Vučić: Šef UNMIK-a da upozori Prištinu zbog jednostranih mjera | Trebinje Danas\nVučić: Šef UNMIK-a da upozori Prištinu zbog jednostranih mjera\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić zamolio je šefa UNMIK-a Zahira Tanina da iskoristi svoj uticaj i upozori vlasti samoproglašenog Kosova da svojim jednostranim i provokativnim mjerama povećavaju napetost i ugrožavaju mir i stabilnost u regionu.\nVučić je na sastanku sa Taninom razmotrio aktuelnu političku i bezbjednosnu situaciju na Kosovu i Metohiji, izrazivši zabrinutost zbog sve većeg broja incidenata.\nOn je ponovio da je Srbija posvećena unapređenju regionalne saradnje, kao i da nije prekršila nijednu odredbu Briselskog sporazuma, Rezolucije 1244 ili Vojno-tehničkog sporazuma, kao ni CEFTA, saopšteno je iz Pres-službe predsjednika Srbije.\nSagovornici su se saglasili da je prisustvo misije UN veoma važno za održavanje stabilnosti na Kosovu i Metohiji, kako kroz dosljednu primjenu Rezolucije 1244 Savjeta bezbjednosti UN, tako i kroz angažovanje da se realizuju dogovori postignuti u okviru Briselskog dijaloga.\nVučić je naglasio značaj komunikacije sa UNMIK-om i dodao da je Srbija uvijek spremna da uloži i dodatne napore kako bi se dodatno razvili modeli razmjene mišljenja sa ovom misijom.\nOn je naglasio da posljednji potez Prištine i razmještanje prištinskih pripadnika specijalnih snaga ROSU na administrativnim prelazima Jarinje i Brnjak, predstavlja novu provokativnu i jednostranu mjeru poslije pokušaja formiranja vojske takozvanog Kosova i uvođenja taksi na srpsku robu, što izaziva veliku zabrinutost Srbije za budućnost Srba na Kosovu i Metohiji.\nVučić je posebno naglasio da će Srbija, kao i uvijek do sada, nastaviti sa naporima da očuva mir i stabilnost, ali da situacija zavisi i od prištinske strane koja bi trebalo da se suzdržava od stalnih jednostranih poteza koji u znatnoj mjeri pogoršavaju stanje na Kosovu i Metohiji.\nOn je istakao da su redovni kontakti sa predstavnicima UNMIK-a važni za Srbiju zbog održavanja kontinuiteta razmatranja pitanja Kosova i Metohije, kao i zbog redovnog informisanja o političkoj i bezbjednosnoj situaciji, koja je zbog poteza Prištine podložna bespotrebnom podizanju tenzija.\n- Prisustvo UN, odnosno UNMIK-a, kao i drugih međunarodnih misija na Kosovu i Metohiji, više je nego potrebno kao garancija bezbjednosti srpskog naroda - naglasio je Vučić i dodao da Rezolucija 1244 Savjeta bezbjednosti UN jeste i treba da bude pravni okvir međunarodnog bezbjednosnog prisustva na Kosovu i Metohiji.\nTanin je naglasio da je mandat UNMIK-a i KFOR-a jasan, te da su obim i uloga ovih misija precizno određeni, kao i da su i bivši i sadašnji Generalni sekretari UN – Ban Ki Mun i Antonio Guteres, od početka bili čvrsto privrženi sprovođenju zadatih misija u skladu sa svim odlukama UN.\nOn je ukazao na neophodnost nastavka dijaloga Beograda i Prištine, kao i na značaj svih nastojanja u pravcu konstruktivne regionalne saradnje.\nTanin je zahvalio Vučiću zato što je i u otežanim uslovima tokom pandemije nalazio vremena za telefonske kontakte u vezi sa aktuelnim dešavanjima u južnoj srpskoj pokrajini.


Simović i Prekazi su predsedniku Turske poklonili dres Galatasaraja\nBivši golman reprezentacije i nekadašnji as Partizana sastali su se sa Erdoganom u jednom beogradskom restoranu, i predsedniku Turske su poklonili dres Galatasaraja sa njegovim prezimenom. Takođe, bili su gosti čelnika opštine Novi Pazar, odnosno načelnika Odeljenja za informacione tehnologije u Gradskoj upravi za izvorne i poverene poslove grada Novog Pazara, Fikreta Nikšića.\n- Čast mi je što je Erdogan tražio da nas dvojicu vidi, to je dokaz da smo ostavili dubok trag u Turskoj i da oni ne zaboravljaju naše zasluge za fudbal u toj zemlji. Poklonili smo mu dres Galatasraja i proveli lepe trenutke evocirajući uspomene na naše dane u Istanbulu - rekao je Simović za Blicsport.\nZaista lepo priznanje za dva velikana jugoslovenskog i srpskog fudbala, koji su ostavili neizbrisiv trag u Turskoj, i koji u Istanbulu imaju ulice sa svojim imenima.\nSimović je bivši čuvar mreže kruševačkog Napretka, splitskog Hajduka i Galatasaraja, koji je ušao u istoriju sjajnim odbranama u reprezentaciji SFRJ, dok je Prekazi ostavio pečat igrama u Partizanu i takođe u Hajduku, pre odlaska u Istanbul.


Nova serija #mojprijatelj emituje se na Superstar TV kanalu od 15. decembra!\nKad već na internetu i različitim društvenim mrežama provodimo većinu slobodnog vremena, trebalo bi da se zapitamo da li zaista poznajemo svoje digitalne prijatelje? Andrija, na sebi svojstven komičan način, pokušava da odgovori upravo na ovo pitanje i da fanove koji mu lajkuju i komentarišu objave stavi na test prijateljstva - da li će biti tu kada mu zatreba pomoć, da li će biti raspoloženi za druženje sa njim, kao i da zajedno prođu kroz različite situacije.\nU tim nastojanjima svašta mu pada na pamet, od spontanih poseta\nrođendanskim proslavama do neobičnih objava na društvenim mrežama. Avanture, poznanstva, iznenađenja i nova iskustva zabeleženi su u formi dokumentarca, a doneće gledaocima pravo osveženje u tmurnim zimskim danima.\nTAGOVI: #mojprijateljAndrija MiloševićSuperstar TVnova serijaSuperstar TV kanal


PROPISI.com | VANREDNO STANJE SKUPŠTINA POTVRDILA PROPISE (Odluku o proglašenju vanrednog stanja i uredbe Vlade) DONETE ZA VREME VANREDNOG STANJA\nVANREDNO STANJE SKUPŠTINA POTVRDILA PROPISE (Odluku o proglašenju vanrednog stanja i uredbe Vlade) DONETE ZA VREME VANREDNOG STANJA\nSKUPŠTINA POTVRDILA PROPISE\n(Odluku o proglašenju vanrednog stanja i uredbe Vlade)\nDONETE ZA VREME VANREDNOG STANJA\nNarodna skupština Republike Srbije, na Prvoj sednici za vreme vanrednog stanja, održanoj 29. aprila 2020. godine, donela je - Odluku o potvrđivanju Odluke o proglašenju vanrednog stanja, kojom je POTVRDILA - Odluku o proglašenju vanrednog stanja („Sl. glasnik RS”, br. 29/2020, od 15.03.2020. godine) i koja je objavljena u „Sl. glasniku RS”, br. 62/2020, od 29.04.2020. godine (sa stupanjem na snagu – danom objavljivanja, dakle 29. aprila 2020. godine).\nTakođe, Narodna skupština Republike Srbije, na istoj sednici (Prvoj sednici za vreme vanrednog stanja), donela je i - Zakon o potvrđivanju uredaba koje je Vlada uz supotpis predsednika Republike donela za vreme vanrednog stanja, koji je (takođe) objavljen u „Sl. glasniku RS”, br. 62/2020, od 29.04.2020. godine (sa stupanjem na snagu – danom objavljivanja, dakle 29. aprila 2020. godine), a čijim je članom 1. propisano sledeće:\n“Potvrđuju se sledeće uredbe koje je Vlada, uz supotpis predsednika Republike, donela za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine:\n1) Uredba o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 31/20);\n2) Uredba o dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 36/20);\n3) Uredba o dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 38/20);\n4) Uredba o izmeni i dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 39/20);\n5) Uredba o izmeni i dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 43/20);\n6) Uredba o izmeni i dopunama Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 47/20);\n7) Uredba o dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 49/20);\n8) Uredba o dopunama Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 53/20);\n9) Uredba o dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 56/20);\n10) Uredba o izmenama i dopuni Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 57/20);\n11) Uredba o izmenama i dopunama Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 58/20);\n12) Uredba o izmenama i dopunama Uredbe o merama za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 60/20);\n13) Uredba o organizovanju rada poslodavaca za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 31/20);\n14) Uredba o rokovima u sudskim postupcima za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine („Službeni glasnik RS”, broj 38/20);\n15) Uredba o korišćenju finansijskih sredstava budžeta Republike Srbije za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 38/20);\n16) Uredba o poreskim merama za vreme vanrednog stanja radi ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 38/20);\n17) Uredba o prekršaju za kršenje Naredbe ministra unutrašnjih poslova o ograničenju i zabrani kretanja lica na teritoriji Republike Srbije („Službeni glasnik RS”, broj 39/20);\n18) Uredba o ograničavanju maloprodajne cene zaštitnih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 40/20);\n19) Uredba o dopuni Uredbe o ograničavanju maloprodajne cene zaštitnih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 43/20);\n20) Uredba o izmenama Uredbe o ograničavanju maloprodajne cene zaštitnih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 48/20);\n21) Uredba o izmeni i dopuni Uredbe o ograničavanju maloprodajne cene zaštitnih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 59/20);\n22) Uredba o posebnim tehničkim zahtevima, standardima i primeni medicinskih sredstava za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 41/20);\n23) Uredba o primeni rokova u upravnim postupcima za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 41/20);\n24) Uredba o dopuni Uredbe o primeni rokova u upravnim postupcima za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 43/20);\n25) Uredba o ulaganju za vreme vanrednog stanja deviznih sredstava kojima upravlja Agencija za osiguranje depozita („Službeni glasnik RS”, broj 42/20);\n26) Uredba o pomeranju rokova za podnošenje godišnjih finansijskih izveštaja korisnika budžetskih sredstava i korisnika sredstava organizacija za obavezno socijalno osiguranje za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 47/20);\n27) Uredba o načinu učešća optuženog na glavnom pretresu u krivičnom postupku koji se održava za vreme vanrednog stanja proglašenog 15. marta 2020. godine („Službeni glasnik RS”, broj 49/20);\n28) Uredba o dodatnom zaduživanju za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 uzimanjem kredita, emitovanjem državnih hartija od vrednosti na domaćem i međunarodnom finansijskom tržištu i davanjem garancija Republike Srbije („Službeni glasnik RS”, broj 52/20);\n29) Uredba o utvrđivanju Programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 54/20);\n30) Uredba o izmeni i dopuni Uredbe o utvrđivanju Programa finansijske podrške privrednim subjektima za održavanje likvidnosti i obrtna sredstva u otežanim ekonomskim uslovima usled pandemije COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 57/20);\n31) Uredba o pomeranju roka za podnošenje tromesečnih izveštaja o realizaciji godišnjeg, odnosno trogodišnjeg programa poslovanja za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 54/20);\n32) Uredba o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 („Službeni glasnik RS”, broj 54/20);\n33) Uredba o dopunama Uredbe o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima u privatnom sektoru i novčanoj pomoći građanima u cilju ublažavanja ekonomskih posledica nastalih usled bolesti COVID-19 („Službeni glasnik RS”, broj 60/20);\n34) Uredba o postupku za izdavanje dužničkih hartija od vrednosti („Službeni glasnik RS”, broj 54/20);\n35) Uredba o organizovanju rada ustanova socijalne zaštite za smeštaj korisnika i organizacija socijalne zaštite za pružanje usluge domskog smeštaja za vreme vanrednog stanja („Službeni glasnik RS”, broj 54/20);\n36) Uredba o merama u drumskom saobraćaju za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 55/20);\n37) Uredba o ispravama koje moraju da prate robu u prevozu za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 55/20);\n38) Uredba o finansijskoj podršci poljoprivrednim gazdinstvima kroz olakšan pristup korišćenju kredita u otežanim ekonomskim uslovima usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 57/20);\n39) Uredba o novčanoj pomoći poljoprivrednim gazdinstvima u cilju ublažavanja posledica nastalih usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 57/20);\n40) Uredba o utvrđivanju garantne šeme kao mera podrške privredi za ublažavanje posledica pandemije bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 57/20);\n41) Uredba o pomeranju rokova za održavanje redovne sednice skupštine privrednog društva i dostavljanje godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava, zadruga, drugih pravnih lica i preduzetnika, kao i rokova za podnošenje prijava za porez na dobit i poreza na prihod od samostalne delatnosti, važenja licenci ovlašćenih revizora i licenci za vršenje procene vrednosti nepokretnosti koje ističu za vreme vanrednog stanja nastalog usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 57/20);\n42) Uredba o izmeni opštih prihoda i primanja, rashoda i izdataka budžeta Republike Srbije za 2020. godinu radi otklanjanja štetnih posledica usled bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 60/20) –\nsa Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2020. godinu („Službeni glasnik RS”, broj 84/19);\n43) Uredba o pomeranju roka za sticanje statusa kvalifikovanog novozaposlenog lica („Službeni glasnik RS”, broj 60/20);\n44) Uredba o formiranju privremenog registra i načinu uplate jednokratne novčane pomoći svim punoletnim državljanima Republike Srbije u cilju smanjivanja negativnih efekata prouzrokovanih pandemijom bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2 („Službeni glasnik RS”, broj 60/20).


