sofija Vergara, a Brazil bivši „Viktorijin anđeo“ Alesandra Ambrozio, a Jelisaveta je ipak kao predstavnica Srbije zauzela prvo mesto.\nGlumica se ovim pohvalila na svom Instagram “storiju”, a uz to je poručila:\n“Samo mir u svetu”.\nTagoviglumica instagram jelisaveta orašanin miss


VW u poteri za Dačijom oživljava Vartburg | Kamatica\nPočetna > tekst > VW u poteri za Dačijom oživljava Vartburg\nVW u poteri za Dačijom oživljava Vartburg\nTekst objavljen: 07.11.2012 16:16\n(Darkone/CC-BY-SA 3.0/Wikimedia Commons)\nPrema podacima, u svetu se godišnje proda više od osam miliona automobila jeftinijih od 10.000 evra - ili 13 odsto od ukupne prodaje. I, to nije kraj, jer su povoljni automobili sve traženiji.\nAuto Bild saznaje da će se u ranoj fazi razvoja pojaviti tri modela sa tri nivoa cene: četvorovratna limuzina će koštati oko 6.000 evra, karavan neće biti skuplji od 7.000 evra, dok će se komforni i praktični MPV nuditi za 8.000 evra. Naravno, u cenu nisu uključeni ni klima-uređaj, ni ESP, ni vazdušni jastuci, već je važno da se obezbedi što niža cena koja će "odzvanjati" u glavama potencijalnih kupaca.\nKlasičan primer je Dačija koja je od 2004. godine 17 puta povećala svoju prodaju!\nDo sada, najveće tržište je Kina na kojem se godišnje plasira 3,8 miliona sa cenom nižom od 10.000 evra. Dalje slede Indija sa 1,1 milionom automobila i Rusije sa 900.000 automobila. Evropa je sa 400.000 vozila (tri odsto ukupne prodaje) na kraju skale.\nMeđutim, situacija bi uskoro trebalo ozbiljno da se promeni, jer u igru želi da se uključi i Folksvagen koji cilja da postane proizvođač broj jedan.\nProizvođač iz Volfsburga je spreman da oživi zaboravljeni brend Vartburg, s tim što se automobili ne bi proizvodili u Nemačkoj, već u Indiji ili Kini.\nPlan je da se novi modeli prodaju preko već postojeće mreže, a da se veća pažnja posveti prodaji preko interneta, kako bi se troškovi i marže maksimalno smanjili. Prvi model sa Folksvagenovim genima i oznakom Vartburga ili nekog drugog, novog brenda, možemo da očekujemo već krajem 2015. godine.\nwartburg vartburg VW Volkswagen Folksvagen automobili jeftini automobil


Švercovao 2.000 papagaja u minibusu\nBugarski carinici sprečili su na prelazu "Kapetan Andrejevo" na granici sa Turskom nezakonitu trgovinu 2.000 papagaja.\n11:53 >> 13:54\nU BiH i Crnoj Gori uhapšeno 57 narkodilera\nU međunarodnoj policijskoj akciji razbijanja lanca narkodilera pod nazivom "Trio" uhapšeno je 57 osoba u BiH i Crnoj Gori, a zaplenjeno je 350 kilograma droge skank, potvrdila je portparolka MUP...\nCarinici otkrili ilegalce u hladnjači\nCarinici su tokom dubinske kontrole, na delu autoputa Vranje - Vladičin Han, zahvaljujući najsavremenijem mobilnom skeneru, sprečili pokušaj krijumčarenja 15 osoba, skrivenih u mađarskoj...\nPožarevačka policija podnela je krivične prijave protiv Radiše M. (47) i Danijela S. (27), iz Batovca, zbog krijumčarenja nafte.\nSprečeno krijumčarenje deviza iz Srbije\nNa graničnom prelazu Horgoš kod slovenačkog državljanina J.S. nađeno je 80.000 evra u akten tašni koja je bila sakrivena ispod zadnjeg sedišta, saopštila je Uprava carina.\nKrijumčare decu zbog krvavih obreda\nOglasi za afričke veštičje usluge poslednjih godina raširili su se Velikom Britanijom. Njihovim tragom novinar BBC-ja otputovao je u srednjeafričku državu Ugandu i skrivenom kamerom zabeležio...\nKrijumčario krave na Kosmet\nPolicija sprečila krijumčarenje pokojnika\nCarinici zaplenili 2.000 godina staru mumiju\nArgentinski carinici pronašli su tri lobanje i više od 2.000 godina staru mumiju u paketu koji je bio namenjen evropskom crnom tržištu, prenele su danas agencije.\nUhapšen sa 600 litara alkohola\nPolicija u Prijepolju uhapsila je Dragišu J. (27) iz Bijelog Polja prilikom pokušaja da iz Srbije prokrijumčari oko 600 litara alkohola (96 odsto etanola), saopštio je danas MUP Srbije.\nZaplenili 30kg zlata i 85.000 evra\nPolicija je jutros u Rudnici kod Raške u automobilu "fijat stilo" sa beogradskim tablicama zaplenila više od 30 kilograma zlata i 85.000 evra i uhapsila dvojicu osumnjičenih za krijumčarenje.\n18:19 >> 20:55\nOtkrivena prevara sa lekovima protiv side\nNemačka policija ovih dana istražuje slučaj krijumčaranje lekova namenjenih obolelima od side u Južnoafričkoj Republici, koji su uz veliku zaradu prodavani u Nemačkoj.


