SAOPŠTENJE ZA JAVNOST: Slovenija jača analitičke kapacitete Srbije za sprovođenje istraga krivičnih dela\nLjubljana, 28. mart 2018.\nU okviru međunarodne razvojne saradnje Republike Slovenije sa Republikom Srbijom, u Srbiji je, u periodu od 20. do 22. marta 2018. godine, uspešno realizovana dvodnevna radionica za rukovodeće predstavnike istražnih organa Republike Srbije. Cilj radionice bio je jačanje analitičkih sposobnosti za efikasno sprovođenje istraga krivičnih dela, kod kojih je informacije moguće dobiti uz pomoć otvorenih i drugih podataka i uz upotrebu aplikacija kao što su Supervizor/Erar i Posmatrač, koje upravo povezuju takve, za istražne organe korisne, baze podataka.\nU Orašcu se okupilo 20 službenika na rukovodećim pozicijama u Ministarstvu unutrašnjih poslova i Agenciji za borbu protiv korupcije Republike Srbije, koji su sa kolegama iz slovenačkog Nacionalnog istražnog biroa razmenjivali iskustva u sprovođenju istraga. Učesnici su visoko ocenili praktični pristup u realizaciji radionice i mogućnost da, kroz program međunarodne razvojne saradnje sa Slovenijom, upoznaju dobre prakse slovenačkih istražnih organa.\nPrvog dana radionice učesnike su, pored programske direktorke CEP Andreje Dolničar Jeraj, pozdravili su i zamenik ambasadora Republike Slovenije u Srbiji Roman Vajksler i policijski ataše Davor Pešić, koji su istakli značaj vladavine prava i pristupanje Srbije Evropskoj uniji u poglavljima 23 i 24, kao i saradnju Srbije i Slovenije u ovoj oblasti.\nRealizovanjem radionice završava se dvogodišnji projekat, koji je doprineo razvoju uslova za obezbeđivanje veće transparentnosti i odgovornosti u radu institucija javnog sektora Republike Srbije, kao i podizanju kapaciteta za efikasno sprovođenje nadležnosti u borbi protiv korpucije.\nProjekt je deo programskih aktivnosti koje izvodimo u saradnji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova, a koje finansira Ministarstvo spoljnih poslova Republike Slovenije iz sredstava za međunarodnu razvojnu saradnju.


Showbiz Autor:Pero Jovović03. jun. 202115:18\nUN Women Srbija u saradnji sa Ambasadom Kraljevine Norveške u Beogradu pokrenula je inicijativu "MLADI PROTIV NASILJA NAD ŽENAMA I DEVOJČICAMA" sa idejom da se mladi upoznaju sa modelima ponašanja koja utiču i podstiči razvijanje rodnog nasilja. Kampanja pod nazivom „Ko se bije – taj se ne voli“ za cilj ima da se mladim generacijama, prevashodno srednjoškolcima, predstavi šta sve podrazumeva nasilje nad ženama i devojčicama. Upoznavajući ih sa motivima i ponašanjem koji su uzrok nasilništva, pokušaćemo da utičemo na svest mladih koji treba da formiraju zdravo društvo.\nLideri ove inicijative biće naša najuspešnija mlada teniserka Olga Danilović, kao i jedan od najpopularnijih glumaca Andrija Milošević. Zahvaljujući ličnim uverenjima, kao i profesionalnom uspehu, upravo su Olga i Andrija prepoznati kao javne ličnosti koje na najbolji način mogu da motivišu mlade da primete i ne vrše rodno nasilje.\nTviter novom opcijom sprečava nasilje i vređanje\n„Ideja projekta jeste da uz podršku ličnosti iz sveta umetnosti, sporta i javnog života, ova tema postane vidljiva i adekvatno predstavljena, da se o njoj glasno govori, te da se društvo informiše o nasilju nad ženama i devojčicama i posledicama koje ono ostavlja na živote onih koje su ga preživele. Razvoj zdravog društvenog okruženja koje ne toleriše nasilje nad ženama i devojčicama u Srbiji je misija ovog projekta“, izjavila je Milana Rikanović, direktorka Agencije Ujedinjenih Nacija za rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena u Srbiji.\nSrbija, baš kao i većina zemalja u regionu, ne može da se pohvali brojkama kojima se svakodnevno predstavlja nasilje prema ženama i devojčicama. Iako se čini da se o nasilju nad ženama i devojčicama govori sve češće, ostaje ipak gorak ukus realnosti koja nas opominje da senzacionalistički pristup ovim temama, nije i neće doprineti poboljšanju razumevanja i odgovornosti da se ovakve pojave u društvu smanje, ili makar tretiraju institucionalno na odgovarajući način.\nAndrija MiloševićKo se bije – taj se ne volinasilje nad ženamaOlga DanilovićUN Women Srbija