Zoran Radovanović: Tužiću Stojanovića zbog pretnji\nJ. Diković | 23. sep 2018.\nZoran Radovanović, dopisnik Danasa, koji je zbog serije tekstova o dešavanjima na Univerzitetu u Kragujevcu, dobio pretnje od Milovana Stojanovića, člana Saveta kragujevačkog Univerziteta, ističe za naš list da će u narednom periodu podneti krivičnu prijavu protiv Stojanovića.\nPodsetimo, posle turbulentnih događaja oko smene rektora Univerziteta u Kragujevcu Nebojše Arsenijevića, a posebno nakon ovonedeljnih tekstova o povratku profesora optuženih u aferi „Indeks“ na vlast na kragujevačkom Pravnom fakultetu, našem kolegi Radovanoviću je telefonom pretio Stojanović, predstavljajući se kao komšija, da bi se potom ispostavilo da je član novog saziva Saveta Univerziteta, što je i sam Stojanović potvrdio za Danas.\nKako navodi naš dopisnik Radovanović, pretnje koje mu je uputio Stojanović, između ostalih da „se malo smiri“, da „vodi računa šta radi“ i da ga „više ne plaćaju Arsenijevići“ (bivši rektor Nebojša Arsenijević i njegov brat Slobodan, prim. aut), prijaviće sledeće sedmice policiji i tužilaštvu. Radovanović je pišući o smeni rektora, praćenoj višemesečnom kampanjom protiv Arsenijevića, nastojao da se, u skladu s pravilima novinarske profesije, čuje i druga strana, odnosno sada već bivši rektor Arsenijević. Međutim, prema pouzdanim informacijama koje smo dobili sa kragujevačkog Univerziteta, to se nije svidelo onima koju su rušili i srušili Arsenijevića sa pozicije rektora.\nPretnje Radovanoviću su stigle nakon ovonedeljnih tekstova u našem listu o povratku pojedinih profesora optuženih za prodaju ispita i diploma u najvećoj korupcionaškoj aferi visokog školstva u Srbiji („Indeks“) na vlast na Pravnom fakultetu u Kragujevcu. Čovek koji je, posle pojavljivanja tih tekstova u Danasu, pretio kolegi Radovanoviću je Milovan Mića Stojanović, član novog saziva Saveta Univerziteta, koji je na to mesto došao na predlog Vlade Srbije, i koji, kako tvrde na Univerzitetu, slovi za bliskog prijatelja ministarke Slavice Đukić – Dejanović.\nPretnje novinaru Zoranu Radovanoviću osudila su juče i novinarska udruženja. Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) pozvalo je policiju i tužilaštvo da hitno reaguju i zaštite Radovanovića. „Pretnje i pritisci na novinare i medije nespojivi su sa slobodom izražavanja i medija i suprotni ciljevima za koje se deklarativno zalaže rukovodstvo države Srbije. Zbog toga NUNS poziva nadleže da na delu dokažu principe koje propagiraju i svim novinarima, a u ovom slučaju Zoranu Radovanoviću, omoguće da nesmetano izveštavaju javnost o važnim društvenim temama i zbivanjima. Takođe pozivamo sve kolege/ice i novinarska udruženja na solidarnost sa Radovanovićem“, navodi se u jučerašnjem saopštenju NUNS-a.\nMilovan Mića Stojanović pozvao je juče redakciju Danasa kako bi demantovao da je pretio našem dopisniku Zoranu Radovanoviću. Interesantno je da je Stojanović prethodno za UNS potvrdio da je zvao našeg kolegu Radovanovića, navodeći da ga je pitao „šta to piše po novinama i zašto blati SNS i Vučića“. „Pozvao sam ga i da se vidimo, da mu objasnim situaciju. Ali nisam nikome pretio, to je čista laž. Ja to što on navodi nikada nisam rekao, imam i snimak razgovora i rado ću ga priložiti policiji ako prijavi slučaj“, rekao je Stojanović za UNS, da bi za Danas izjavio da su u UNS-u „malo dodali“ u njegovoj izjavi. Naime, Stojanović je novinarki Danasa ispričao da je mislio da je pozvao nekog drugog Zorana, a ne našeg kolegu, da nije izgovorio nijednu ružnu reč, a pogotovo da nije rekao „vodi računa šta radiš“, kao i da jeste tačno da je pozvao tog drugog Zorana upravo zbog tekstova u Danasu, želeći da s njim porazgovara, jer se nekad bavio novinarstvom. Stojanović je istakao da će od svog mobilnog operatera tražiti snimak razgovora kao dokaz da nije pretio Radovanoviću.\nDopisnik Danasa iz Kragujevca podneo krivičnu prijavu\nČlan Saveta Univerziteta u Kragujevcu pretio dopisniku Danasa\nSindikat: Osuda pretnji novinaru lista Danas\nUNS: Predstavnici Univerziteta u Kragujevcu da ne prete novinarima\nDanas Kragujevac Kragujevački univerzitet Pretnje novinarima Zoran Radovanović\n← „Ako je rijaliti deo kulturne ponude, onda smo u problemu“\nJovana Gligorijević: Kao politički novinar prinuđeni ste da stalno kršite jedno od osnovnih pravila profesije →


Javni poziv za realizaciju Pilot projekta “Aktiviranje žena” – ZZZCG\nJavni poziv za realizaciju Pilot projekta “Aktiviranje žena”\nNa osnovu Sporazuma o realizaciji Pilot projekta »Aktiviranje žena« Međunarodne organizacije rada i Zavoda za zapošljavanje Crne Gore, broj: 02 – 4069 od 17.03.2021. godine, raspisuje se Poziv poslodavcima za realizaciju obuke na radnom mjestu br. 05- 11953\nPredmet poziva je iskazivanje interesovanja poslodavaca iz privatnog sektora koji svoju djelatnost obavljaju na teritoriji opština Podgorica ili Bijelo Polje za realizaciju obuke na radnom mjestu.\nObuka na radnom mjestu namijenjena je ženama od 25 do 34 godine života, sa djecom predškolskog uzrasta, prijavljenim u evidenciju o nezaposlenim licima Zavoda za zapošljavanje Grne Gore (u daljem tekstu: Zavod) od 15. marta 2020. godine, kao lica koja su izgubile posao ili su se nakon ovog datuma prijavila u evidenciju o nezaposlenim licima. Planirana je realizacija programa obuke na radnom mjestu za 34 nezaposlene žene, od kojih 19 u Podgorici i 15 u Bijelom Polju.\nu periodi od tri mjeseca prije prijave na poziv nijesu smanjivali broj zaposlenih i\nPrijavu na poziv ne mogu podnijeti poslodavci iz javnog sektora, kao ni poslodavci koji djelatnost obavljaju u sektoru usluga povezanih sa izvoznom djelatnosti i sektoru primarne poljoprivrede i ribarstva.\nPo zatvaranju poziva, Zavod će ostvariti neposredan uvid u postojanje uslova za realizaciju prijavljenih programa obuke. Na osnovu nalaza neposrednog uvida, izvršiće selekciju i eliminisati podnosioce prijave na poziv koji ne ispunjavaju uslove za realizaciju programa obuke za koje su iskazali interesovanje. Nakon sprovedene selekcije, Zavod će sačiniti listu potencijalnih izvođača programa obuke.\nSa liste potencijalnih izvođača programa obuke, Zavod će zaključiti ugovore o realizaciji programa obuke, samo sa poslodavcima koji su iskazali interesovanje za realizaciju obuke za zanimanja za koja postoji potreba nezaposlenih žena u opštini sprovođenja obuke.\nMeđusobna prava, obaveze i odgovornosti između Zavoda i izvođača obuke urediće se ugovorom.\nPoslodavci će realizovati programe obuke za određena zanimanja u trajanju od tri mjeseca, odnosno u trajanju od šest mjeseci, zavisno od potreba nezaposlenih žena, a saglasno planovima obuke koje će pripremiti u saradnji sa Zavodom. Planom obuke će se utvrditi ciljevi učenja, odnosno koje će nove vještine i sposobnosti imati učesnice po završetku obuke, aktivnosti koje treba preduzeti da bi se postigao očekivani nivo kompetencija, ključni resursi za učenje koji će biti na raspolaganju učesnicama, kao i lista kompetencija za profil zanimanja.\nFinansiranje pilot projekta\nSprovođenje projekta podržano je od strane Globalnog fonda za održivi razvoj UN.\nUčešće Zavoda u finansiranju opravdanih troškova obuke na radnom mjestu zavisi od broja učesnica programa i na mjesečnom nivou iznosi 255 €, po učesnici, što je ekvivalent od 70% ukupnih troškova rada na nivou minimalne zarade za zaposlenu učesnicu. Ova sredstva će se isplaćivati mjesečno, unazad, a nakon podnošenja dokaza o isplaćenim zaradama, porezima i doprinosima za socijalno osiguranje za zaposlene učesnice, od strane poslodavca.\nFinansijsko učešće Zavoda u realizaciji obuke na radnom mjestu, koja će se izvoditi u trajanju od tri mjeseca je 765 €, a u obuci u trajanju od šest mjeseci 1.530 €, po učesnici.\nZavod dodjeljuje sredstva za finansiranje obuke na radnom mjestu kao državnu pomoć male vrijednosti, tzv (de minimis pomoći). Pomoć dodijeljena jednom privrednom subjektu tokom bilo kojeg perioda od tri fiskalne godine koja ne prelazi 200.000,00 € smatra se de minimis pomoći.\nZa vrijeme trajanja programa, Zavod će pružiti i finansijsku podršku učesnicama programa.\nNačin, vrijeme i mjesto podnošenja prijave\nPoziv poslodavcima otvoren je od dana objavljivanja u sredstvima javnog informisanja, na sajtu Zavoda http://www.zzzcg.me., i oglasnim tablama Biroa rada Podgorica i Biroa rada Bijelo Polje. Krajnji rok za podnošenje prijava za realizaciju programa obuke na radnom mjestu sa potrebnom dokumentacijom je 29/09/2021.godine u 15 h.\nPrijavu na poziv podnosi poslodavac koji ispunjava uslove utvrđene ovim pozivom. Poslodavci podnose prijavu na propisanom obrascu (OP) i uz slijedeću dokumentaciju:\nRješenje o upisu podnosioca prijave u registar nadležnog organa – kopija originala;\nUvjerenje Uprave prihoda i carina da podnosilac prijave do dana podnošenja prijave redovno izmiruje obaveze po osnovu poreza i doprinosa na lična primanja – original ili kopija originala;\nIzjava podnosioca prijave (Prilog 1), možete je preuzeti ovdje\nIzjava za pomoći male vrijednosti – de minimis pomoći (Prilog 2) – ovjerena od strane notara, možete je preuzeti ovdje\nFinansijski identifikacioni obrazac (Prilog 3), možete ga preuzeti ovdje.\nObrazac prijave za realizaciju programa obuke na radnom mjestu možete preuzeti ovdje\nPrijava za realizaciju programa obuke na radnom mjestu sa pratećom dokumentacijom šalje se u zapečaćenoj koverti, kao preporučena pošiljka ili se lično predaje na adresu: Zavod za zapošljavanje Crne Gore, Bulevar revolucije br. 5, 81000 Podgorica, sa naznakom “Sektoru za mjere aktivne politike zapošljavanja”.\nPun naziv i adresa podnosioca prijave;\nBroj poziva za koji se podnosi prijava