Kako pronaći malo slobodnog vremena? - Bizlife.rs\nKako pronaći malo slobodnog vremena?\n11:44 Beograd, 23/11/2011\nHronični nedostatak slobodnog vremena jedna je od najčešćih tegoba modernog čoveka. Upravo je taj nedostatak vremena i vrlo čest razlog našem nezadovoljstvu, budući da imamo utisak da nam, nakon što odradimo neodgodive obveze poput radnog vremena i porodičnih obaveza, ne ostaje ni malo vremena za nas same.\nIpak neki ljudi uprkos brojnim obavezama uvek pronađu bar pet minuta za sebe. Tajna je u pametnoj organizaciji života i određivanju prioriteta obaveza koje imate.\nJedna od najčešćih grešaka kojoj je većina nas sklona je preuzimanje na sebe odgovornosti kada to ne moramo. Bez obzira da li to činimo da se dokažemo na poslu ili olakšamo članovima porodice neki posao, preuzimanje odgovornosti drugih ljudi je dugoročno vrlo loše.\nBudite svesni svojih obaveza\nSve što radite mora biti deo nekog šireg i razumnog plana. Ukoliko sami sebe ulovite kako jednostavno obavljate stvari jednu za drugom, a da pritom uopšte ne znate šta ste dosad uradili, a šta vam je ostalo, vrlo je verovatno da ćete potrošiti puno energije i vremena. Ako ništa ne pomaže, stavite sve svoje poslovne, porodične i druge obveze na papir i rešavajte ih jednu po jednu. Tek tada možete početi da razmišljate o nekom slobodnom vremenu.\nImajte na umu da se najviše vremena gubi u onim malim i „nevažnim” stvarima poput ispijanja kafe.\nRazlikujte važno od nevažnog\nSvakako da će biti situacija kada jednostavno ne možete da ispunite sve obaveze koje vam predstoje u određenom danu. U takvim slučajevima važno je da imate sistem grupisanja obaveza na one važne čije se obavljanje ne može odlagati i one manje bitne. Kad završite sa svim neogdodivim obavezama, procenite da li možete ispuniti i one nižeg prioriteta, a da vam pritom ostane i nešto slobodnog vremena.\nNemojte sve raditi sami\nNema ničega sramotnog u traženju pomoći drugih kad shvatimo da će nas obveze jednostavno pregaziti. Ne pokušavajte biti jedni od onih ljudi koji uvek moraju sve završiti sami i zamolite svoje kolege, prijatelje i članove porodice da vam pomognu oko onih lakših ili manje važnih obaveza.\nNe ostavljajte stvari napola dovršenima\nŽivotna je činjenica da sve ono što ostavite za sutra nužno znači i više posla. Štaviše, neke stvari jednostavno funkcionišu tako da su najbolje i najbrže ako ih odradite u odjednom, a ne malo po malo.


Mediji tvrde da je policija krenula ka Kosovskoj Mitrovici, KP demantuje – Politika – Radio Sanja\nMediji tvrde da je policija krenula ka Kosovskoj Mitrovici, KP demantuje – Politika\nin Izbori 2022, Kosovo, Politika, Protest\nKosovska policija je u većem broju krenula ka Severnoj Mitrovici, gde je za danas najavljen protest Srba povodom zabrane glasanja na izborima 3. aprila, javlja portal Kosovo onlajn, pozivajući se na prištinske medije, koji su potom objavili i demantij ove vesti.\nKao izvor vesti navodi se TV Dukađnini, a Kosovo onljan prenosi da je kolona primećena u bazi Belvedere, gde se po pravilu oklopna vozila okupljaju pre akcije.\nMeđutim, portal Kossev prenosi da je medijske napise demantovao portparol Kosovske policije Baki Keljani.\n„Pozivajući se na nekoliko tekstova i publikacija u raznim medijima, u vezi sa kretanjem specijalnih jedinica Kosovske policije, obaveštavamo vas da su kretanja policijskih jedinica uobičajena i da nisu vezana za neku posebnu aktivnost. Kosovska policija je transparentna i nastaviće da vas obaveštava kao i uvek o svojim obavezama i operativnim aktivnostima“, izjavio je Keljani za Gazeta Express.\nU severnom delu Mitrovice je za danas oko podneva najavljen protest Srba, zbog odbijanja vlasti u Prištini, da se na Kosovu za građane sa srpskim državljanstvom, organizuje glasanje na srpskim predsedničkim i parlamentarnim izborima 3. aprila.\nProtest je pre tri najavio gradonačelnik Štrpca, Dalibor Jevtić, u obraćanju medijima nakon sastanka sa srpskim predsednikom, Aleksandrom Vučićem u Beogradu, podseća Kossev.


SKANDAL DRŽAVNOG SEKRETARA SRBIJE: Slagao da migranti nisu izveli NI JEDAN teroristički napad u Briselu, Londonu i Parizu... | Vesti Dana\nDržavni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije Nenad Ivanišević izjavio je u ponedeljak na Paliću da se migracije ne mogu povezivati sa terorizmom, kriminalom, kao ni sa ugrožavanjem bezbednosti.\nIstraživanje Kato instituta, pokzalo je da migranti koji su rođeni van Amerika čine 86% terorističkih napada u periodu od 1975 do 2017. godine.\nForeign‐born terrorists were responsible for 86 percent (or 3,037) of the 3,518 murders caused by terrorists on U.S. soil from 1975 through the end of 2017.\n11 septembar, napadi u Kelnu\nIvanišević je rekao novinarima u pauzi skupa “Migracije kao bezbednosni izazovi: Zapadno-balkanska ruta”, koja se održava na Paliću, da „ne možemo migracije nikako povezivati ni sa terorizmom, ni sa kriminalom“, prenosi Beta.\n„Ni jedan napad ni u Londonu, ni u Parizu, ni u Briselu nisu izveli ljudi koji su došli tokom migracija, nego su ti ljudi svi rođeni na teritoriji Evropske unije“, kazao je Ivanišević što je očita laž.\nSamo primera radi u napadu na Brisel 2016. godine koji je imao preko 300 žrtava i povređenih, otkriveno je da je među učestnicima bilo državljana Maroka, koji nisu rođeni u Belgiji iako je postojala sprega migranata druge generacije sa novopridošlim imigrantima.\nTako je Najim Laachraoui jedan od monstruma iz Brisela rođen u mestu Ajdir u provinciji Taza u Maroku. Zamiljivo je da Ivanišević kategorički govroi da „Ni jedan napad“ nisu izveli ljudi koji su došli migracijama, a u autentičnost izjave se možete uveriti klikom OVDE.\nPošto tvrdi da napade nisu činili ni u Londonu, hajde da proverimo napada na London Bridge iz 2017 godine, u njemu je odbijeni azilant, Rachid Redouane učestvovao u organizovanom napadu u kome je 8 osoba ubijeno, a preko 40 povređeno, kada u se migranti zaleteli kolima u masu pešaka. Ipak Ivanišević kategorički tvrdi da ni jedan napad nije izveo taj profil ljudi.\nObzirom da su ovo samo neki primeri, a da je lista napada migranata duga, na društvenim mrežama se otvorila tema da li se sa namerom plasiraju lažne vesti kako bi se obmanula javnost po pitanju migracije?\nOn je rekao da gde god ima ljudi, postoji mogućnost i za incidente i dodao da MUP reaguje i da će svako ko krši zakon biti procesuiran.\nOn je podsetio da Srbija i Mađarska imaju dijametralno suprotne politike oko pitanja migranata, a da o svim drugim pitanjima imaju „istorijski visok“ nivo odnosa.\nPokrajinski ombudsman Vojvodine Zoran Pavlović rekao je da svi migranti u Srbiji imaju jednaka prava, i da ih treba zaštititi na najbolji mogući način.\nDodao je da u ovom trenutku kancelarija Pokrajinskog ombudsmana nije dobila pritužbe građana koji prolaze kroz Srbiju.\nSkup su organizovali beogradski Institut za medjunarodnu politiku i privredu, Fondacija Hanns Seidel i Pokrajinski zaštitnik građana-ombudsman.\nIzvor: Radio Slobodna Evropa/Dnevna Gazeta