Da li će politička kriza u Crnoj Gori usporiti put ka EU: Dijalog i izbori | EUME\nNaslovnica Crna Gora i EU NVO i EU Da li će politička kriza u Crnoj Gori usporiti put ka EU:...\nPredstojeći izbori moraju biti sprovedeni u skladu sa novim izbornim zakonodavstvom, a ukoliko se ne postigne dogovor u Skupštini Crne Gore sjenka će pasti na regularnost izbora, što može imati dalekosežne posljedice u smislu daljeg produbljivanja političke krize. Imajući u vidu da jedan dio opozicije već bojkotuje rad Skupštine, mogućnost bojkota izbora ili osporavanje njihovih rezultata, neće ići u prilog\nproklamavanoj izgradnji povjerenja u institucije i u izborni proces. Ukoliko, ipak, ovi izbori prođu bez otvaranja vječitog crnogorskog pitanja njihovog legaliteta i legitmiteta, onda i Evropska komisija može fokus prebaciti na brojna goruća pitanja iz korpusu vladavine prava, poput borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, nezavisnosti i efikasnosti pravosuđa, slobode medija i sl.\nNakon rasprave u Skupštini Crne Gore i izglasavanja povjerenja Vladi, premijer Milo Đukanović ponudio je opoziciji učešće u Vladi radi stvaranja uslova za održavanje parlamentarnih izbora. Đukanović je predložio\nda predstavnici opozicionih stranaka zauzmu ministarska mjesta u resorima unutrašnjih poslova, rada i socijalnog staranja, poljoprivrede, i finansija, ali uz uslov da kandidati za ministre budu kompetentni za obavljanje svih obaveza vezanih za proces evroatlantskih integracija, ili da kandidati opozicije dobiju pozicije pomoćnika ministara sa dodatnim ovlašćenjima. Nekoliko dana kasnije, u okviru tzv. parlamentarnog dijaloga pojasnio je da bi ta dodatna ovlašćenja podrazumijeva da bez potpisa tog pomoćnika ne može biti odobrena upotreba državnih resursa koji su pod kontrolom ministarstva u kojem radi, a koji bi mogli značiti zloupotrebu i narušavanje regularnosti izbornog procesa. Dodatno, ponudio je radi uvida u rad užeg kabineta i jednu poziciju potpredsjednika Vlade.\nNa tragu te ponude, ali i ranijih zalaganja kroz parlamentarni dijalog, lideri DEMOS-a, URE i SDP-a – Miodrag Lekić, Žarko Rakčević i Ranko Krivokapić, predstavili su svoju platformu za izlazak iz krize, tražeći od Đukanovića da Vladu osim u četiri ministarstva, kontrolišu i po dubini, kroz rukovodeća mjesta u državnim preduzećima, agencijama i fondovima. Đukanović je na to odgovorio da zahtjevi opozicije “nijesu principijelno u sukobu sa pristupom koji sam iznio u Parlamentu”, a pregovori teku i dalje. Pri tome, predstavnici Demokratske Crne Gore su na samom početku naglasili da nijedan model koji ne podrazumijeva novu Vladu za njih nije prihvatljiv, pa su stoga odustali od dijaloga uz napomenu da neće biti smetnja eventualnom dogovoru opozicije i vlasti. Socijalistička narodna partija (SNP) je svoje učešće u takvoj potencijalnoj Vladi uslovila, između ostalog, usvajanjem Zakona o Vladi, ali i istovremenim održavanjem parlamentarnih izbora i referendum za NATO što je većini drugih učesnika bilo neprihvatljivo. Ipak, njihov predstavnik učestvuje u tekućim razgovorima.\nIzvještaj Evropske komisije o Crnoj Gori za 2015. naglašava da novo izborno zakonodavstvo Crne Gore, koje je usvojeno godinu ranije potrebno primijeniti u potpunosti i svi budući izbori treba da se održavaju u skladu s tim novim zakonodavstvom. Konstatuje se da je budžet Državne izborne komisije (DIK) uvećan, ali i da ovu instituciju treba dalje jačati. “Preostaje da se dovrše sudski postupci vezani za navodnu zloupotrebu javnih fondova u partijske političke svrhe i osigura politička odgovornost”, napominju iz EK.