Godišnji Indeks Reportera bez granica: U Srbiji jača trend zlostavljanja novinara | Pirot Info\nNaslovna LOKALNA SAMOUPRAVA Dimitrovgrad Godišnji Indeks Reportera bez granica: U Srbiji jača trend zlostavljanja novinara\nU najnovijem Indeksu Reportera bez granica Srbija ostala u drugoj polovini tabele, na nezavidnom, 93. mestu. RBG podsećaju na hapšenje Ane Lalić i beskrajno suđenje za ubistvo Slavka Ćuruvije. U Evropi povećan broj zlostavljanja novinara. Samo 12 od 180 država nudi optimalne uslove za rad novinara, u više od dve trećine zemalja blokiraju se rad medija i protok informacija.\nGlobalni indeks slobode medija 2021, koji je jutros objavila međunarodna organizacija za slobodu novinara i medija Reporteri bez granica, pokazuje da je Srbija ostala loše rangirana, u donjoj polovini tabele, na nezavidnom 93. mestu, sa kog se nije pomerila od prethodne godine.\nOznačena je narandžastom bojom, što znači da je u grupi zemalja koje su problematične. Dodato je da se kod nas beleži „jačanje trenda zlostavljanja novinara“.\nU analizi Reportera bez granica podseća se da su prošle godine širom Evrope, tokom pandemije, donete uredbe koje uskraćuju pravo na informisanje i koje doprinose hapšenju novinara, pa i da je Srbija među tim državama.\nPominje se i slučaj novinarke Ana Lalić, koja je uhapšena posle izveštavanja o situaciji sa opremom za borbu protiv koronavirusa u novosadskom Kliničkom centru.\nDugotrajno suđenje za ubistvo Slavka Ćuruvije takođe je obuhvaćeno analizom Reportera bez granica.\n„Beskrajni sudski postupci doprinose nekažnjivosti – osuđujuću presudu za četiri osobe optužene za ubistvo srpskog novinara i izdavača Slavka Ćuruvije 1999. godine ukinuo je beogradski Apelacioni sud 2020. godine, 21 godinu nakon njegovog ubistva, zahtevajući ponovno suđenje“, navode Reporteri bez granica i dodaju da „nesposobnost ili oklevanje države da zaštiti novinare doprinosi osećanju opasnosti“.\nKada su u pitanju države iz našeg okruženja, najbolje je rangirana Slovenija – na 36. mestu (pala za četiri mesta). Hrvatska je 56. (skok za tri mesta), Bosna i Hercegovina 58, Kosovo 78. (najveći pad u regionu, za čak osam mesta), Albanija 83. (bila 84), Severna Makedonija 90. (ranije 92), Mađarska 92. (pala sa 89), a Crna Gora je 104. (napredovala za jedno mesto).\nMapa slobode medija\nSvake godine organizacija Reporteri bez granica, koristeći niz parametara i vizuelnih komponenata, procenjuje stanje sloboda govora u prethodnoj kalendarskoj godini, klasifikujući ga kao „veoma loše“ (crna boja), „loše“ (crvena), „problematično“ (narandžasta) i „optimalno“ (bela), i uz dodate brojčane vrednosti, koje se dobijaju kombinovanjem kvantitativnih i kvalitativnih podataka, rangira države na lestvici Indeksa i postavlja ih na mapu Slobode medija.\nBugari odbili da istraže nasilje policije nad novinarom\nOvogodišnji Indeks je pokazao da je od 180 država i teritorija koje obuhvata istraživanje, rad medija i protok informacija delimično ili potpuno blokiran u 73 odsto zemalja.\nKako navode Reporteri, evropske države ipak ostaju mesta gde je najmanje teško biti novinar uprkos činjenici da je Evropa značajno pala kada je u pitanju indikator „zloupotrebe/zlostavljanja”, budući da su se nasilni napadi gotovo udvostručili u Evropskoj uniji i u zemljama Balkana.\nNapadi na novinare i proizvoljna hapšenja u Evropskoj uniji i na Balkanu (koje Reporteri često posmatraju kao jednu celinu) povećali su se u Nemačkoj (13), Francuskoj (34), Italiji (41), Poljskoj (64), Grčkoj (70), Srbiji (93) i u Bugarskoj (112).\nOznačava se i Kosovo (78. mesto), gde je urednica portala KoSSev Tatjana Lazarević uhapšena bez razloga dok je sa terena izveštavala o pandemiji.\nJedan od problema koje su Reporteri prepoznali kao ključne jeste pomenuta nekažnjivost napada na novinare, koji „nisu ograničeni samo na region jugoistočne Evrope“.\nOvo je, kaže se dalje, posebno izraženo u Slovačkoj (35), u kojoj je suđenje optuženima za ubistvo istraživačkog novinara Jana Kucijaka dovelo do oslobađajuće presude biznismena koji je bio optužen da je naručio ubistvo novinara.\nKao i na Malti (81), gde je samo jedan izvršilac osuđen za ubistvo novinarke Dafne Karuane Galicije.\nU Poljskoj je nekoliko novinara uhapšeno i maltretirano tokom uličnih protesta protiv vlade, dok su nadležni u Bugarskoj „otišli toliko daleko da su odbili da istraže policijsko nasilje nad slobodnim novinarom Dimitrom Kenarovim“, navodi ova organizacija.\nU Bugarskoj (112), novinar Nikolaj Stajkov dobio je policijsku zaštitu tek nakon javnog poziva, koji su uputili Reporteri bez granica, da se to učini.\nNorveška lider medijskih sloboda\nVeć petu godinu zaredom, na prvom mestu Indeksa je Norveška, iako se, kako navode Reporteri bez granica, i njihovi novinari žale da im nije bio omogućen pristup državnim podacima o pandemiji.\nFinska je ponovo na drugom mestu, a za njom slede Švedska i Danska, što „jasno potvrđuje uspeh tzv. nordijskog modela zaštite medijskih sloboda“.\nSamo 12 od 180 država obuhvaćenih Indeksom, odnosno sedam odsto, nudi „optimalne“ uslove za rad novinara, što je najniži broj od kada Reporteri bez granica koriste sadašnji model rangiranja.\nEU nemoćna zbog cenzure u Mađarskoj\nSažetak izveštaja RBG, koji je u pismenoj formi dostavljen novinarima, detaljno se bavi medijskom situacijom u Mađarskoj (92. mesto). U njemu se navodi da je tamo još uvek na snazi zakon koji kriminalizuje „lažne vesti“ o koronavirusu i blokira pristup informacijama, uključujući zabranu izveštavanja iz bolnica.\nNakon što je u martu ove godine tridesetak medija javno zatražilo da ova zabrana bude ukinuta, vlada je to odbila, optuživši medije za širenje dezinformacija, za koje se izriču krivične kazne.\nKako se dalje navodi u analizi, strani mediji u Mađarskoj bili su takođe na meti kampanje zastrašivanja. Nezavisne medije je cenzurisala vlada Viktora Orbana, uključuju portal Index, gde su gotovo svi novinari podneli ostavke nakon što su taj medij preuzeli ljudi bliski Orbanu. U analizi se pominje i Klubradio, radio-stanica kojoj je oduzeta frekvencija.\n„Sa svoje strane, Evropska unija izgleda nemoćna. Sankcionisanje Mađarske zbog kršenja vladavine prava nije napredovalo, a upravo uspostavljeni mehanizam koji uslovljava pristup EU fondovima poštovanjem vladavine zakona ne uzima u obzir slobodu medija“, kaže se u analizi Reportera bez granica.\nNesputana politička odluka Mađarske da ograniči slobodu govora i medija, prema viđenju Reportera bez granica, predstavlja inspiraciju za neke druge članice EU i predstavlja loš primer kandidatima za pristupanje EU.\n„Javni mediji u susednim zemljama glavne su žrtve takve agresivne politike. Neki su pretvoreni u propagandna sredstva, poput TVP u Poljskoj (64. mesto), dok drugi kažu da im je uskraćeno državno finansiranje ako odbiju da izveštavaju kako traži vlada, poput novinske agencije STA u Sloveniji (36. mesto)“, navode Reporteri.\nNepravilnosti su primećene i u nekim zemljama koje su kandidatkinje za pristupanje Evropskoj uniji. Vlada u Albaniji (83. mesto) preuzela je kontrolu nad dva nezavisna TV kanala na osnovu toga što je njihov vlasnik optužen za trgovinu drogom, dok se u Crnoj Gori (104. mesto) istraživački novinar Jovo Martinović i dalje goni po sličnim, izmišljenim optužbama.\nHapšenja novinara zbog migranata\nKako navodi ova organizacija, unutar Evropske unije migrantsko pitanje je prilično osetljivo. Pa tako u Grčkoj (70. mesto) vlasti često nasilno hapse novinare da bi ih sprečile da kontaktiraju sa migrantima, dok se u Španiji (29. mesto) vlasti služe raznim restriktivnim metodama da bi umanjile izveštavanje o migrantskoj situaciji.\nDruga vrsta problema zabeležena je u Velikoj Britaniji (33. mesto), gde je sudija odlučila da ne izruči Džulijana Asanža, osnivača Vikiliksa, Sjedinjenim Američkim Državama, ali pozivajući se na njegovo ugroženo mentalno stanje umesto na potrebu da se zaštiti izveštavanje u javnom interesu i sloboda govora.\nČinjenica da je on i dalje u zatvoru „Belmarš“, u kome mu je, navode Reporteri bez granica, „sve gore“, predstavlja „dodatni udarac“.\nIstraživanje je pokazalo da se pandemija koronavirusa prošle godine koristila kao razlog za sputavanje novinara i ograničavanje pristupanja informacijama, kao i da je otežavala dolaženje do izvora, kao i izveštavanje sa terena. Novinarima je sve teže da izveštavaju o osetljivim temama, posebno u Evropi, Aziji i na Bliskom Istoku.\n„Novinarstvo je najbolja vakcina protiv dezinformacija“, rekao je Kristof Delor (Christophe Deloire), generalni sekretar Reportera bez granica, u izjavi za novinare, dodavši kako „nažalost, njenu proizvodnju i distribuciju previše često blokiraju politički, ekonomski, tehnološki, pa čak i kulturološki faktori“.\nSituacija u Sjedinjenim Američkim Državama (44. mesto) označena je kao „prilično dobra“, „uprkos činjenici da je vreme Donalda Trampa obeleženo rekordnim brojem napada na novinare (blizu 400) i hapšenjima (130)“, navodi ova organizacija, citirajući podatke koje je prikupio US Press Freedom Tracker.\nRusija (150. mesto) pala je za jedno mesto zbog „represije i ograničavanja medija koji su izveštavali o protestima podrške Alekseju Navaljnom“, dok je Kina (177. mesto) „duboko ukopana među najgorim zemljama“, budući da nastavlja sa „cenzurisanjem interneta, sa nadgledanjem i propagandom“.\nNajdrastičniji pad u slobodama medija doživela je Malezija (sa 18. na 119. mesto) u kojoj je nedavno donet dekret protiv lažnih vesti koji „državi dozvoljava da nametne svoju verziju istine“, beleže Reporteri.\nNajveći uspon na Indeksu desio se u Africi. Burundi (za 13 mesta, sada na 147), Sijera Leone (za 10 mesta, sada na 75) i Mali (za devet mesta, sada 99) države su koje su pokazale značajan napredak koji uključuje oslobađanje četiri novinara u Burundiju, ukidanje zakona koji je kriminalizovao rad novinara (Sijera Leone) i pad broja napada (Mali).\nMarija Šajkaš (izvor: Cenzolovka)\nPrethodni tekstČeda Tošić nastavlja svoju borbu sa opakom bolešću uz pomoć dobrih ljudi. Dobio plac na poklon, sada je potrebna pomoć za izgradnju kuće!\nSledeći tekstLokalni plan zapošljavanja u skupštinskoj proceduri – predviđeno angažovanje 370 nezaposlenih lica


Istorija alhemije - od pradavnih učenja do okultne filozofije\n/ Istorija alhemije - od pradavnih učenja do okultne filozofije\nLavovski popust\tSerž Iten\tIstorija alhemije - od pradavnih učenja do okultne filozofije\nUtemeljena na tradiciji mnogo više nego na nauci, na okultnim, hermetičkim znanjima više nego na bistrom razumu, alhemija nema ništa od prirodne nauke. Ipak, pošto je i sama nastala iz tehnologije obrade i prerade metala, ona je u korenu mnogih nauka. Praktikovao je i sam Isak Njutn, mada je mnogi smatraju čistom simbolikom i veštinom moralnog usavršavanja, njoj je neophodan konkretan laboratorijski rad. počeci alhemije sežu u daleku prošlost, do samih korena civilizacije, ali i posle svih proteklih milenijuma postoje predani pojedinci koji joj se posvećuju i dušom i umom...\nUtemeljena na tradiciji mnogo više nego na nauci, na okultnim, hermetičkim znanjima više nego na bistrom razumu, alhemija nema ništa od prirodne nauke. Ipak, pošto je i sama nastala iz tehnologije obrade i prerade metala, ona je u korenu mnogih nauka. Praktikovao je i sam Isak Njutn, mada je mnogi smatraju čistom simbolikom i veštinom moralnog usavršavanja, njoj je neophodan konkretan laboratorijski rad. počeci alhemije sežu u daleku prošlost, do samih korena civilizacije, ali i posle svih proteklih milenijuma postoje predani pojedinci koji joj se posvećuju i dušom i umom... Komentari