NAPADAMO ČETVRTO ZLATO U POLjSKOJ: Goran Obradović otkrio dva razloga zbog kojih je odlučeno da se Španovićeva ne takmiči do kraja godine - PRess Serbia | PR PRess team\nGoran Obradović, njen trener, duboko veruje u snagu, energiju i iskustvo najbolje srpske atletičarke i ističe da su, posle šampionata u Poljskoj, sledeća stanica Olimpijske igre u Tokiju.\n– Dve su bitne stavke zbog kojih je doneta odluka da se Ivana ne takmiči u ovoj kalendarskoj godini, otkazivanje brojnih bitnih takmičenja, između ostalih i Dijamantske lige, kao i nešto duži period Ivanine rehabilitacije, posle preloma metatarzalne kosti desnog stopala 16. juna ove godine – kaže, za “Novosti”, Goran Obradović.\nTrofejni stručnjak ističe da je do sada održano samo jedno kolo Dijamantske lige u Monaku, u kojem nije bilo ženskog skoka udalj, i da će se drugo kolo, posle niza odlaganja i pomeranja termina, održati u nedelju 23. avgusta u Stokholmu.\n– Svakako je najvažnija stvar da je posle šest nedelja nošenja ortopedske čizme i pregleda dr Jovana Đurića, koji je u utorak specijalno doleteo iz Londona, sa Ivaninim desnim stopalom sve u redu i da će posle dvonedeljne rehabilitacije započeti sa laganim treninzima – prezicira Obradović.\nStručni tim upravo zbog nemogućnosti da odabere takmičenja, čije je održavanje do poslednjeg momenta neizvesno, izuzeo je faktor rizika i celu turbulentnu godinu izazvanu pandemijom virusa korona stavio ad akta, kada je Ivana Španović u pitanju. Po rečima Gorana Obradovića, krajem septembra svetska i evropska prvakinja ući će u uobičajen ritam treninga i planirani ciklus priprema za narednu godinu\nSjajni trener konstatuje da ih je nemoguće sprovesti u Srbiji i da se Ivana do sada uglavnom pripremala u Dubaiju ili Dohi u Kataru.\n– Bilo bi sjajno da uskoro znamo kada ćemo napokon moći da planiramo zimske pripreme u toplijim krajevima – zaključio je Obradović, uz napomenu da je Ivana mentalno i fizički veoma stabilna i da je, i dok je imala čizmu na desnoj nozi, trenirala u kućnim uslovima.\nKOBNI SKOK NA STEPENIK\nDOK je trenirala u kućnim uslovima, tog 16. juna, pukla je keramička pločica na stepeniku na koji je doskočila i Ivana nije mogla drugačije da reaguje. Izvrnula je zglob i pukla joj je peta, u nizu, od prstiju desne noge do stopala, metatarzalna kost.\nTagoviGoran Obradović ivana španović poljska takmicenje zlato


GOMEX - Priprema za farbanje metalnih površina\nPorodični Magazin / Kućne fore / Priprema za farbanje metalnih površina\nPriprema za farbanje metalnih površina\nToplije vreme donosi novi entuzijazam i često nam “nekako s proljeća” dođe da napravimo veliko sređivanje doma i okoline. Ukoliko pomislite na ulepšavanje i vraćanje sjaja metalnim površinama, saveti koji slede biće vam od koristi…\nKako izgleda proces farbanja metala\nFarbanje metala započinje odstranjivanjem stare farbe sa metalnih površina. Može se farbati i preko starog sloja boje, ali to nosi rizik od ljuštenja, nastavka procesa oksidacije koji je započet ispod stare farbe i slično... Najbolje je odstraniti ostatke stare farbe i pripremiti podlogu za novu farbu.\nSkidanje stare farbe može se uraditi na više načina, a jedan od najlakših je korišćenje fena za skidanje boje. Dovljno je približiti fen na 2-3cm od ofarbane površine, sačekati nekoliko sekundi da se stara farba usled toplote odlepi i špahtlom je sastrugati. Kada malo uvežbate ovu radnju, videćete da to ide veoma brzo i lako.\nPomislili ste da sada na red dolazi farbanje… Ali, ne još uvek. Posle ovoga dolazi na red šmirgl papir, žičana četka ili nešto savremenija opcija - ugaona brusilica na koju možete staviti disk sa šmirglom. Odstranite sve zaostale tačkice stare boje i posebno posvetite pažnju mestima koja je već zahvatila korozija. Vrlo je važno da ovakva mesta ošmirglate toliko da skinete sloj koji je korodirao.\nAko ostane zarđalih delova, verovatno će boja na tom mestu nabubriti, ispucati i time dozvoliti prodor vode i nastavak korozije. Metalne površine posle toga mogu da se operu nitro razređivačem kako bi se odstranile sve nečistoće (prašina, masnoća i slično), mada je uglavnom dovoljno vlažnom krpom prebrisati prašinu nastalu posle šmirglanja.\nBoje prilikom farbanja metala\nKada ste uredno pripremili podlogu, vreme je da počnete sa farbanjem. Za početak - osnovnom bojom. Uloga osnovne farbe za metal nije samo stvaranje dobre podloge za nanošenje završne lak-boje, već ona ujedno u sebi sadrži komponente zadužene za antikorozivnu reakciju.\nNakon sušenja osnovne boje, možete početi sa nanošenjem završne farbe na identičan način.


Evropski parlament ratifikuje SSP sa Srbijom – Nadlanu.com\nEvropski parlament ratifikuje SSP sa Srbijom\nBEOGRAD, 17. januara 2011. (Beta) - Evropski parlament u utorak bi trebalo da ratifikuje Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) Srbija-Evropska unija što je do sada učinilo 11 zemalja članica Unije.\nDa bi Sporazum stupio na snagu potrebno je da ga ratifikuje još 16 zemalja članica. Međutim, ratifikacija SSP nije preduslov za dobijanje statusa kandidata.\nDirektorka vladine Kancelarije za evropske integracije Milica Delević ranije je ocenila da će ratifikacija sporazuma u Evropskom parlamentu biti značajan signal iz te institucije za Srbiju, ali i za članice EU koje još nisu ratifikovale taj sporazum.\nOd zemalja koje još nisu ratifikovale sporazum, Beograd očekuje da proces ratifikacije u četvrtak bude okončan u Nemačkoj, gde je počeo u decembru, dok se u Francuskoj ratifikacija sa Srbijom očekuje u aprilu.