\nBoris Marić, viši pravni savjetnik u CGO-u i član Radne grupe za Poglavlje 23, za Evropski puls ocjenuje da evropske integracije imaju svoju dinamiku i da u Crnoj Gori postoji manje više konsenzus o neophodnosti povećanja kvaliteta i bržeg integrisanja u evropsku porodicu naroda.\n“Trenutna politička kriza je između ostalog generisana i obavezama preuzetim u procesu pregovora sa EU. Prije svega, obavezama koje se odnose na uspostavljanje sistema vladavine prava, a što podrazumjeva bolnu i opasnu borbu sa korupcijom na visokom nivou i organizovanim kriminalom”, smatra Marić.\n“Crnogorsko društvo je stiglo do ivice kada zloupotrebe vlasti i državnih institucija u bitnom ugrožavaju osnove demokratije, a prije svega legitimitet izbornog procesa. DPS, kao dominantna partija koja je svoju dominaciju decenijama značajno gradila na zloupotrebama državnih resursa, mora početi da se razvlašćuje. To je postao javni interes crnogorskog društva i preduslov za uspješan nastavak EU integracija”, ističe Marić.\nMarić dodaje da je “tačno da na političkoj sceni imamo i desne izraze koji drugačije vide spoljnopolitičke prioritete zemlje, ali oni su još uvijek daleko od snage koja bi mogla ugroziti procese ransformacije društva u proevropsko. Svakako, posljedica može biti usporavanje procesa i davanje alibija DPS vlasti da sebe po ko zna koji put postavi kao faktor stabilnosti i političke ozbiljnosti”.\nIvan Vujović, šef kabineta predsjednika Skupštine Crne Gore i funkcioner SDP-a, u osvrtu na trenutnu političku krizi za Evropski puls je istakao:\n“Pitanje povjerenja u izborni proces je trenutno najvažnije političko pitanje u Crnoj Gori i od njegovog kvalitetnog rješavanja zavisi ne samo politička već u određenoj mjeri i društvena stabilnost. Fer i slobodni izbori su ugaoni kamen i pretpostavka stabilnosti svakog demokratskog društva”.\nOn dodaje da je stoga i u crnogorskom Ustavu propisano u članu 3 da se: “Ne može uspostaviti niti priznati vlast koja ne proističe iz slobodne izražene volje građana na demokratskim izborima, u skladu sa zakonom.”\nVujović je podsjetio da “Evropska unija kao zajednica progresivnih, slobodnih i demokratskih država koje baštine najviše standarde demokratskog uređenja, ličnih i političkih prava i sloboda, u okviru političkih kriterijuma za pristupanje nedvosmisleno insistira na pitanju slobodnih, zakonitih i nespornih izbora. Zbog\ntoga smo u par posljednjih izvještaja o napretku imali poseban dio u vezi sa ovim pitanjem kao refleksiju brojnih navoda u samoj Crnoj Gori o određenim neregularnostima u sprovođenju izbornih procesa, koje su posebno došle do izražaja nakon predsjedničkih izbora 2013”.\n“Na osnovu svega toga može se zaključiti da od rješavanja političke krize, koja je dominantno uzrokovana deficitom povjerenja u demokratski izborni proces, ključno zavisi i dinamika i kvalitet procesa pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji”, naglašava Vujović.\nVujović dalje zaključuje: “Uvjeren sam da će Crna Gora, kroz konstruktivni političkih dijalog, pokazati potrebnu zrelost u rješavanju aktuelne političke krize i time iskazati posvećenost bazičnim principima izborne demokratije na kojima počivaju moderne evropske države, i na taj način nastaviti dinamičan proces pregovora o pridruživanju EU”.\nPredrag Sekulić, poslanik vladajućeg DPS-a, se ne slaže sa konstatacijom da u Crnoj Gori danas postoji politička kriza.\n“Što se tiče pregovora sa EU oni se odvijaju zadovoljavajućom dinamikom što potvrđuje i broj otvorenih poglavlja i bez obzira na politička dešavanja, mišljenja sam, da evropski put Crne Gore više niko ne moze da dovede u pitanje”.