Kurs i Obuka za Sudskog Tumača i Prevodioca za Poljski Jezik\nKurs i obuka za sudskog tumača i prevodioca za poljski jezik - Audio verzija\nNeizostavno je važno da se naglasi da je jedina nadležna institucija, koja ima pravo na teritoriji Republike Srbije da raspiše konkurs za sudske tumače upravo Ministarstvo pravde. Međutim, isto tako se mora istaći da ne postoji tačan vremenski period, odnosno datum kada se taj konkurs mora raspisati, budući da isključivo onda kada se javi manjak ovih stručnjaka, navedeno ministarstvo ima obavezu to da učini.\nSvakako je potrebno da zainteresovana lica ispune sve uslove konkursa, a među njima se nalazi i obaveza pohađanja specijalizovane nastave, koju u našoj zemlji organizuje Obrazovni centar Akademije Oxford. U pitanju je stručni kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik, a po završetku će polaznik da stekne potvrdu o pohađanju, što je u potpunosti validan dokument koji treba da bude dodat ostaloj dokumentaciji, a kada kandidat bude odgovarao na raspisani konkurs.\nVažno je da zainteresovani znaju da se nastava organizuje cele godine u svakom predstavništvu pomenute institucije, a da je obavezan svaki zainteresovani da se prijavi za njeno praćenje, pa da posle toga dostavi neophodnu dokumentaciju i dođe lično u odabranu poslovnicu, a kako bi pristupio zvaničnom upisivanju.\nInače se prijava može izvršiti ili preko telefona ili elektronskim putem, a podrazumeva se da ko god tako želi može i lično da dođe u prostorije određene poslovnice, te da zvanično ovlašćenom licu pruži sve neophodne informacije, a što se odnosi kako na ime i prezime kandidata, tako i na datum njegovog rođenja, te na kontakt informacije.\nNavedena institucija u ponudi ima, sa jedne strane online i klasičnu edukaciju, a sa druge grupnu i individualnu, pa je zato i naglašeno da svaki prijavljeni ima obavezu da se odluči na koji način će časove da prati.\nKada je u pitanju online obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik, istaknuto je da se nastava organizuje preko namenskog softvera, a da njega mora svaki polaznik pojedinačno da instalira na svoj računar, koji je svakako obavezan da koristi tom prilikom. Uzevši u obzir da je dostupna i tehnička podrška u okviru konkretne institucije i to u apsolutno svakoj njenoj poslovnici, to znači da polaznici koji ne uspeju da instaliraju taj program sa uspehom, treba svakako da zatraže pomoć ovih stručnjaka.\nSvi oni kandidati, kojima više odgovara tradicionalan način sprovođenja edukacije će dolaziti u predstavništvo ove institucije i predavanja pratiti u namenskim prostorijama.\nPredviđeno je, takođe da se i klasična i online edukacija organizuju ili za samo jednu osobu, to jest kroz individualnu nastavu ili za više njih, a tačnije između četvoro i osmoro, a kada se sprovodi grupni kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik.\nNe samo da je drugačiji broj polaznika, već je različit i princip sprovođenja nastave, pa tako osoba koja se odluči za prvu varijantu, treba samostalno da definiše kako joj odgovara časove da pohađa, te da usaglasi i termine održavanja i dinamiku, odnosno datum početka sa predstavnikom konkretne poslovnice i sa onom osobom, koja će voditi individualnu nastavu.\nPrincip koji se poštuje kada se grupna edukacija održava, podrazumeva da svaki prijavljeni ima obavezu da se pridržava pravila o načinu sprovođenja, koja u tom slučaju definiše organizator. Ali da bi uopšte grupna edukacija mogla da bude održana, zahteva se nastanak same grupe u konkretnoj poslovnici, bez obzira da li je u pitanju online ili klasična nastava. Zapravo se pod tim misli na prijavljivanje minimalnog broja članova, jer tek posle toga organizator sme da definiše datum početka grupne nastave, odnosno dinamiku i termine u kojima će časovi da budu organizovani. Sve to će pojedinačni polaznici morati da prihvate, jer nije dopušteno da se bilo koja odluka koordinatora za nastavu promeni.\nNeophodno je da svi prijavljeni znaju i to da osoba koja želi da se prijavi na konkurs, takođe mora da poljski jezik odlično poznaje, ali to ne znači da ima obavezu da priloži diplomu Filološkog fakulteta. Tačnije, potrebno je da priloži važeći dokaz o tome u kojoj meri poznaje radni jezik, ali u slučaju da je to nemoguće, kandidat će svakako morati da polaže specijalizovani ispit.\nPodrazumeva se, isto tako da svaki prijavljeni srpski jezik odlično poznaje, a nakon što bude postao sudski prevodilac za poljski jezik, njegova će obaveza biti da navedene usluge u svakom trenutku pruži nadležnim državnim institucijama, s tim što ima dozvolu i da bilo kom fizičkom licu, odnosno svakom pravnom, te usluge takođe pruža u skladu sa pravilima.\nNeophodno je, takođe da nakon dobijanja Rešenja o postavljenju za sudskog tumača, kandidat položi zakletvu i to u okviru nadležne institucije, jer je njegova obaveza da maksimalno poštuje podatke svojih klijenata i da pravilno čuva poslovnu tajnu.\nObuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik - program i plan\nUzevši u obzir da svako ko odluči navedenu edukaciju da pohađa želi da sazna i na koji način može da postane sudski tumač za poljski jezik, to znači i da će početak ove edukacije primarno biti usmeren na uslove konkursa. Naime, predavači će objasniti na samom početku edukacije zbog čega ne postoji tačan datum kada Ministarstvo pravde raspisuje konkurs i u kom trenutku se to može dogoditi. Zatim će specijalizovani kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik posvetiti značajnu pažnju uslovima koji su navedeni u tom konkursu, tako da će polaznici saznati šta je sve potrebno da ispune, a kako bi stekli ovo zvanje.\nBudući da nakon što pojedinci dobiju Rešenje o postavljenju za sudskog tumača, imaju obavezu da polažu zvaničnu zakletvu i to u okviru specijalizovanih državnih institucija, to će se polaznicima objasniti i šta podrazumeva čuvanje poslovne tajne, te će im profesori ukratko predstaviti i sam čin polaganja zakletve.\nOdređeno je nastavnim programom da posle toga edukacija bude usmerena na detaljno upoznavanje prisutnih sa svim onim poslovima, koje sudski prevodilac za poljski jezik ima obavezu da obavi. A posebna pažnja će biti usmerena na overu brojnih dokumenata i na pravilnu implementaciju terminologije iz oblasti prava, jer je to praktično govoreći osnov njihovog rada.\nUčestvovaće prisutni i u pažljivo osmišljenim vežbama, a kako bi usavršili sva teorijska znanja, te kako bi nakon pohađanja edukacije i sticanja ovog zvanja bili u potpunosti osposobljeni da vrše overu bilo kog dokumenta, odnosno dokumentacije.\nGeneralno se postupak overe primenjuje kako za dokumenta, za koja su prevodi sa poljskog jezika na srpski urađeni, tako i za one sadržaje koji su prevedeni u suprotnom smeru, to jest sa našeg jezika na poljski. Uz to, sudski tumači za ovaj jezik u pojedinim situacijama imaju obavezu da obrađuju i ona dokumenta, koja su vezana za prevod sa poljskog jezika na nemački ili sa poljskog na engleski jezik, to jest na bilo koji drugi strani jezik ili sa tog jezika na poljski, tako da će polaznici imati priliku da nauče i po kom principu funkcioniše obrada takvih dokumenata.\nIsto tako će se specijalizovana obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik dotaći i one situacije kada klijenti na obradu dostave već prevedena dokumenta, ali u kojima postoje određeni propusti, pa će tada prisutni naučiti šta je potrebno da učine kako bi takva dokumenta bila u skladu sa pravilima obrađena.\nBiće reči i o konsekutivnom, odnosno prevodu uz pomoć šapata, a kada je uključen i pomenuti jezik u bilo kojoj varijanti, budući da sudski tumači za poljski jezik bivaju angažovani u praksi i za izvršenje tih usluga. Međutim, neophodno je naglasiti da ova institucija u ponudi ima i namensku edukaciju, a koja je primarno usmerena upravo na savladavanje veštine usmenog prevođenja vezano za poljski jezik, pa će to svakako biti predočeno polaznicima.\nU skladu sa programom koji se poštuje kada se organizuje ova edukacija, predviđeno je da kandidatima budu prezentovana i različita dokumenta u kojima su načinjene određene greške, a kako bi oni stekli dovoljno znanja da te greške ne čine u praksi.\nNa koji način se popunjava Dnevnik stranaka i poslova, zatim kako se generalno vodi evidencija svih onih usluga koje ova lica pružaju, će takođe svaki polaznik naučiti, a prisutnima će biti objašnjeno i zašto je važno da se poštuje pravilo o jedinstvenoj tarifi za naplatu pomenutih usluga.\nUzevši u obzir da svaki klijent, koji želi da dobije overu ma kog dokumenta ima obavezu i da priloži originalne sadržaje na uvid i to upravo sudskom tumaču, podrazumeva se da će kandidati imati priliku da saznaju i zbog čega se to zahteva, te zašto je naročito bitno da se to pravilo u potpunosti poštuje.\nNa teritoriji naše zemlje je validan zakon, koji podrazumeva i nadoveru za tačno određena dokumenta, a ona uključuje stavljanje čuvenog Apostille, odnosno Haškog pečata. Međutim, mora se napomenuti da ovi stručnjaci nemaju potrebna ovlašćenja, kako bi tu overu vršili, ali će svakako specijalizovana obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik da im omogući sva potrebna znanja vezano za taj tip overe, jer će im to značiti tokom obavljanja posla. Saznaće, naime u okviru kojih državnih institucija se Haški pečat može jedino staviti, zatim u skladu sa kojim pravilima se ta vrsta overe vrši, te na koja dokumenta se Apostille pečat obavezno mora staviti.\nKao zvaničan organizator, Obrazovni centar Akademije Oxford će po završetku edukacije izdati potvrdu o pohađanju svakom polazniku pojedinačno. A budući da je to jedan od vrlo važnih uslova konkurisanja, to znači da će on svakako taj dokument i morati da priloži, kada bude zvanično objavljen konkurs.\nIsto tako je važno naglasiti da se kurs i obuka poljskog jezika nalazi u ponudi ove institucije, a predviđeno je da svaki pojedinac koji ima potrebu da poboljša znanje tog jezika, pohađa ovu edukaciju, čime će sasvim sigurno doprineti i boljem plasiranju na konkursu za sticanje navedenog zvanja.\nGde i u kojim terminima se kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik organizuje?\nPotrebno je da se prvo svaki pojedinačni polaznik izjasni da li želi nastavu da pohađa u grupi ili individualno, a da bi mogao da dobije precizne informacije o tome u kojim terminima se edukacija sprovodi. Uz to se očekuje i da on navede da li će nastavu pohađati online ili prema klasičnom principu.\nZa najviše osmoro ljudi, a najmanje četvoro se organizuje grupna obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik. Princip je takav da institucija organizatora, to jest ovlašćeno lice u poslovnici u kojoj bude ispunjen osnovni zahtev, određuje kada nastava počinje, ali i u kojim terminima se časovi održavaju, te u skladu sa kakvom tačno dinamikom. Potrebno je da se minimalan broj lica prvo prijavi, a da bi mogla da bude kreirana grupa od četvoro ljudi najmanje. Apsolutno sve što organizator bude definisao se mora ispoštovati od strane prijavljenih, jer se ne vrši promena ni termina, ali ni dinamike održavanja, kao ni datuma početka kod grupnog tipa edukacije.\nSamo jedna osoba treba da pohađa individualnu nastavu, a primenjuje se potpuno drugačiji način organizacije nego kod grupne. Zapravo, svaki polaznik koji odluči tako časove da pohađa ima obavezu da sa nadležnim profesorom, a uz asistenciju koordinatora za nastavu, precizira kog datuma bi trebalo individualna edukacija da počne, odnosno u kojim terminima će se časovi odvijati i skladu sa kakvom tačno će to biti dinamikom.\nZahteva se da svako koga interesuje klasični kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik dolazi u onu poslovicu Obrazovnog centra Akademije Oxford, u kojoj se bude upisao, a kako bi tamo predavanjima i prisustvovao.\nNeophodno je da svako ko se opredeli časove da prati online koristi svoj računar, tako da ih praktično rečeno može pratiti odakle god mu odgovara, a ako na toj lokaciji ima vezu sa internetom. Dužan je polaznik i da instalira program koji je predviđen za praćenje predavanja, a koordinator za nastavu određenog predstavništva ove institucije će ga obavestiti o svim detaljima. Napominjemo da informatički stručnjaci stoje na raspolaganju svima, koji tokom postupka instalacije budu imali nekih poteškoća.\nNa koji način se sprovodi obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik?\nSvakom će pojedinačnom kandidatu biti predočeno pravilo da Obrazovni centar Akademije Oxford nudi mogućnost za klasičnu opciju praćenja nastave, odnosno online, a da je predviđeno za obe da se organizuju u formi grupne ili individualne edukacije. Upravo zahvaljujući toj činjenici se i očekuje da svaki kandidat koji bude vršio prijavu, izabere lično kako će pratiti ovu edukaciju.\nNaglašavamo da se online kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik sa bilo koje lokacije može pohađati, uzevši u obzir da u tom slučaju za praćenje predavanja polaznik ima obavezu da koristi sopstveni računar. Svakako će morati, u skladu sa pravilima na njega i da prethodno instalira softver, čije korišćenje će mu i omogućiti da bez ikakvih poteškoća pohađa časove na taj način. Naravno da IT stručnjaci, koji su članovi tima svake poslovnice ove institucije mogu da izađu u susret zahtevima onih pojedinaca, koji ne budu samostalno mogli taj program da instaliraju.\nOčekuje se od svakoga ko se opredeli na tradicionalan način da prati nastavu, da u tačno određeno vreme bude prisutan u prostorijama i to onog predstavništva institucije organizatora, u kome prethodnu bude izvršio i zvaničan upis.\nOdmah posle donošenja odluke o tome da li će časove pohađati online ili na klasičan način, polaznik je dužan da se opredeli i između opcije praćenja nastave u grupi i sasvim samostalno.\nPrisustvo većeg broja polaznika je osnovna karakteristika grupne edukacije, a definisano je da u jednoj grupi učešće uzima između najmanje 4 i najviše 8 kandidata. A kako je od strane organizatora precizno definisan broj polaznika, tako je i predviđeno da prvo bude formirana grupa, što iziskuje prijavljivanje minimalnog broja članova, pa se posle toga pristupa i definisanju načina organizacije te vrste nastave. Tom prilikom samo zvanično ovlašćeni predstavnik one poslovnice u kojoj je i kreirana grupa, određuje na koji način će polaznici pohađati predavanja, a u smislu da definiše kako tačan datum početka, tako i termine sprovođenja časova, s tim da je u okviru ove institucije prethodno svakako definisana dinamika, prema kojoj se ta vrsta nastave organizuje. Vrlo je važno da svaki kandidat koji želi tako da prati časove prihvati sve navedeno, te da bude obavešten da čak iako uputi zahtev za izmenom bilo kog segmenta, on ne sme biti uzet u obzir.\nMnogo jednostavniji je način na koji se organizuje individualna obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik. Naime, svakom pojedincu je u tom slučaju dopušteno da se usaglasi oko načina sprovođenja časova sa predavačem, koji je direktno nadležan za vođenje individualne edukacije, ali tom dogovoru mora prisustvovati i ovlašćeni koordinator za nastavu odabranog predstavništva pomenute institucije.\nKoliko treba da traje kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik?\nNastavnim programom prema kome se organizuje, sa jedne strane grupna, a sa druge individualna obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik je obuhvaćen različit broj časova, što direktno dovodi do toga da individualna, odnosno grupna nastava imaju različito trajanje.\nTačnije, edukacija kojoj će prisustvovati između četvoro i osmoro kandidata će ukupno 8 meseci trajati, a u tom slučaju je 192 školska časa zastupljeno u nastavnom fondu. Uzevši u obzir da institucija organizatora ima obavezu da precizira kako će se ta nastava odvijati, pa da samim tim određuje i kakvom će dinamikom predavanja da budu organizovana, predviđeno je da to bude na dnevnom nivou po 3 školska časa, to jest po 135mm predavanja, a da u navedenom periodu polaznici imaju predavanja 2 puta tokom jedne sedmice.\nZnačajno je manji nastavni fond koji podrazumeva individualni kurs i obuka za sudskog tumača prevodilac za poljski jezik, pa nastava traje duplo manje nego grupna, to jest ukupno 4 meseca. Neophodno je naglasiti da u navedenom periodu polaznik mora da se usaglasi sa predavačem, kao i sa predstavnikom konkretne poslovnice oko toga, kako će 80 školskih časova nastavnog programa biti raspoređeno, s tim što bi trebalo tokom jednog dana da ima predavanja koja će trajati ukupno 90 minuta, što je ustvari po 2 školska časa na dnevnom nivou.\nKoliko košta stručna obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik?\nU ponudi institucije organizatora su dve mogućnosti za praćenje nastave, a koje uključuju individualnu i grupnu edukaciju, te se svakako i njihov ukupni nastavni fond razlikuje, što dovodi do značajne razlike i u ceni.\nNastava koju će pohađati veći broj polaznika, tačnije od 4 do 8 njih, košta ukupno 800 evra. Inače, grupni kurs i obuka za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik se svakako može platiti i u osam mesečnih rata, a u tom slučaju svaki kandidat izdvaja po 100 evra na mesečnom nivou.\nNaglašeno je da se svi iznosi iskazuju u evrima, ali Zakon o deviznom poslovanju koji je validan na teritoriji Republike Srbije, navodi obavezu njihovog obračuna u dinarskoj protivvrednosti, što ova institucija čini prema kursu koji je važeći na dan uplate, nevezano za to da li se plaćanje vrši na rate ili iz jednog dela.\nSuma koju je potrebno izdvojiti kada se pohađa individualna obuka i kurs za sudskog tumača, prevodioca za poljski jezik jeste 1.300 evra, a podrazumeva se da i ona može biti plaćena u nekoliko rata. S obzirom na to da ova edukacija traje ukupno četiri meseca, organizator je predvideo da se konkretni iznos podeli na 4 dela, pa po 325 eura svakog meseca treba da plati kandidat, koji se opredeli za tu opciju.\nKursevi za sudskog tumača i prevodioca za poljski jezik u ostalim gradovima Srbije:\nOn-line kurs poljskog jezika\nKurs za simultano i konsekutivno prevođenje za poljski jezik\nKurs konverzacije sa izvornim govornicima za poljski jezik\nKurs lektorisanja za poljski jezik