Srpski Amerikanci zvanično deo kampanje za reizbor Trampa | Restart Magazin\nTri nedelje nakon što je u SAD pokrenuta kampanja pod nazivom „Srbi za Trampa 2020”, Amerikanci srpskog porekla koji podržavaju aktuelnog predsednika, postali su zvaničan deo koalicije u kampanji za ponovni izbor predsednika Donalda Trampa.\nKako se navodi u saopštenju organizacije „Srpski Amerikanci za Trampa 2020”, kampanju „Srbi za Trampa 2020” pokrenule su Olga Ravasi i Pamela Kolins kako bi promovisali građanski angažman srpskog rasejanja u Sjedinjenim Državama, preneo je Srpski Radio Čikago.\n„Tako smo ponosni na ovaj trenutak i konačno znamo da su predsednik Tramp i njegov tim čuli naše glasove, a naš naporan rad i posvećenost su se isplatili”, navele su Ravasijeva i Kolinsova, prenosi Tanjug.\nOne su dodale da su članovi kampanje motivisani više nego ikada pre da omoguće da se ponovno izabere „verovatno najbolji predsednik u istoriji Amerike” budući da se, kako su naglasile, nacija suočava s egzistencijalnom krizom.\n„Cilj je da se mobiliše oko milion Srba-Amerikanaca i Amerikanaca sa potpunim ili delimičnim srpskim poreklom širom Sjedinjenih Država da se pridruže pobedničkom timu, i organizovanim naporima i da pomognemo ponovni izbor predsednika Donalda J. Trumpa”, poručila je Olga Ravasi.\n← Serija A će biti odložena, ako se nastavi povećanje broja zaraženih fudbalera\nHaos na austrijskoj granici – 10 sati čekanja →


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Osiguranje poljoprivrede i prehrambene industrije\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Društvene nauke > Osiguranje > Osiguranje poljoprivrede i prehrambene industrije\nPuna verzija: Osiguranje poljoprivrede i prehrambene industrije\n13-04-2011, 12:16 AM\nOd postanka sveta pa do danas čovekov život i imovina bili su ugrožavani raznim rizicima, prouzrokovani bilo stihijskim događajima, bilo nesrećnim slučajevima. Čovek se sa ovim nedaćama borio na različite načine. Sa razvojem društva, razvijao se i sistem odbrane od nevolja koje su ga snalazile. Smatra se da je pojava privatne svojine uslovila organizovanu zaštitu imovine koja je bila preteča delatnosti osiguranja .\nOpasnosti koje ugrožavaju imovinu i lica su beoma brojne, ponekad i izuzetno teške. Ima opasnosti koje su se tokom vremena smanjivale (granica smrtnosti je pomerena zahvaljujući razvoju medicinske nauke), dok su se neke povećavale a javljaju se i nove (pojačan saobraćaj i sl.). Čovek je uvek nastojao da smanji broj štetnih događaja slučajnog karaktera, i u toj težnji ponekad postiže dobre rezultate. Ipak, bez obzira na sve preventivne mere koje se preduzimaju, neke štete izmiču kontroli, te zaštita od njih može biti samo u smislu nadoknade sredstava za obnavljanje uništenih (oštećenih) dobara...\nPojam i suština osiguranja\nRazvojem ljudske zajednice pojavila se potreba za zaštitom sopstvenih dobara kako od elementarnih nepogoda, tako i od posledica sopstvenog delovanja kojim se može naneti šteta tuđim ili svojim dobrima. Početni oblici zaštite ljudima koje je pogodila nesreća bili su zajednički prilozi i pomoć zajednice – sela, rodbine i sl. Ovakve, manje ili više organizovane akcije, mogu se smatrati počecima savremenog osiguranja.\nDanas je osiguranje visokorazvijena društvena delatnost koja obezbeđuje ekonomsku zaštitu osiguranicima, pravnim i fizičkim licima, od štetnih dejstava i poremećaja do kojih dolazi nastankom osiguranog slučaja ili ostvarenjem osiguranog rizika.\nU suštini, osiguranje predstavlja udruživanje lica izloženih istoj opasnosti s ciljem da zajednički podnesu štetu za koju se unapred zna da će, prema teoriji verovetnoće, zadesiti samo neke od njih. Osnova osiguranja leži u načelu uzajamnosti. Svi kod kojih može doći do izlaganja opasnosti dolaze do ubeđenja da je nužno udruživanje sa ostalima radi zajedničkog podnošenja štete. U tome se izražava karakter uzajamnosti, karakter solidarnosti u osiguranju. Preko osiguranja se izjednačavaju i izravnavaju rizici na prihvatljivom, lako podnošljivom nivou. Tehničku suštinu osiguranja predstavlja atomiziranje rizika tj. njihovo razbijanje na mnoštvo osiguranika, odnosno usitnjavanje krupnih šteta na, u prenosnom smislu, bezbroj manjih....


Novosti\t02.08.2018 19:00\nReč je o naseljima Izvarica, Ribare, Krepoljin, Vukovac, Milatovac i Jošanica.\nPoplavljena su domaćinstva, a bujica je nosila i automobile.\nEkipe hitne pomoći i vatrogasno spasilačkih jedinica su na terenu, a prema rečima predsednika opštine Žagubica Safeta Pavlovića nema žrtava poplava i intenzivno se radi na evakuisanju ugroženog stanovništva.\nPavlović je dodao i da se radi na spašavanju stoke, ali i da je dosta životinja uginulo.\nPripadnici Sektora za vanredne situacije u ovom trenutku vrše crpljenje vode na više lokacija na teritoriji opštine Žagubica, a voda se na ugroženom području povukla u korito reke Tisnice, izjavio je Predrag Marić, pomoćnika ministra i načelnika sektora za vanredne situacije.\nOn je istakao da nema povređenih niti stradalih građana. Pripadnici Sektora za vanredne situacije spasili su 60 osoba iz ugroženih domaćinstava u koje je ušla voda, dok je upravo završena evakuacija još 240 osoba. U ovom trenutku više nema opasnosti po stanovništvo, a voda se povlači.\nEkipe hitne pomoći je na terenu, a na crpljenju vode u ovom trenutku su angažovana 24 vatrogasca-spasioca sa sedam vozila, šest čamaca i četiri pumpe za crpljenje vode.\nElektrične energije još uvek nema u delima gde su naselja poplavljena, dok su pumpe na lokalnom vodovodu isključene zbog bujičnih voda koje su ugrozile normalnu isporuku zdrave pijaće vode, prenosi TV\nZbog poplava izazvanih obilnim padavinama, juče popodne proglašena je vanredna situacija u sedam mesnih zajednica na području opštine Ljig. Vanredna situacija proglašena je u selima Kozelj, Brančić, Ivanovci, Gukoš, Poljanice, Štavica i Dići – Donji Banjani. U Štavici je bujica u četvrtak popodne ugrozila i saobraćaj na Ibarskoj magistrali.\nOvo je treći put u poslednjih mesec i po da su jako nevreme i obilne poplave zadesili područje ljiške opštine i kačerski kraj. Padavine i vodena bujica izazvali su oštećenja i odrone na putevima, mostovima, uništeni su usevi, u četvrtak su bile ugrožene kuće, ekonomski objekti, infrastruktura... Zbog pričinjene štete, Opština Ljig obratila se Vladi Srbije za pomoć, jer sama nema sredstava za sanaciju uništene ili oštećene infrastrukture.\nNevreme sa obilnim pljuskovima koje je u sredu oko 21 sat zahvatilo Bor izazvalo je velike probleme u rudniku RTB-a Veliki Krivelj, saopštio je RTB Bor.\n"Morali smo da redukujemo proizvodnju sa najnižih delova kopa i mehanizaciju preventivno preselimo na sigurno. Na gornjim etažama nismo prekidali rad, ali je stepen pripravnosti u celom rudniku bio na najvišem nivou cele noći. S obzirom na to koliko je kiše palo i to za kratko vreme, mislim da smo svi zajedno uspeli da je pobedimo i postaramo se da ne nanese veliku štetu", rekao je Delić.