7316 RSD5959 RSD\nPonuda se može iskoristiti od 30.10.2019 - 30.11.2019\nSpa Hotel Terme je direktno povezan sa Lečilištem Banja Terme Ilidža i član je banjsko-rehabilitacijsko hotelske kompanije Hoteli Ilidža, ustanovljene 1892. godine. Spa Hotel Terme je udaljen 7 km od centra grada Sarajeva, 2 km od Međunarodnog aerodroma Sarajevo, 20-ak km od olimpijskih planina Igmana i Belašnice te 3 km od najpopularnijeg izletišta u Sarajevu Vrela Bosne.\nHotel raspolaže kapacitetom od 220 superior soba koje su savremeno dizajnirane i opremljene sa kupatilom, sat TV, LCD ekranima, klimom, telefonom, wireless internet pristupom, mini barom, fenom i prilagođene su svim zahtevima klijenata uz poštivanje visokih normi u hotelijerstvu.\nHotel poseduje i a la carte restoran kapaciteta 400 osoba, aperitiv bar, 2 konferencijske sale kapaciteta 150 mesta i 2 manje sale za rad u grupama kapaciteta 40 mesta, veliku konferencijsku salu od 250 mesta, moderno opremljen centar za fizikalnu i medicinsku rehabilitaciju, wellness centar i besplatan parking za goste i posetioce uz fizički i video nadzor 24 sata.\nNacionalni restoran Labud, smešten na izvoru reke Bosne je deo kompanije Hoteli Ilidža gde možete degustirati specijalitete bosanske i internacionalne kuhinje u skladu sa halal certifikatom i uživati u prelepom pogledu na vodopad i prirodni tok reke Bosne.\nOtkaz rezervacije je moguć minimalno 48 sati pre dolaska\nPopusti za decu: deca do 2 godine borave besplatno, od 2 do 7 godina 50% popusta, od 7 do 12 godina 30% popusta\n4248 RSDNaša cena


Under Armour Women's UA Crossback Low Sports Bra je sportski grudnjak za trening dizajniran da pruži laganu podršku tokom vježbanja i svakodnevnog nošenja. Savršen je izbor za treninge slabijeg intenziteta i sportske aktivnosti kao što su fitnes, joga, džoging ili časovi plesa. Detaljnije\nUnder Armour Women's UA Crossback Low Sports Bra je sportski grudnjak za trening dizajniran da pruži laganu podršku tokom vježbanja i svakodnevnog nošenja.\nSavršen je izbor za treninge slabijeg intenziteta i sportske aktivnosti kao što su fitnes, joga, džoging ili časovi plesa.\nIzrađen je od dvoslojne HeatGear® tkanine sa odlikama superiornog pokrivanja i izuzetne prijatnosti.\nNjena četvorostrana konstrukcija omogućava visoku rastegljivost, što doprinosi potpunoj slobodi pokreta, bez ometanja ili neprijatnog stezanja.\nModel obuhvata odvojive umetke sa perforacijama, unapređene kako bi pružili više prozračnosti i strukture, elastične bretele ukrštene na leđima i traku sa kontrastnim brendiranjem ispod grudi.


ĐUKANOVIĆ: BALKAN TREBA VRATITI NJEGOVOJ EVROPSKOJ KUĆI | Hayat.ba\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović izjavio je danas u Podgorici da je članstvo Crne Gore u Evropskoj uniji cilj, a da je suština evropeizacija, naglasivši da „Balkan treba vratiti njegovoj evropskoj kući“.\nKako prenosi Antena M, crnogorski predsjednik kazao je ovo tokom posjete Nikosa Dendijasa, ministra vanjskih poslova Grčke koji boravi u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori.\nĐukanović je ukazao na značaj ohrabrenja evropskih partnera, među kojima je i Grčka, da ne zatvaraju vrata evropskoj perspektivi regiona.\nIstaknuo je i dobre odnose Crne Gore sa susjedima i aktivno učešće u regionalnim inicijativama, koje vidi kao poligon za stjecanje vještina i prihvatanje vrijednosti koje su obaveza budućeg članstva u okviru EU.\nMinistar vanjskih poslova Grčke potvrdio je da je integracija zapadnog Balkana u EU dugoročna politika njegove zemlje i da toj ideji ostaju posvećeni, uz ocjenu da je to pravi put za ekonomski i demokratski razvoj društva.


Sve masovniji protesti u Francuskoj, vakcine smatraju zavjerom » IlijašNet\nRedakcija 20. jul 2021 ID: 20263\nUkoliko smatrate da sadržaj objavljen ovdje krši Vaše autorsko, lično ili drugo pravo ili interes, možete zahtijevati objavu odgovora ili ispravke. Sadržaj iznad je u naš sistem unešen 20. jul 2021 @18:40 od strane autora Redakcija osim ako nije navedeno drugačije (preuzeto, izvor obavezan) i numerisan je unikatnim brojem SN1/2107-201840-20263 koji možete koristiti tokom prijave kako bi znali o kojem se sadržaju radi. Sve pritužbe i prigovore možete slati na e-mail adresu ilijasnet@gmail.com. Materijal poslat na ovu e-mail adresu će se smatrati pravovaljanim. Svi drugi oblici prigovora neće se smatrati relevantnim i portal IlijašNet nema obavezu postupiti po istim. Komentari na društvenim mrežama ne predstavljaju stavove portala IlijašNet te su odgovornost autora komentara.


Uređenje izletišta ”Perilo” | Beogradski Portal\nUređenje izletišta ”Perilo”\nU sklopu obeležavanja Svetskog dana životne sredine radnici Javnog preduzeća za zaštitu i unapređenje životne sredine vrše uređenje izletišta ”Perilo” u mesnoj zajednici Zabrežje.\nSvetozar Andrić, direktor Javnog preduzeća za zaštitu i unapređenje životne sredine je izjavio da se izletište ”Perilo” sprema za letnju sezonu.\n– ”Perilo” smo prošle godine u onoj čitavoj krizi uspeli da privedemo svojoj nameni. Ovaj prostor je bio prilično devastiran, a sada ima svoj oblik i veličinu. Ove godine zbog vremenskih uslova i izlivanja reke Save desilo se da je mobilijar oštećen – rekao je Andrić i dodao da se kao i na izletištu Zabran sav mobilijar rekonstruiše.\n– Ono što radimo na Zabranu to radimo i na ”Perilu”, dakle obnavljamo mobilijar, kosimo prostor i u skladu sa okolnostima nasipamo pesak – kazao je Andrić i poručio da će izletište ”Perilo” biti spremno za letnju sezonu.\nDragan Blažić, pomoćnik predsednika Gradske opštine Obrenovac je napomenuo da je izletište ”Perilo” dostupno svim stanovnicima opštine Obrenovac.\n– Ovo je prilika da apelujem pre svega na Zabrežane da im kažem da ako mi kao Zabrežani ne sačuvamo ”Perilo” neće niko sa strane doći i čuvati ga. Tu je veliki kontejner za odlaganje smeća, male kante i svake godine ćemo sređivati i unapređivati ovaj prostor. Međutim, ono što je moja molba je da sačuvamo svaku klupu, ležaljku i da sledeće godine ovaj prostor znatno proširimo. Naravno svi su pozvani da ga koriste, ali i da ga čuvaju – zaključio je Blažić.


Grad izdvojio novac za sport iz budžeta - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac Grad izdvojio novac za sport iz budžeta\nGrad izdvojio novac za sport iz budžeta\nčetvrtak, 18 jun 2015 09:11\tRTK\nZa realizaciju godišnjih programa sportskih organizacija na teritoriji Kragujevca izdvojeno je 83 miliona 556 hiljada dinara.\nOdlukom stručne komisije, kojom je rukovodio Nikola Urošević, pomoćnik gradonačelnika za sport, najviše novca, 19, 5 miliona naći će se na računu Vaterpolo kluba Radnički, osvajača kupa Evrope i dvostrukog uzastopnog učesnika lige šampiona. Ženskom rukometnom klubu Radnički, dvostrukom uzastopnom prvaku države i ovogodišnjem osvajaču kupa, dodeljeno je 12 miliona.\nNešto manja suma, 8,4 miliona pripala je muškom rukometnom klubu Radnički. Značajna sredstva dobiće muški odbojkaški klub Radnički 6,8 miliona, fudbalski savez grada 6,6 i Košarkaški klub Radnički 1950, 6 miliona dinara. Atletskom klubu Radnički i FK Šumadija pripašće 3,5 odnosno 3,1 milion dinara.\nNovčana sredstva nisu odobrena Fudbalskom klubu i Sportskom društvu Radnički jer nisu ispunili postavljene kriterijume.


24sata.info - Bajatović: 'Srbijagas' nudi gas iz Turskog toka i za Federaciju BiH\nBajatović: 'Srbijagas' nudi gas iz Turskog toka i za Federaciju BiH\nAutor A. A. 08. 06. 2019. • 12:25\nGasovod Turski tok kroz Srbiju otvara priliku i za Republiku Srpsku (RS), odnosno Bosnu i Hercegovinu, s aspekta osiguranja novog izvora gasa - rekla je danas pomoćnica ministra enerketike i rudarstva RS Dragana Kalabić.\nIstakla je da je gasifikacija RS od Bijeljine ka Banjoj Luci za taj bh. entitet, po odluci Vlade, projekt od nacionalnog interesa, iako, kako je navela, trenutno RS i BiH imaju skromnu potrošnju gasa, što je uslovljeno ograničenim kapacitetima od oko 600 miliona kubika gasa za cijelu BiH, od čega dvije trećine idu za Federaciju BiH.\n-Najvažnije pitanje u ovom momentu je osigurati finansiranje tog projekta, a planira se osnivanje zajedničke kompanije 'Gas-resa' RS i Gasproma' – tvrdi ona.\nU RS bi to bio transportni gasovod od oko 300 kilometara i izgradnja distributivne gasne mreže, duž gradova koji će biti povezani na transportnu mrežu u dužnini od oko pet hiljada kilometara.\n-Ukupna investicija za distributivnu mrežu je oko 355 miliona KM, pokazuje studija razvoja energetskog sektora RS, a i okvirna strategija energetskpog sektora BiH. Za igradnju transportnog gasovoda bit će, po procjenama, potrebno obezbijediti oko 150 miliona eura, ali glavni projekt još nije urađen – rekla je Kalabić danas na početku naučno-stručne konferencije o temi: „Turski tok, geostrateški interes zapadnog Balkana, izazov i prilika za BiH“.\nTvrdi da su studije pokazuje da se radi o komercijalnom projektu, budući da će na transportni gasovod biti povezani svi veći industrijski potrošači kao što je Termoelektrana Ugljevik, gdje se planira izgradnja jedne blok stanice od 300 megavata, koja bi koristila prirodni gas za proizvodnju električne energije.\nOna je rekla da gasifikaciju RS treba gledati kao vrlo važan projekt koji će omogućiti razvoj ekonomije RS te osiguranje novog ekološkog energenta za potrošače u RS.\nGeneralni direktor „Srbijagasa“ Dušan Bajatović je potvrdio da je planiran krak prema Banjoj Luci u kapacitetu od milijardu i 200 metara kubnih, a odatle do hrvatske granice.\n-Ukoliko budu ekonomski interesi odlučivali, onda je ovo razvojna šansa za BiH, odnosno oba njena entiteta. Mi ćemo predvidjeti odvojke i za Federaciju BiH, ukoliko oni to žele. Bit će predviđen jedna odvojak i prema Hrvatskoj, ako žele gas iz ovog izvora – rekao je Bajatović, uvjeravajući da će Turski tok sigurno graditi u predviđenom obimu.\n„Gasprom“ je, kaže, rezervisao količine gasa i za RS, a i ta ruska i srbijanska gasna firma su zainteresovane da učestvuju u izgradnji gasovoda do Banje Luke, odnosno hrvatske granice.\nPodsjeća da je Srbija, u kojoj su osigurana i potrebna finansijska sredstva, počela radove na Turskom toku, (interkonektor granica Bugarska-granica Mađarske) i sve se, kaže, zasad dobro odvija, a očekuje da s Bugarskomj i Mađarskom usaglase sve tačke prelaza.\nBajatović je podsjetio da je „Srbijagas“ preuzeo 80 posto dionica u „Bijeljina gasu“, te će u tom gradu brzo završiti gasifikaciju za potrebe građana i industrije.\nPodsjeća da u RS, osim dijela industrijskih potrošača, ne postoji dovoljno velika gasna infrastruktura i nastavit će se razgovori resornih ministarstava RS i Srbije kako da se to poveća.\n-Treba sagledati puno širi kontekst, jer znamo kako je završio gasovod Južni tok – podsjetio je Meter, ali i naglasio da je gasifikacija potrebna ukoliko ima svoje kupce, ali nije želio da govori koliko je to rentabilno u pogledu cijene.


Medvedev rekao da će Rusija pružiti punu podršku u vezi sa Kosovom, FOTOGRAFIJE: Vesna Anđić\nNakon razgovora "u četiri oka" sa predsednikom Srbije Tadićem, potpisan niz međudržavnih sporazuma iz nekoliko oblasti, od ekonomije do kulture\nRuski i srpski predsednici - Dmitrij Medvedev i srpski predsednik Boris Tadić završili su razgovore u Palati federacije u okviru jednodnevne posete Medvedeva Beogradu.\nPosle razgovora svečano je potpisano šest međudržavnih sporazuma. Predstavnici vlada Srbije i Rusije potpisali su, pored sporazuma, i dva "gasna" ugovora.\nMeđu tim dokumentima su Sporazum o saradnji u oblasti humanitarnog reagovanja u vanrednim situacijama kao i Sporazum o saradnji u oblasti unutrašnjih poslova.\nSuprotno očekivanjima uoči sastanka, da će posle obraćanja biti poznati detalji i uslovi kreditnog aranžmana koji je Rusija namenila Srbiji, o tome predsednici u obraćanju javnosti nisu iznosili pojedinosti. Naime, predsednik Srbije samo je kratko rekao da je Rusija saglasna sa potrebama Srbije o kreditnom aranžmanu, dok o ovoj temi Medvedev nije ni govorio.\nRuski predsednik izjavio je da je poseta Srbiji izuzetno značajna u mnogim aspektima i da mu je drago što se ona događa upravo na godišnjici oslobođenja.\n“Imali smo odlične pregovore, naši odnosi se razvijaju i mnogo je učinjeno s obzirom da postoje novi projekti koji čvrsto povezuju dve zemlje”, rekao je Medvedev.\n"Nećemo priznati nezavisnost"\nOba predsednika naročito su istakla problem Kosova. Boris Tadić je već u prvoj rečenici svog izlaganja istakao da je “Srbija zahvalna Rusiji na podršci koju dobija za Kosovo i Metohiju.\n“Ostajemo dosledni odbrani tog principa zasnovanog na međunarodnom pravu, ali ostajemo i pri stavu da nećemo priznati nezavisnost Kosova i Metohije”, rekao je Tadić.\nSličan stav o tome istakao je i Medvedev koji je rekao da će Rusija pružiti punu podršku u vezi sa Kosovom zasnovanu na principima međunarodnog prava.\nMedvedev i Tadić istakli su još i značaj međusobne ekonomske i energetske saradnje. Medvedev je ocenio da energetska saradnja Rusije i Srbije može da bude presudna u energetskom stanju Evrope.\nTokom dana planirano je da se ruski predsednik popodne obrati poslanicima Skupštine Srbije, a na kraju posete će prisustvovati svečanoj akademiji u centru “Sava” povodom 65. godišnjice oslobođenja Beograda.\nPrema najavama iz Moskve, ruski predsednik bi tokom posete Beogradu trebalo da se sastane i sa predstavnicima Srpske pravoslavne crkve.\nPredsednici Srbije i Rusije potpisali su niz međudržavnih sporazuma i dva "gasna" ugovora\nSrbija je za obezbeđenje tokom prve posete jednog ruskog predsednika angažovala kompletnu nacionalnu bezbednost zemlje, a prema pojedinim informacijama na ulicama prestonice je između 5.000 i 6.000 policajaca.\nGradska uprava je najavila da će u toku dana ulice u glavnom gradu biti zatvarane, kako za vozila tako i za pešake. Ipak, kada i tačno koji delovi grada – nije objavljeno iz, kako je saopšteno, bezbednosnih razloga.\nZa današnji događaj akreditovano je oko 550 novinara, snimatelja i fotoreportera, među kojima su i 52 ekipe iz Rusije i izveštači velikih zapadnih agencija i medija iz zemalja regiona.\nU celom Beogradu, a naročito u okolini Palate Srbija i centra “Sava” raspoređen je veliki broj pripadnika policije. Policija je razmeštena oko svih važnih objekata i duž ulica.\nDa li je euforija u vezi sa posetom Medvedeva Srbiji osnovana i potrebna za RSE je govorio i politikolog i ekonomista Vladimir Gligorov, inače stručnjak za Balkan.\n“Mislim da je ovde reč o zahvalnosti Rusiji kada je u pitanju politika prema Kosovu, a moglo bi se reći i prema Bosni i Hercegovini, mada to nije tako očigledno. Ovom posetom utiče se i na reviziju istorije i ulozi Rusije u čitavom posleratnom periodu“, kaže Gligorov.\nGrađani Beograda podeljeni su u vezi sa pitanjem značaja posete ruskog predsednika Beogradu. Poslušajte šta pojedini stanovnici glavnog grada Srbije kažu u anketi za RSE:


BABIĆEV ADVOKAT: "NEMA NAGOVEŠTAJA LAŽNOG SAMOUBISTVA"\nBranilac Milana Babića govori za SENSE o tome kako je njegov klijent reagovao na uvrede koje su mu upućivali pripadnici "patriotskog fronta poricanja" u pritvoru Tribunala i kako je primao pretnje koje su upućivane njemu i njegovoj porodici\nPeter Muller, branilac Milana Babića\n"I sami spekulišemo o motivima" – kaže nemački advokat Mihael Peter Miler/Michael Peter Muller, glavni branilac Milana Babića. Prošlog petka, kada je poslednji put video svog klijenta, nije kod njega primetio nikakve simptome koji bi ukazivali na ono što će se dogoditi dva dana kasnije, u nedelju 5. marta između 18 i 18:30 sati, kada su stražari Pritvorske jedinice UN našli Babića mrtvog u njegovoj ćeliji.\nOkolnosti koje su prethodile Babićevoj smrti biće utvrđene u internoj istrazi koju vodi sudija Kevin Parker ali, koliko je Mileru poznato, "nema nikakvih nagoveštaja da se radilo o spolja podstaknutom ili lažnom samoubistvu."\nOd svih haških "pokajnika" – optuženih koji su priznali krivicu i izrazili kajanje zbog dela koja su počinili – Milan Babić je, nesumnjivo, bio najomraženiji u takozvanom "patriotskom frontu poricanja", sastavljenom od optuženih koji poriču ne samo svoju odgovornost već i same zločine. Nema te uvrede koju, na njegov račun, nisu u sudnici izgovorili Slobodan Milošević i Vojislav Šešelj: najpre Milošević u unakrsnom ispitivanju Babića u decembru 2002. godine, a zatim obojica u leto prošle godine, tokom maratonskog Šešeljevog svedočenja u Miloševićevu odbranu. Upornost i žestina kojom je Milošević u dosadašnjem toku svog dokaznog postupka nastojao da ospori kredibilitet i integritet Milana Babića, jasno pokazuju do koje ga je mere pogodilo ono što je "krajinski insajder" rekao tokom svog dvanaestodnevnog svedočenja.\nMiler, međutim, "ne može reći" da li su uvrede Miloševića, Šešelja i ostalih pripadnika "patriotskog fronta poricanja" pogađale njegovog klijenta. Nemački advokat je, kako kaže, "nametnuo sebi stroga ograničenja" na kontakte sa Babićem tokom njegovog unakrsnog ispitivanja od strane Miloševića, kako se ne bi izlagao riziku da ga optuže da je svog klijenta "pripremao za to i buduća unakrsna ispitivanja." Smatra da se Babić "dobro držao" u tim ispitivanja i da su i Milošević i branioci Momčila Krajišnika i Milana Martića, koji su ga takođe ispitivali, verovatno "zažalili zbog nekih pitanja koja su mu uputili u nameri da ga predstave kao lažova", jer su na njih dobili odgovore koji im ni najmanje ne idu u prilog. Babićevo čvrsto uverenje, tvrdi njegov branilac, je bilo da "jedino istina može ljudima na Balkanu pomoći da žive zajedno" i zbog toga je odlučio da svedoči i govori istinu. A što se tiče uvreda, kaže Miler, "nije ispoljavao nikakva osećanja. Očekivao ih je."\nNa primer, poslednjeg dana unakrsnog ispitivanja Milana Babića u decembru 2002. godine, Slobodan Milošević je citirao transkript jednog presretnutog telefonskog razgovora sa Radovanom Karadžićem s početka 1992., u kojem o Babiću kao o "kretenu", "najobičnijoj bitangi", "svinji" i "Tuđmanovom džokeru". "Vidite, još tada sam o Babiću govorio sve najgore" - likovao je Milošević, zaboravljajući da time potvrđuje autentičnost transkripata i snimaka presretnutih telefonskih razgovora... za koje inače tvrdi da su "montirani."\nBabić je mirno otrpeo uvrede i elegantno odgovorio optuženom: "Vaše ocene i način na koji se izražavate više govore o vama nego o meni."\nAko se nije osvrtao na uvrede, Babić je, kaže Miler, "veoma ozbiljno uzimao pretnje koje su upućivane njegovoj porodici i one su na njega vršile snažan pritisak." Mada kaže da mu nisu poznate nikakve pretnje koje su Babiću i njegovoj porodici mogle da budu upućene u poslednje vreme, nemački advokat smatra da su one bile "stalno i snažno prisutne u njegovim mislima."\nNa žalbenoj raspravi u aprilu prošle godine, jedino što je Babić rekao bilo je da je\n"veoma zabrinut za bezbednost svoje porodice", da je o tome već govorio na statusnim konferencijama ali "se ništa u vezi toga nije promenilo." "Jedino mi je to važno, ništa više" – rekao je tada Babić.\nZbog tih pretnji njegova porodica je relocirana i nikada nije objavljeno u kojoj zemlji Babić izdržavao kaznu na koju je bio osuđen.\n2006-03-06 MILAN BABIĆ PRONAĐEN MRTAV U PRITVORSKOJ JEDINICI\n2006-03-06 SUDIJA PARKER ISTRAŽUJE OKOLNOSTI BABIĆEVE SMRTI\n2005-07-18 POTVRDJENA KAZNA OD 13 GODINA ZA MILANA BABIĆA


PREMINUO RADNIK GRADSKE ČISTOĆE: Nesrećnog čoveka prignječio kamion, preminuo posle tri dana u bolnici! | Novosti.RS\nM. H. je povređen 03. aprila u beogradskom naselju Ovča prilikom odnošenja otpada.\n- Tokom redovnih aktivnosti, vozilo za odnošenje otpada krećući se unazad je zakačilo betonsku banderu i tom prilikom nesrećni radnik, koji je bio na papuči kamiona, je zadobio ozbiljne povrede noge izazvane nagnječenjem - rekli su u JKP "Gradska čistoća "\nKako su objasnili, do nezgode je došlo usled loše preglednosti saobraćajnice zbog vozila koje je bilo nepropisno parkirano.\nJKP "Gradska čistoća" podseća da se njihovi komunalni radnici na terenu svakodnevno susreću sa brojnim izazovima i rizicima, a ovaj slučaj pokazuje da čak i nesavesno parkiranje može ugroziti živote ljudi koji predano rade svoj posao.\nJKP "Gradska čistoća" poginuo radnik Ovča Beograd nesreća Palilula


Nakon raskidanja koalicije u K. Mitrovici vanredni izbori ili koalicija SRS i DS?\nNakon jučerašnjeg raskidanja koalicije SRS, DSS i Nove Srbije, održavanje sednice SO Kosovska Mitrovica, koja je zakazana za ponedeljak, i dalje je neizvesno. Kako javlja Kontakt plus radio sednica bi trebala biti održana u ponedeljak, a privremene mere i novi izbori mogu se izbeći jedino ukoliko dođe do koalicije između SRS i Demokratske stranke. Predsednik opštinskog odbora DSS Zoran Savić izjavio je na konferenciji za novinare da je do raskidanja koalicije sa radikalima došlo jer predsednik opštine Nenad Topličević "krši koalicioni sporazum i sprovodi politiku DS u gradu". Član glavnog odbora Demokratske stranke u Kosovskoj Mitrovici, Dragiša Đoković kaže da ova stranka neće ući u koaliciju sa Srpskom radikalnom strankom, ali da će odbornici Demokratske stranke doći u ponedeljak na sednicu SO Kosovska Mitrovica. On ističe da su za sada vanredni izbori jedino rešenje za izlazak iz krize i da oni trebaju biti održani u što kraćem roku, o čemu bi trebalo obavestiti i Vladu Srbije. Predstavnik Grupe građana Dragan Spasojević, izjavio je ranije da njihovi odbornici neće prisustvovati sednici i dodao da neće podržati Srpsku radikalnu stranku na lokalnom nivou. Građani Kosovske Mitrovice podeljeni su kada je reč o stvaranju koalicije između SRS i DS. Podsetimo, nakon lokalnih izbora na Kosovu, koji su održani 11. maja 2008. godine, jedanest mandata osvojila je SRS, DSS/NS -9, PUPS 1, SPS 1, Grupa građana za Kosovsku Mitrovicu 2 i Demokratska stranka šest mandata.