Komandant Iranske revolucionarne garde, Mohamed Ali Džafari\nKomandant iranske moćne Revolucionarne garde upozorava regionalne američke vojne baze na Bliskom istoku da bi mogle biti izložene riziku od iranskog raketnog napada ukoliko Vašington uvede nove sankcije Teheranu.\nAmerički predsednik Donald Tramp planira da u narednim danima objavi da se Iran ne ponaša u skladu sa medjunarodnim sporazumom za ograničenje nuklearnog oružja iz 2015. i potom pruži Kongresu rok od 60 dana da odluči da li da obnovi ekonomske sankcije Teheranu.\nMedjutim iranski državni mediji danas navode izjavu komandanta Iranske revolucionarne garde, Mohameda Ali Džafarija, da će SAD, ukoliko budu uvedene nove sankcije, morati da "pomere svoje regionalne baze van dometa iranskih projektila u radijusu od 2.000 kilometara."\nAmeričke vojne baze su locirane u Bahreinu, Iraku, Omanu i Avganistanu i sve su u radijusu od 500 kilometara od iranske granice.\nDžafari je odbacio pregovore sa SAD o regionalnim pitanjima i rekao da će, ukoliko Vašington proglasi Revolucionarnu gardu terorističkom grupom, Teheran u tom slučaju smatrati američku vojsku teroristima.\nDžafari je takodje ukazao da bi evenutalne nove sankcije okončale "svaku šansu za buduće interakcije " izmedju Vašingtona i Teherana.


Srpska asocijacija uvoznika vozila – Novo\nČlanovi Srpske asocijacije uvoznika vozila i delova su predstavnici i zastupnici stranih i domaćih proizvođača putničkih motornih vozila, rezervnih delova i opreme. Asocijacija je osnovana još 1996.godine kako bi zastupala interese članova koji se odnose na praćenje i kontinuiran rad na unapređenju uslova za poslovanje na domaćem tržištu.\nSajam autobila i motocikala posle dve godine ponovo na Beogradskom sajmu\n„DDOR Eco Bg Car Show 07 za novu eru“\nMilan Belin – predsednik Srpske asocijacije uvoznika vozila i delova\nAleksandra Graovac – generalni sekretar Srpske asocijacije uvoznika vozila i delova\nBord direktora Srpske asocijacije uvoznika i delova čine…\nUnapređenje uslova na tržištu\nKontinuiran rad na unapređenju uslova na tržištu na kojem posluju svi članovi. Pružanje besplatnih saveta članovima, prikupljanje, obrada i dostavljanje statistike kao i tržišnih informacija od interesa za članove.\nZaštita x 3\nPredstojeći beogradski sajam automobila DDOR Eco BG Car Show 07, koji će biti održan na Beogradskom sajmu od 12. do 15. maja 2022. godine, u terminu nešto kraćem od uobičajenog, ima sve predispozicije da bude prekretnica na automobilskom tržištu i...\nSrpska Asocijacija uvoznika vozila i delova na 17. Međunarodnoj konferenciji “Bezbednost saobraćaja u lokalnoj zajednici” Vrnjačka Banja, 15.04. – Na upravo održanoj Međunarodnoj konferenciji “Bezbednost saobraćaja u lokalnoj zajednici” koja se održava u Vrnjačkoj Banji i jedna je od najznačajnijih...\nŽELITE DA POSTANETE ČLAN ASOCIJACIJE?


Catalog 2022 SERBIA : SAATEN-UNION ROMANIA\nCatalog 2022 SERBIA\nIz godine u godinu vam predstavljamo širok asortiman „SAATEN UNION Romania“ proizvoda, koji su spremnida odgovore na sve izazove sa kojima se poljoprivredna gazdinstva susreću. Mi brinemo o vama i zajedno sa našim poljoprivrednicima se radujemo kada rezultati prevaziđu očekivanja. Genetika kompanije „SAATEN UNION Romania“ je nekoliko puta bila rangirana na vodećim mestima što se tiče rezultata, posebno tokom poslednjih poljoprivrednih godina koje su bile svedoci određenih vrućina i suše.\nPoslovanje kompanije „SAATEN UNION Romania“ je fokusirano na 4 primarna smera razvoja, tj.: Poboljšanje, proizvodnja semena, dorada i prodaja. ASPEKT KVALITETA je dominantan u svim smerovima, bez koga razvoj kompanije nije moguć.\nŠto se tiče poboljšanja, kreiranje i uvođenje hibrida suncokreta sulfo tehnologije u našem portfoliju je omogućilo našoj kompaniji da poseduje hibride iz svih poznatih tehnologija. To je poljoprivrednicima omogućilo da uzgajaju hibride suncokreta iz portfolija kompanije „SAATEN UNION“ prema njihovoj željenoj tehnologiji.\nŠto se tiče proizvodnje semena, mi smo prešli rumunske granice i omogućavamo umnožavanje semena kako u zemljama EU, kao što su Italija, Španija, Francuska i Mađarska, tako i u zemljama koje nisu članice EU kao što su Ukrajina, Republika Moldavija, Srbija itd. Kompanija „SAATEN UNION Romania“ je cenjena širom sveta zbog kvaliteta pruženog materijala semena.\nŠto se tiče prerade, posedujemo 3 fabrike za doradu semena u Rumuniji, koje obezbeđuju oko 90% semena potrebnog za prodaju. Ovo se odnosi na pšenicu, ječam, tritikale, raž, soju, grašak, ovas, kukuruz i, na kraju, seme suncokreta.\nAktivnost prodaje kompanije je široko diversifikovana. Iako smo u prošlosti prodavali samo u Rumuniji, trenutno prodajemo razne vrste semena u preko 20 zemalja, kako u zemljama EU, tako i zemljama van EU. Mislimo na zemlje kao što su: Mađarska, Slovačka, Hrvatska, Srbija, Bugarska, Rusija, Ukrajina, Moldavija, itd., zemlje u kojima je kompanija „SAATEN UNION Romania“ postala glavni dobavljač semena.\nNove sorte pružaju veći potencijal proizvodnje, otpornije su na bolesti i tolerantnije na toplotu i sušu. Novi hibrid kompanije „SAATEN UNION Romania“ za farmere uvek znači dodatne performanse i rezultate!