EDUKACIJA STRUČNOG OSOBLJA NA TEMU "SEKSUALNO ZLOSTAVLJANJE U DJETINJSTVU"\nU okviru projekta „Prevencija seksualnog zlostavljanja u djetinjstvu“ Ministarstvo za rad socijalnu politiku i povratak TK je, u saradnji sa JU Dom za djecu bez roditeljskog staranja i Centrom za edukaciju i humani razvoj „Amica EDUCA“ jučer započelo edukacijski ciklus na temu „Seksualno zlostavljanje u djetinjstvu“.\nSeminar ima za cilj pružiti podršku profesionalcima koji rade sa djecom i odraslim kako bi stekli više samopouzdanja i mogli u svom okruženju prepoznati žrtve seksualnog zlostavljanja i pružiti im adekvatnu pomoć. Učesnici će imati priliku da steknu uvid u sam proces koji se odvija u klijentu kao i u vlastite procese. Radit će na temama: „Priča“ i ono što ona izaziva u nama, adaptacija: krivnja i sram, nedostatak granica i samouništenje, transfer i kontratransfer, otpor i izbjegavanje, ponovna izgradnja vlastitog identiteta, te obnovljen imidž čovjeka-žene.\nSAOPŠTENJE I ČESTITKA POVODOM MEĐUNARODNOG DANA SOCIJALNOG RADA, 19. mart 2013\nSocijalni radnici širom svijeta ove godine obilježavaju 19. mart kao Međunarodni dan socijalnog rada. Ovaj događaj, u skladu sa odlukom Međunarodne federacije socijalnog rada (IFSW), obilježava se svake godine trećeg utorka u mjesecu martu, a usmjerava se na doprinose socijalnog rada društvu i dio je kontinuiranog dijaloga o tome kako se nositi sa socijalnim izazovima širom svijeta, a u skladu sa Globalnim planom za socijalni rad i socijalni razvoj (2012-2016 godine).\nTema ovogodišnjeg Međunarodnog dana socijalnog rada je „Promovisanje socijalne i ekonomske jednakosti„.\nPovodom Dana socijalnog rada Ministarstvo za rad, socijalnu politiku i povratak TK podsjeća da je globalna ekonomska kriza upravo vrijeme da damo značajniji doprinos razvoju socijalnog rada i na taj način damo potrebnu podršku pojedincima i porodicama. Vrijeme je da sve institucije, uključujući obrazovne, zdravstvene, pravosudne, privredne a posebno općine, kao osnivači centara za socijalni rad, poduzmu mjere iz svoje nadležnosti vezane za zapošljavanje većeg broja socijalnih radnika i time doprinesu zaustavljanju negativnih trendova u porodici i ukupnom društvenoj zajednici. Kao odgovorna društvena zajednica imamo obavezu da svakom pojedincu, a posebno djeci, omogućimo najbolje moguće uslove za pravilan odgoj i odrastanje.\nObavjetavamo vas da će dvodnevna radionica za dizajniranje novih usluga u sistemu socijalne zaštite djece i porodica biti održana 26. i 27.2.2013. godine sa početkom u 8 sati i 45 minuta, u Dramar Centru u Tuzli (Branilaca BiH 11). Radionicu organizuju Ministarstvo za rad, socijalnu politiku i povratak TK i nevladina organizacija Hope and Home for Children (HHC), u saradnji sa JU Dom za djecu bez roditeljskog staranja i Centrima za socijalni rad TK, a sve u okviru prve faze projekta Transformacija JU Dom za djecu bez roditeljskog staranja u niz novih usluga koje će podržati odrastanje djece u porodicama.\nPlanirano je da se prvog dana radionice (26.02.2013.) u 08 sati i 45 minuta medijima obrate predstavnici Ministarstva, centara za socijalni rad, JU Dom za djecu bez roditeljskog staranja i nevladine organizacije Hope and Home for Children (HHC) kako bi prezentirali dosadanje rezultate u okviru navedenog projekta i najavili ciljeve i očekivanja od radionice.\nNASTAVLJAJU SE AKTIVNOSTI NA OSNIVANJU I IZGRADNJI CENTRA ZA AUTIZAM\nU skladu sa Elaboratom o društvenoj opravdanosti osnivanja „Centra za autizam“ u danas je u prostorijama Ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak Tuzlanskog kantona potpisivan Memorandum o razumijevanju čime su određene podijeljene obaveze i odgovornosti Općine Tuzla, organizacije HILSWERK Austrija i Ministarstva za rad, socijalnu politiku i povratak Tuzlanskog kantona.\nKako je ovom prilikom istaknuto, sinergijska aktivnost vladinog sektora, kojeg u ovom slučaju čine Vlada Tuzlanskog kantona sa resornim Ministarstvom za rad, socijalnu politiku i povratak i Općina Tuzla, te nevladinog sektora kojeg predstavlja organizacija HILSWERK Austrija, rezultira činjenicom da smo svakim danom bliži konačnom cilju, a to je osnivanje „Centra za autizam“ od kojeg se očekuje da premosti prostor između dijagnoze i pune inkluzije.\nODRŽAN SASTANAK SA PREDSTAVNICIMA CENTARA ZA SOCIJALNI RAD SA PODRUČJA TUZLANSKOG KANTONA I SLUŽBE ZA ZAPOŠLJAVANJE\nMinistar za rad, socijalnu politiku i povratak Tuzlanskog kantona Sead Hasić, danas je u prostorijama JU Dom za djecu bez roditeljskog staranja održao sastanak sa predstavnicima centara za socijalni rad sa područja Tuzlanskog kantona i direktorom službe za zapošljavanje Šemsom Berbićem.\nNa sastanku su prezentirani pokazatelji i efekti primjene Zakona o zaštiti, zaštiti civilnih žrtava rata i zaštiti porodica sa djecom na broj lica koja se vode kao nezaposlena lica na biroima za zapošljavanje Tuzlanskog kantona, kao i primjena instrukcije za institucionalni smještaj i rezultati dosadašnjih aktivnosti i obaveza centara za socijalni rad sa područja kantona.\nRAZMATRANJE STANJA U KOLEKTIVNIM CENTRIMA I STATUS RASELJENIH OSOBA\nRazmatranje stanja u kolektivnim centrima i status raseljenih lica, bila je tema danas održanog sastanka ministra za rad, socijalnu politiku i povratak Tuzlanskog kantona Seada Hasića sa predstavnicima nadležnih opštinskih službi za povratak, općina sa područja Tuzlanskog kantona.\nOvom prilikom šest predstavnika nadležnih opštinskih službi za povratak upoznali su ministra i njegove saradnike o problemima sa kojima se u 8 kolektivnih centara svakodnevno suočavaju raseljena lica, razmjenjena su mišljenja te načini na koji bi se njihovi problemi mogli riješiti.\n„Cilj današnjeg okupljanja jeste da se predstavnici ministarstva upoznaju sa problemima sa kojima se svakodnevno suočavaju stanovnici kolektivnih centara, kako bi zajedno sa nadležnim opštinskim službama za povratak došli do kvalitetnih prijedloga za rješavanje njihovih problema“, istakao je ministar Hasić te dodao da tim ljudima treba pomoći i učiniti sve što je u nadležnosti ministarstva kako bi im olakšali život.\nZAJEDNIČKI PODRŽATI ODRŽIVI POVRATAK\nPOTPISANI UGOVORI ZA "PROJEKAT ODRŽIVOG POVRATKA"\nPOTPISANI UGOVORI ZA NABAVKU GRAĐEVINSKOG MATERIJALA POVRATNICIMA\nPOZIV ZA PRIKUPLJANJE PRIJAVA ZA ODABIR KORISNIKA SREDSTAVA PRIKUPLJENIH NA IME ''DJEČIJE NEDJELJE"\nUSKORO BOLJI USLOVI ZA ŽIVOT DJECE BEZ RODITELJSKOG STARANJA U TK


Kako uštedeti: 5 saveta za pomoć kućnom budžetu - Dobra reč\nNeovisno o tome da li imate određeni cilj čije ostvarivanje zahteva uštedu novca ili želite da uštedite novac zbog osećaja sigurnosti, kućni budžet je vrlo važno držati pod kontrolom. Svakodnevna iskušenja poput rasprodaja i drugih primamljivih ponuda u buticima i marketima mogu biti iscrpljujući za naš novčanik i kućni budžet, te se ušteda novca neretko odlaže i zapravno retko zaista ostvaruje. Stoga ćemo u tekstu koji sledi izdvojiti načine na koje možete doprineti svojoj finansijskoj situaciji i naposletku biti u mogućnosti da redovno odvajate izvesnu sumu novca sa strane.\nNačinite pregled prihoda i rashoda\nZdrav odnos prema novcu podrazumeva trošenje u skladu sa mogućnostima i naravno u zavisnosti od realnih potreba. Gomilanje nepotrebnih stvari, namirnica koje se naposletku ne iskoriste i odeće koja predstavlja samo ukras u ormaru je gotovo redovna pojava u svakom domaćinstvu. Da bi se izbegle ovakve situacije, potrebno je imati jasnu sliku prihoda i neizostavnih troškova. Kada postignete transparentnost na ovom planu i prepoznate neophodnosti kada su rashodi u pitanju, bićete u mogućnosti da otpočnete pametno budžetiranje. Prema tome, neka pregled redovnih primanja i troškova bude vaš prvi korak u pristupanju merama štednje i pomaganja kućnom budžetu.\nIsplanirajte redovne nabavke\nStavka koja je usko vezana za prethodno rečeno je planiranje nabavki. Činjenica da je aktuelna procena da se godišnje baci polovina proizvedene hrane nije nimalo ohrabrujuća i trebalo bi da budemo svesni da smo deo takvog opšteg stanja. Ovo znači da nepromišljenim i stihijskim nabavkama neretko dolazimo u situaciju da deo namirnica bacamo, budući da ne uspevamo da ih potrošimo u roku njihovog trajanja i na taj način doslovno bacamo svoj novac. Zbog toga ovo ističemo kao veoma važan faktor koji utiče na finansije. Isto važi i za nabavku sredstava za higijenu, odeće i opreme za kuću uopšte. Opcija koja značajno olakšava transparentnost troškova na ovom planu je kupovina online preko pouzdanih platformi za kupovinu kao što je Shoppster, a koje pružaju širok izbor i jasan pregled kako ponude tako i odabranih artikala i njihovih cena. Ovo je jedan od načina na koje možete imati uvid u tačan iznos utrošenog novca i priliku da se preračunate pre finalizacije kupovine.\nSvako domaćinstvo ima redovne troškove na režije i eventualno stanarinu, zatim porez i namirnice. Prema tome je prilikom budžetiranja i planiranja troškova važno automatski se odreći iznosa koji podrazumevaju redovne mesečne obaveze, a tek nakon toga raspoređivati preostali novac. Dešava se da u toku jednog meseca imate u planu neku svečanost, rođendan ili posetu, te registraciju automobile, lekarske pregledne, a naposletku tu je i pripremanje proslave praznika. Kada ti periodi nastupe, važno je izvagati u kom pogledu možete biti skromniji da ne biste bez potrebe ulazili u dugove, odnosno još uvek mogli na kraju meseca izdvojiti određeni iznos u svrhu štednje.\nBlagovremeno rešavanje problema\nUkoliko se u vašem domu desi neki kvar, počev od kvarova električnih uređaja pa do problema sa instalacijama ili vodovodnim cevima, reagujte na vreme. Odgađanje problema naposletku može dovesti samo do uvećanja troškova u vezi sa njihovim rešavanjem, jer može dovesti do haravija ili nepopravljive štete. S druge strane, ukoliko se desi da vas iznenadi viši račun za telefon ili struju, čiji se iznos ne uklapa u vaše finansijske planove za tekući mesec, odgađanje plaćanja ne može biti srećno rešenje. Na ovaj način vaš trošak može biti dodatno uvećan kamatom, a narednog meseca vas dočekati pod ruku sa novim računom.\nTroškovi prevoza su redovan trošak svakog domaćinstva, a činjenica je da nas u velikom broju slučajeva za njih vezuje samo navika. Naravno da se ne mogu ignorisati slučajevi u kojima putovanje na posao ili tome slično ne može proći bez upotrebe automobila ili vožnje autobusom, ali je isto tako preporučljivo da se u situacijama u kojima za volan sedamo samo zato što je tako lakše i brže ipak odlučimo za šetlju. Ovakav stav će imati višestruke koristi, kako za vaš kućni budžet, tako i za vaše zdravstveno stanje, kojem dodatna fizička aktivnost može značajno doprineti.\nUkoliko budete istrajni i ispratite ove korake na putu ka uštedi novca, ubrzo ćete uvideti da vaši prihodi mogu podneti mnogo više no što vam se to ranije činilo. Kada postanete svesni troškova koje nekontrolisanje kućnog budžeta sobom nosi, ovakav sistem će zasigurno postati neodvojiv deo vašeg odnosa prema novcu i verovatno će vas dovesti do još novih ideja i načina na koje možete dodatno doprineti svojoj materijalnoj sigurnosti.