Tenzije zbog tablica na Kosovu: Šta piše u Briselskom sporazumu? - Index.ba\n– Svi vlasnici automobila sa prebivalištem na Kosovu će koristiti RKS ili KS registarske tablice. Izdavat će ih nadležni organi na Kosovu – navodi se u tački 7. Sporazuma o slobodi kretanja koji je objavljen na web stranici Kancelarije za Kosovo Vlade Srbije.\n– To je bio posljednji rok za uklanjanje i upotrebu ovih tablica, kao i tablica sa skraćenicama KM za Kosovsku Mitrovicu, PR za Prištinu, UR za Uroševac, PZ za Prizren i GL za Gnjilane – izjavio je 20. septembra premijer Kosova Albin Kurti. On je rekao da će ove tablice biti oduzimane.\n– Problem je da naiđe automobil vranjskih tablica (grad u Srbiji), zaustavili su vozilo i zatim skinuli tablice jedne međunarodno priznate države, članice Ujedninjenih nacija, zato što im se ne sviđaju – rekao je Vučić 20. septembra dodajući da to ne piše ni u jednom dokumentu.\nU tekstu sporazuma iz 2011. koji je objavljen na web stranici Vlade Kosova navodi se da “kosovska strana zadržava pravo da, nakon konsultacija sa Evropskom unijom, primjeni režim privremenih registarskih oznaka”.\nOn je potvrdio da je o situaciji na sjeveru Kosova 21. septembra obavijestio ambasadore zemalja članica EU-a i ponovio spremnost evropskih institucija da “olakšaju razgovore o svim otvorenim pitanjima u dijalogu”. Datum nastavka političkog dijaloga Kosova i Srbije još nije određen, objavila je RSE.\nPrethodni članakKomšić se obraća pred UN-om danas u 17 sati, Dodik nije uspio spriječiti njegov govor\nNaredni članakU Srbiji pao prvi snijeg, Kopaonik se zabijelio na minus dva