Vlada Republike Srbije >> Vesti >> Sport >> Zvezda ne igra u Beogradu\nZvezda ne igra u Beogradu\nLi je izjavio da UEFA nije bila zadovoljna odgovorom Crvene zvezde koji je dobila povodom pitanja bezbednosti članova engleskog kluba na gostovanju u Beogradu. Portparol Evropske fudbalske unije nije precizirao mesto odigravanja utakmice.\nRadi se u stvari najblaže rečeno o čudnoj odluci UEFA koja očigledno nije uvažila uveravanja jugoslovenskog šampiona da će obezbediti normalne uslove za utakmicu.\nDragan Džajić: Žalićemo se!\nBeograd, 12. septembra (Tanjug) - Razočarenje i neverica, to je prva reakcija "crveno-belih" posle odluke Evropske fudbalske unije (UEFA) da se revanš-utakmica prvog kola Kupa UEFA Crvena zvezda - Lester (Engleska) ne igra u Beogradu:\n"Duboko smo razočarani i nezadovoljni ovakvom odlukom UEFA, koja stalno ističe da je "sport iznag politike", a eto, ponovo se oglušila o taj svoj princip" - kaže predsednik beogradskog kluba Dragan Džajić, legenda jugoslovenskog i evropskog fudbala, dodajući:\n"Samo Englezima stalno smeta Jugoslavija. Ukrajincima ne smeta, Faranima ne smeta, Portugalcima ne smeta, Grcima ne smeta... Pitamo se dokle će UEFA da ispunjava hirove Engleza, koji nisu sportski, već, pre svega, politički" - ogorčeno je izjavio Džajić, podsećajući da je i prošle godine kontinentalna fudbalska konfederacija odredila da beogradski Partizan, kao domaćin, sa engleskim klubom Lidsom igra u - Holandiji:\n"Međutim, ove godine Partizan će igrati u Beogradu sa portugalskim Portom, Napredak u Kruševcu sa grčkim OFI Kritom.. Samo Crvena zvezda ne može da igra na svojoj "Marakani". Gde je tu principijelnost UEFA?"\nPrema rečima jednog od najboljih fudbalera "plavih" svih vremena, fudbaleri Crvene zvezde sutra putuju u Lester, na prvu utakmicu prvog kola Kupa UEFA:\n"Po povratku iz Engleske, odlučićemo da li ćemo revanš-meč igrati van naše zemlje. Borićemo se svim snagama i sredstvima da se drugi susret održi u Beogradu, jer to dugujemo, pre svega, našim vernim navijačima, a zatim i svim ostalim ljubiteljima sporta u Jugoslaviji."\nPored žalbe na ovakvu odluku UEFA, delegacija Crvene zvezde otputovaće u švajcarski grad Nion, sedište Evropske fudbalske unije, gde će insistirati da i za "crveno-bele" važe isti kriteriji i pravila kao za klubove ostalih zemlja.


24sata.info - VIDEO / FOTO / Prijateljska utakmica: BiH - Katar 1:1\nVIDEO / FOTO / Prijateljska utakmica: BiH - Katar 1:1\nAutor S. B. 10. 08. 2010. • 22:38\nFudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine večeras je u Sarajevu na stadionu Grbavica pred 10.000 gledalaca odigrala neriješeno 1:1 u prijateljskoj utakmici protiv odgovarajuće reprezentacije Katara.\nVIDEO / Vedad Ibišević / reuters\nBio je ovo posljednji pripremni susret Sušićevih fudbalera pred početak kvalifikacija za EP 2012 godine u Poljskoj i Ukrajini.\nNakon prvog poluvremena reprezentacija BiH vodila je sa 1:0 pogotkom Vedada Ibiševića u 9. minuti, na preciznu asistenciju Edina Džeke.\nMeđutim, Katar je izjednačio pogotkom Majeda iz jedanaesterca u 60. minuti susreta, te je zasluženo upisao nerješen rezultat, nakon što su većinu utakmice imali loptu u svom posjedu.\nNedugo nakon primljenog pogotka, reprezentacija BiH je u 64. minuti imala odličnu priliku nakon udarca Misimovića, ali je golman Katara "bio na mjestu".\nDobre prilike za pogodak imali su Mujdža i Zec, a najveću šansu za pobjedu BiH propustio je Medunjanin u 88. minuti.\nZa reprezentaciju BiH su nastupili Hasagić, Spahić, Nadarević (od 68. Pandža), Mravac, Mujdža, Jahić (od 61. Ibričić), Pjanić (od 78. Štilić), Misimović (od 78. Alispahić), Muslimović (od 61. Medunjanin), Džeko, Ibišević (od 71. Zec).\nNarednu, i ujedno prvu utakmicu kvalifikacija, BiH igra 3. spetembra u Luksemburgu, a već 7. septembra reprezentacija Francuske dolazi na Koševo. Očito je da će Selektor Sušić nakon večerašnje utakmice sa Katarom morati dodatno "uštimavati" svoj tim.


Marinakis, koji je utorak na Instagramu saopštio da je oboleo od Covid-19 tipa korona virusa, oglasio se na toj društvenoj mreži drugi put u dva dana i to sledećim rečima:\n#Repost @olympiacosfc ・・・ #Olympiacos #MedicalStatement #Football\n- Rezultati medicinskog testiranja na Covid-19 virus. FK Olimpijakos saopštava da su svim neophodnim medicinskim testiranjima podvgrnuti članovi kluba (igrači, stručni štab, medicinski i tehnički sektor), kao i uprava. Svi rezultati bili su negativni na prisustvo Covid-19 virusa - saopštio je Marinakis.\nTo znači da nijedan igrač atinskih crveno-belih, uključujući i dvojicu Srbina, veziste Lazara Ranđelovića koji je standardni prvotimac, te Kristijana Belića, nije zaražen pomenutim korona virusom, od čega su u gigantu sa Pireja svi strahovali posle prvobitne Marinakisove objave.\nČlan Olimpijakosa je i Svetozar Marković, 19-godišnjak koji je, došavši iz Radnika iz Bijeljine, prošao kroz Partizanovu fudbalsku školu, a koji je trenutno na pozajmici u Larisi, pa on nije ni bio obuhvaćen ovim analizama.\nPodsetimo, Olimpijakos u četvrtak treba da ugosti ekipu Vulverhemptona u osmini finala Lige Evrope.\nVulvsi su se obratili evropskoj kući fudbala sa zahtevom da se ta utakmica odloži, ali je UEFA to odbila, naredivši "vukovima" da se pojave na terenu atinskih crveno-belih. Engleski klub je potom prilično ljutito reagovao, ali, imajući u vidu informaciju koju je saopštio Marinakis, za Vulverhempton je potpuno bezbedno da odigra pomenuti meč.\nGrčka vlada je još u nedelju saopštila da će tamošnji sportski događaji u naredne dve sedmice, uključujući i utakmicu Olimpijakos - Vulverhempton, biti održavani bez prisustva publike. U toj zemlji je, do utorka, utvrđeno da postoji 89 obolelih od pomenutog virusa.


Brnabić: Srbija snažno podržava Berlinski proces - Kosovo Online\n5. Jul 2021. • 21:04\nOna je na onlajn samitu lidera Berlinskog procesa navela da je podrška u regionu bila naročito vidljiva kroz solidarnost sa susedima tokom pandemije i pomoć u vakcinama i medicinskoj opremi.\nBrnabićeva je zahvalila nemačkoj kancelarki Angeli Merkel na snažnoj podršci i aktivnom pristupu regionalnoj saradnji, saopšteno je iz Vlade Srbije.\nZahvaljujući podršci Nemačke i kancelarke Merkel, ali i inicijativama predstavnika Srbije, Albanije i Severne Makedonije, kako je objasnila premijerka, implementacija Akcionog plana omogućiće dalje širenje ekonomske i trgovinske saradnje regiona, što će ga ujedno učiniti privlačnijim za strane investitore i ubrzati ekonomski rast.\nNa samitu je rečeno da je saobraćajna i energetska infrastruktura proširena tokom poslednjih godina i povezana sa saobraćajnicama EU, a pohvaljena je implementacija sporazuma o ukidanju naknada za roming na Zapadnom Balkanu, koja je počela sa primenom ovog meseca.\nNa samitu, koji je otvorila nemačka kancelarka, osim predstavnika regiona, učestvovali su i premijer predsedavajuće EU Slovenije Janez Janša, predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen, austrijski kancelar Sebastijan Kurc, predsednik Francuske Emanuel Makron, premijer Italije Mario Dragi, premijer Poljske Mateuš Jakub Moravjecki i generalna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RČ) Majlinda Bregu.\nAna Brnabić Berlin EU Zapadni Balkan


Završena primarna vodovodna mreža na zubačkom platou\nZavršena je izgradnja primarne vodovodne mreže na području zubačkog platoa u Trebinju kojom će biti omogućeno pokretanje poljoprivredne proizvodnje na više od 1.200 hektara zemljišta, revitalizacija svih sela sa više od 300 domaćinstava, a poboljšaće i život u vikend naseljima.\nJedan od projektanata sistema Duško Vujović iz “Hidroelektrana na Trebišnjici”, rekao je Srni da su uz vodovodne cijevi postavljene i cijevi za polaganje optičkog kabla za internet, digitalnu TV mrežu, a asfaltiran je i dio saobraćajnice.\nVujović je napomenuo da je ovo dio višemilionskog projekta navodnjavanja koje finansira Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske uz učešće grada Trebinja, “Hidroelektrana na Trebišnjici” i samih korisnika.\nOn je naveo da su u okviru ovog projekta, pored zubačkog platoa, do sada urađeni sistemi za navodnjavanje Trebinjskog polja /oko 1.050 hektara/, navodnjavanje i vodosnabdijevanje za više od 220 domaćinstava u Mrkonjićima-Drijenjanima, Mosku-Barama i Zavođu /Petrina, Gornje i Donje Vrbno, Budoši i Jasen/.\n“Na ovim prostorima urađeno je više od 150 kilometara cjevovoda, devet rezervoara za izravavanje vode i 13 pumpnih stanica”, rekao je Vujović.\nOn je dodao da je ovaj sistem karakterističan i po tome što se voda, koja se dovodi do Ubla i vjerovatno je jedna od najvećih visina pumpanja vode u Evropi, zahvata iz korita rijeke Trebišnjice sa 267 metara nadmorske visine i pumpa na 1.090 metara nadmorske visine.\n“Investiciona ulaganja u pomenute sisteme sa onim što je rađeno u prethodnom periodu na tim područjima je oko 20 miliona KM”, istakao je Vujović.\nPrema njegovim riječima, ostalo je da se završi još sekundarna mreža za razvođenje vode po parcelama i domaćinstvima, a očekuje da to može biti završeno do početka sljedeće vegetativne sezone.\nJedan broj korisnika u Trebinjskom polju i ove sezone je koristio vodu za navodnjavanje gdje je zamijenjen stari sistem navodnjavanja preko kola i kanala savremenim sistemom pod pritiskom.\nMještanin trebinjskog sela Gomiljani Risto Prtilo, koji uzgaja povrće na 40 dunuma zemlje, rekao je Srni da sistem koristi nekoliko mjeseci i veoma je zadovoljan navodnjavanjem, jer je ranije stvaralo mnogo muke budući da je bilo daleko teže i skuplje.\nOn je objasnio da su puštanjem ovog sistema nestali problemi sa kolima za navodnjavanje, razvlačenje i skupljanje crijeva, rad motora za navodnjavanje, skidanje pokorice sa navodnjavanjih površina /smanjen je rast korova/ i drugo što je pratilo ovaj sistem, a sve je zamijenio samo jedan pokret ruke na zatvaraču.\n“Ova voda koja je sada došla produžiće vijek ljudima. Sada koristimo sistem navodnjavanja kap po kap, tako da je u odnosu na ranije, kada smo koristili kola za navodnjavanje, ovo zaista mnogo olakšalo rad nama, poljoprivrednim proizvođačima koji od toga i živimo”, istakao je Prtilo.\nOn je dodao da je od ukupnog vremena za uzgoj, na primjer paprike, jednu trećinu vremena koristio za navodnjavanje.\nSistem Zavođa u upotrebi je od prije nekoliko mjeseci na koji se priključilo 76 domaćinstava.\nJedan od korisnika Željko Miljanović bavi se proizvodnjom krompira i na parcelama je razvao sistem “kap po kap” sada priča da je sa navodnjavanjem postigoao trostruko veće prinose.\nStanovnik Zubaca Milan Vukašinović, iako u penziji bavi se poljoprivredom i veoma često vodu za pojenje dovozi cisternama iz Trebinja, očekuje da kada se pusti sistem više neće dovoziti vodu, a imaće i za navodnjavanje poljoprivrednih kultura.\nKada se cjelokupan projekat navodnjavanja završi i pusti u pogon sa već postojećim sistemima, Trebinje će biti lokalna zajednica koja će imati oko 80 odsto kompaktnih poljoprivrednih površina pod navodnjavanjem, a sve će uticati i na mnogo bolji prinos poljoprivrednih kultura.\nPonedjeljak, 19.04.2021. 361\nPonedjeljak, 19.04.2021. 324