Holokaust u Srbiji – Staro sajmište - Jovan Byford - Peščanik\nOsmog decembra 2011. godine navršilo se tačno sedamdeset godina od kada su prvoj grupi Jevreja u Beogradu Nedićevi žandarmi dostavili naredbu da se po unapred utvrđenom redosledu prijave kolaboracionističkoj Specijalnoj policiji za Jevreje u ulici Džordža Vašingtona, radi upućivanja u tek formirani logor na Beogradskom sajmištu. U pozivu je naznačeno da svako može poneti „samo onoliko prtljaga i posteljine koliko sam može nositi“ uključujući „jedan pribor za jelo, pokrivač i jelo za jedan dan“. Prilikom prijavljivanja u policiji, Jevreji su morali da predaju i ključeve svojih stanova, kuća i podruma, uredno uvezane, sa prikačenim parčetom kartona na kojem je trebalo ispisati ime vlasnika i adresu. Onima koji se pozivu ne odazovu, pretila je najstroža kazna.\nVeć narednog dana, u Judenlager Semlin – Jevrejski logor u Zemunu – počele su da stižu prve kolone zatočenika. Za samo nekoliko dana, u najveći paviljon predratnog Sajma, Jugoslavenski paviljon br. 3 smešteno je nekoliko hiljada Jevreja, da bi se već 12. decembra taj broj popeo na čak 5.000. Kako su narednih meseci i Jevreji iz unutrašnjosti Srbije (iz Šapca, Niša i Kosovske Mitrovice) postepeno dovlačeni u ovaj logor, broj zatvorenika je porastao na blizu 7.000. U pitanju su bili većinom žene, deca i stari ljudi – dakle oni Jevreji koji su zbog pola, uzrasta ili fizičkog stanja bili pošteđeni streljanja u okviru drakonskih mera odmazde nad civilnim stanovništvom, koje su streljački vodovi Vermahta sprovodili u Srbiji u jesen 1941, i u kojima je stradala većina muškog jevrejskog stanovništva sa prostora uže Srbije i Banata. Najveći broj njih je za svega šest nedelja, od kraja marta do prve nedelje maja 1942. sistematski ubijen u ozloglašenom gasnom kamionu koji je posle rata prozvan „dušegupka“. Srbija je ubrzo potom proglašena za Judenrein – „očišćenu od Jevreja“.\nOsmi decembar svakako predstavlja priliku da se Beograd i čitava Srbija prisete prvih žrtava Sajmišta, svih onih koji su zimskog jutra pre 70 godina, odvedeni u hladne paviljone beogradskog sajma, u zgrade najvećeg logora u okupiranoj Srbiji. U pitanju je i prilika za prisećanje i na sve druge žrtve ovog logora, njih oko 30.000, većinom Srba sa teritorije NDH, koji su od maja 1942. do jula 1944. bili zatočeni na Sajmištu, a od kojih je oko trećina tu okončala život.\nOva godišnjica, međutim, predstavlja i priliku da se još jednom skrene pažnja na činjenicu da uprkos značaju koji mu je, kao mestu nezapamćene patnje i stradanja, morao pripasti, Logor Sajmište nikada nije bio adekvatno obeležen. Nekoliko preostalih logorskih zgrada već decenijama propada, a celokupni kompleks Starog sajmišta danas opstaje kao zapušteno i osiromašeno naselje. Mada je još šezdesetih godina prošlog veka ratna sudbina Sajmišta postala predmet zvaničnog, institucionalizovanog, mada ne uvek masovnog ili previše javnog prisećanja, ni u socijalističkoj Jugoslaviji, a ni kasnije, nadležne institucije nisu na odgovarajući način očuvale uspomenu na žrtve ovog logora. Da Sajmište predstavlja mesto sećanja danas upućuju samo dva zapuštena i delimično oštećena spomenika, jedan iz osamdesetih, drugi iz devedesetih, opstajući kao relikti neuspelih, i kao što sam pokušao da pokažem u svojoj knjizi, ideološki krajnje problematičnih pokušaja memorijalizacije tokom prethodnih decenija.\nOva knjiga predstavlja pokušaj da se pokaže zašto je to tako, i da se na jednom mestu opiše sve ono što se dešavalo na Sajmištu i u vezi sa njim od 1944. do danas. Naime, suštinu posleratne sudbine Starog sajmišta treba tražiti u ukrštanju dva ugla gledanja na to mesto. Prvi se odnosi na Sajmište kao fizički prostor. Reč je o dvadesetak hektara zemljišta na levoj obali Save, između Brankovog i Starog savskog mosta, odnosno današnjem Bloku 17 Novog Beograda. Pre rata, kao i u vreme kada se tamo nalazio logor, Beogradsko Sajmište je bilo na obodu prestonice, omeđeno s jedne strane rekom, a s druge močvarom koja je razdvajala Beograd i Zemun. Posle rata, s izgradnjom Novog Beograda, Staro sajmište se našlo u samom centru grada, u delu savskog priobalja koje spaja njegov stari i novi deo. Stoga ne treba da čudi što su se za budućnost ovog prostora tokom čitavog posleratnog perioda zanimali stručnjaci iz oblasti urbanizma, arhitekture i prostornog planiranja, ali i gradski i državni zvaničnici, koji su njegovo uređenje posmatrali (i još uvek ga posmatraju) pre svega iz perspektive urbanističkog i privrednog razvoja Beograda.\nS druge strane, kroz aktivnosti jedne manje grupe preživelih logoraša, šezdesetih godina prošlog veka Sajmište je prepoznato kao važan simbolički prostor i istorijski značajno mesto. Sudbina Starog sajmišta od 1945. do danas je rezultat stalnog sporenja, ali i nastojanja da se pronađe kompromisno rešenje između onih koji su se zalagali da Sajmište postane memorijalno mesto, i onih drugih koji su ovom prostoru predvideli drugačiju, pre svega praktičnu namenu.\nOno što posleratnoj istoriji Sajmišta daje dodatni nivo složenosti jeste to što čak ni među onima koji su se prethodnih decenija zalagali da se Sajmište pretvori u memorijalni centar ili spomen park nije postojala saglasnost o tome šta treba da bude glavni objekat sećanja na tom mestu. Tokom proteklih šest i po decenija, a naročito od kasnih osamdesetih, Staro sajmište je bilo predmet interesovanja različitih društveno-političkih organizacija, interesnih grupa, pojedinaca i javnih institucija, koji su na različite načine, i u skladu sa sopstvenim nahođenjem, svetonazorima i potrebama konkretnog istorijskog i političkog trenutka, tumačili prošlost Sajmišta, i shodno tome razmatrali njegov budući izgled i namenu. Tako je za jedne Sajmište predstavljalo simbol „revolucionarne istorije Beograda”, otpora fašizmu i stradanja jugoslovenskih naroda, za druge mesto Holokausta, dok su treći u Sajmištu videli idealnu lokaciju za obeležavanje stradanja Srba, Jevreja i Roma u ustaškoj NDH. U najnovije vreme sve češće se pojavljuju oni koji potenciraju važnost predratne istorije Sajmišta, prepoznajući u paviljonima Beogradskog sajma biser jugoslovenske arhitekture tridesetih godina dvadesetog veka i simbol preduzetništva tadašnje beogradske privredne elite. Prema tome, Sajmište je tokom čitavog posleratnog perioda predstavljalo predmet sporenja ne samo po pitanju da li ono treba da bude (isključivo) mesto sećanja, već i u smislu šta je to što je tu uopšte vredno prisećanja.\nDebate o Sajmištu kao delu urbane matrice Beograda i mestu sećanja, koje su vođene proteklih decenija i kojima se bavi ova knjiga, važne su jer sačinjavaju ideološki i polemički kontekst u okviru kojeg se danas razmatra pitanje budućeg uređenja Sajmišta. U većini inicijativa koje su iznesene u javnost poslednjih godina, kojima se knjiga takođe bavi, vidljiv je jasan trag svega onog što se dešavalo na Sajmištu, i u vezi s njim, od kraja Drugog svetskog rata do danas. Jedna od posledica ovog često previđanog kontinuiteta u sećanju jeste to da većina novih inicijativa deli sa starim brojne mane i propuste. Prema tome, bolje razumevanje posleratne istorije Sajmišta, kao i jasniji uvid u greške iz prošlosti i razloge zbog kojih one nisu nikada prevaziđene, ne samo da umanjuju izgled da se greške ponove, već i jasno ukazuju na potrebu da se konačno izađe iz okvira postojećih, duboko uvreženih uverenja, može se čak reći i zabluda, o tome šta je ili šta bi trebalo da bude Staro sajmište, i pronađe realno rešenje uređenja ovog prostora, koje će biti dostojno žrtava koje su tamo stradale.\nJedan od najvećih propusta gotovo svih dosadašnjih pokušaja memorijalizacije Sajmišta, jeste način na koji se sistematski prenebregavao status ovog logora kao mesta Holokausta. U socijalističkoj Jugoslaviji, naglasak na heroizmu partizana i zajedničkom stradanju svih jugoslovenskih naroda, koji je dominirao sećanjem na Sajmište, bacio je u zasenak specifičnost sudbine Jevreja pod nacizmom. U post-jugoslovenskom periodu, isticanje zajedničkog mučeništva Srba, Jevreja i Roma u Nezavisnoj državi Hrvatskoj – temi koju je nacionalistička elita u Srbiji rutinski instrumentalizovala i zloupotrebljavala – ali i potenciranje, od strane Miloševićevog režima, u to vreme politički funkcionalnog motiva otpora Srba stranom zavojevaču, takođe su odvraćali pažnju javnosti od tragične sudbine Jevreja u Srbiji. Sve ovo naravno ne znači da je, tokom proteklih šest i po decenija, stradanje Jevreja na Sajmištu bilo potpuno zaboravljeno ili ignorisano, mada je, na žalost, bilo i takvih slučajeva. Problem je pre svega u tome što Sajmište nikada nije obeležavano kao mesto ne samo genocida, „nacističkog terora” ili represivne politike okupatora prema učesnicima narodnooslobodilačke borbe i civilnom stanovništvu već i, sasvim specifično, kao mesto Holokausta. Drugim rečima, činjenica da su Jevreji bili ne samo prve žrtve Sajmišta, već i jedina kategorija zatočenika ovog logora (i jedina zajednica u okupiranoj Srbiji) koja je stradala kao žrtva proračunatog i totalnog uništenja – nikada nije bila na zadovoljavajući način priznata, ni u natpisima na spomenicima, ni u govorima na komemoracijama, niti u planovima za uređenje Sajmišta. U tom smislu, odnos prema stradanju Jevreja na Sajmištu na dramatičan način ilustruje u kojoj meri je u Srbiji tokom čitavog posleratnog perioda bila odsutna svest o Holokaustu kao posebnom istorijskom događaju, i jedinstvenom primeru ljudskog stradanja koji je sam po sebi vredan pažnje i poštovanja.\nI za kraj, želeo bih da se osvrnem i na sadašnje stanje stvari, kada je reč o Sajmištu. Poslednjih godina, u Srbiji raste interesovanje za sudbinu Starog sajmišta. Od 2006. godine, organizovan je niz javnih događaja na temu prošlosti, sadašnjosti i, što je važnije, budućnosti Sajmišta. Javnosti je predstavljeno nekoliko, što zvaničnih što nezvaničnih inicijativa za uređenje ovog prostora. Zajednički imenitelj većine inicijative je što se sve češće insistira na „višeslojnosti“ značenja Sajmišta, u smislu da objekat sećanja ne treba da bude samo logor, već i predratno Beogradsko sajmište i umetnička kolonija koja je tamo stvorena pedesetih godina. Ratna sudbina Starog sajmišta ističe se pre svega kao izvor moralnog imperativa da se ovaj prostor konačno dostojno uredi. Ali, kad god se diskutuje o tome kako Sajmište treba obnoviti, i u koju svrhu, logor biva gurnut u drugi plan. Pod izgovorom da se Sajmište time vraća „izvornim vrednostima“ predratnog Beogradskog sajma, predlaže se njegovo pretvaranje u „ekskluzivni izložbeni prostor“, gradsko „sastajalište“, „mesto za mlade“ ili „centar kulture“. Malo ko danas vidi memorijalni centar kao kao jedinu, ili osnovnu, namenu uređenog Starog sajmišta.\nMeđutim, ovakav pogled na Sajmište predstavlja samo najnoviju inkarnaciju stava prema Sajmištu koji je obeležio posleratni period. Na taj prostor se nikada i nije gledalo kao na jedinstveni lokalitet koji zaslužuje da bude očuvan kao prostor koncentracionog logora, u skladu s normama koje određuju način na koji se ovakva mesta konzerviraju i obeležavaju. Tako nešto bi zahtevalo da Sajmište – baš zbog svoje jedinstvene i tragične prošlosti – kao spomenički kompleks bude izdvojeno, i vizuelno i funkcionalno, od svog urbanog okruženja, i da i na taj način simbolički podseti da je, usred srpske prestonice, bilo mesto na kome se dogodio Holokaust. Međutim, još od 1945, kada je počela izgradnja Novog Beograda, svi planovi vezani za njegovo uređenje: gradnja objekta od „javnog značaja“, ozelenjavanje, zidanje Opere, stvaranje „Europolisa“ – bili su, naprotiv, usmereni ka postepenom uklapanju Sajmišta u širu urbanu matricu velegrada, u pejzaž Novog Beograda.\nPercepcija Sajmišta kao, prvenstveno, urbanog prostora, i sve češće „ekskluzivne lokacije“ koja je u materijalnom i urbanističkom smislu isuviše vredna da bi bila samo spomen park ili memorijalni kompleks, suština je najnovijih inicijativa za njegovu „regeneraciju“ ili „revitalizaciju“. Problem je, međutim, što se retko uviđa da svako nastojanje da se ovaj prostor „obnovi“, „oplemeni“ i „ulepša“ novim značenjem i funkcijama, samo vodi daljem „oslobađanju“ Sajmišta od balasta njegove tragične prošlosti. Time se, umesto adekvatnog sećanja na žrtve logora i na jedinstvenu istoriju ovog mesta, kreira novi, ali opet začuđujuće prepoznatljiv oblik marginalizacije i zaborava.\nIzlaganje na predstavljanju knjige Jovana Byforda: Staro sajmište – mesto sećanja, zaborava i sporenja, u izdanju Beogradskog centra za ljudska prava i Fondacije Hajnrih Bel.


Naslovna Bač Odluke štaba za vanredne situacije opštine Bač\nZbog povećanja broja zaraženih virusom COVID-19 i na osnovu Odluka donetih od strane Kriznog štaba Republike Srbije, Štab za vanredne situacije opštine Bač donosi sledeće Odluke:\nNAREĐUJE SE obavezno nošenje zaštitnih maski u javnom prevozu na teritoriji opštine Bač. Putnicima koji ne poštuju Odluku Vlade RS i ne nose zaštitne maske neće biti dozvoljen ulaz u javni prevoz.\nNAREĐUJE SE JKP „Tvrđava“ Bač da izvrši dezinfekciju svih prostorija biračkih mesta na teritoriji opštine Bač.\nPreporučuje se nošenje zaštitnih maski u zatvorenom prostoru gde boravi više lica, kao i u javnim institucijama na teritoriji opštine Bač.\nPrethodni tekstU Beogradu od sutra obavezno nošenje maski u zatvorenom, do daljeg bez dodatnih mera\nSledeći tekstPovećan broj zaraženih korona virusom u opštini Bačka Palanka


Civilna zaštita Republike Srpske: Javni poziv za volontere - CIDEA\nCivilna zaštita Republike Srpske: Javni poziv za volontere\nRepublička uprava civilne zaštite Republike Srpske objavljuje JAVNI POZIV za angažovanje volontera prema iskazanim potrebama u dostavi hrane i lijekova licima u Republici Srpskoj starosti preko 60 godina dok traje opasnost od korona virusa.\n1.Predmet ovog javnog poziva je angažovanje volontera u okviru Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske (RUCZ RS). Prijavljenim i angažovanim volonterima je obezbijeđena konstantna i puna preventivna zdravstvena zaštita.\n2.Pravo prijave na javni poziv imaju sva lica koja su se prijavila u Bazu volontera Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske i ostali volonteri starosti od 18 do 30 godina.\n3.Volonteri prijave mogu podnijeti u područnim odjeljenjima Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske u Banjoj Luci, Doboju, Bijeljini, Sokocu, Trebinju. Primljene prijave imaće Republička uprava civilne zaštite Republike Srpske, JZU Institut za javno zdravstvo Republike Srpske, lokalne zajednice, članovi kriznih štabova (kriznog štaba).\n4.Volonterski rad trajaće do prestanka potrebe za volonterskim radom što će odrediti Republička uprava civilne zaštite Republike Srpske i nadležne institucije Republike Srpske.\n5.Prijava se vrši lično ili telefonski u područnim odjeljenjima Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske.\n6.Prijave na ovaj javni poziv mogu se podnijeti od dana objave javnog poziva u medijima (SRNA, RTRS) i na službenoj internet stranici Republičke uprave civilne zaštite Republike Srpske (http://ruczrs.org/) dok traje potreba za volonterima.\nPreuzeto sa: Republička uprava civilne zaštite Republike Srpske