\nU izvještaju Odbora Savjeta Evrope za poštovanje dužnosti i obaveza parlamenta, koji su sačinili parlamentarci Teri Lejden iz Irske i Ionut Marian Stroe iz Rumunije tokom posjete Crnoj Gori od 17 do 19. novembra, ističe se da političke partije u Crnoj Gori treba da nastave dijalog kako bi se vratilo povjerenje u izborni proces. Takođe se navodi da će održavanje parlamentarnih izbora bez sprovođenja novih izbornih pravila i neophodnih priprema dodatno pojačati nepovjerenje u izborni proces, zbog čega institucije na vrijeme moraju sprovesti pripreme za izbore. Dalje, u Savjetu Evrope su “ubijeđeni da se bojkot parlamenta ne može smatrati ispravnim političkim stavom”. Ipak, vjeruju “da su zabrinutost i nedostatci na koje ukazuje opozicija u skladu sa našim ranijim izvještajima. Zbog toga ohrabrujemo sve političke snage da se vrate konstruktivnom dijalogu kako bi prebrodili krizu i spriječili njenu eskalaciju, u interesu građana”. Oni su dodatno upozorilii da je povjerenje u izborni proces osnova za sigurno funkcionisanje demokratije a “aktuelne tenzije i politička kriza uglavnom proističu iz frustracija povezanih sa navodnim neregularnostima prethodnih izbora. Bili smo svjedoci očitog nedostatka povjerenja, teških uzajamnih kritika i konfrontacije političkih snaga u državi”.\nPoslanica u Evropskom parlamentu Tanja Fajon smatra da su “evropske integracije jasno zacrtan i jedini pravi put za modernu i uspješnu Crnu Goru, bez obzira na političku garnituru na vlasti. Odluka o članstvu u EU – koja se izvršava trenutnim pregovaranjima i usvajanjem tzv. acquis communautaire – je odluka o vladavini pravne države, o konkurentnoj ekonomiji, o jačem pravnom okviru za poštovanje ljudskih prava itd ”.\nOna je u rezgovoru za Evropski puls istakla da je “politička stabilnost nešto čemu bi trebalo da teže sve\ndržave. U državama u tranziciji koje su u procesu pregovaranja za EU članstvo je politička stabilnost utoliko važnija zbog kontinuiteta sprovođenja prijeko potrebnih i na momente mukotrpnih reformi”.\n“Dakle, mislim da tekuća politička kriza u Crnoj Gori ne bi smela da omete već dobro započet put Crne Gore prema EU. Mislim da ovo nije vrijeme za mjerenje snage odnosno ‘ko je jači’ između političkih stranaka, već vrijeme da se crnogorske političke elite kreću u smjeru koji će državljanima Crne Gore, naročito mladim ljudima, omogućiti najperspektivniju budućnost. Od vlasti u Crnoj Gori zavisi sa kakvom\nozbiljnošću, predanošću i dinamikom će se sprovoditi reforme, i svako zastajkivanje na EU putu znači gubljenje vremena za njene građane”, zaključila je Fajon.


Junker: Zapadnom Balkanu hitno potrebna evropska perspektiva da se ne bi ponovile tragedije | Kodex.ME\nJunker: Zapadnom Balkanu hitno potrebna evropska perspektiva da se ne bi ponovile tragedije\nPredsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavio je u Firenci da populizam i nacionalizam poput ekonomske krize dovode do povećanja jaza između zemalja članica Evropske unije (EU).\n12. 05. 2018 - 09:22 Autor: Kodex\nJunker je u obraćanju na konferenciji pod nazivom "Članice Zajednice: Solidarnost u Evropi", u italijanskoj Firenci upozorio da Evropu u posljednje vrijeme pogađaju različite krize, napominjući da se solidarnost polako gubi, što je, kako je rekao, najbolje pokazala migrantska kriza.\n"Veoma me zbunjuju pukotine koje je uzrokovala migrantska kriza po pitanju naše solidarnosti", rekao je Junker.\nDodao je i da bi članice EU trebalo same da primjenjuju evropske vrijednosti umjesto da ih neko na to prisiljava, prenosi Anadolija.\nIstakao je da je regionu Zapadnog Balkana, kako je kazao, "hitno potrebna evropska perspektiva", upozoravajući da bi se mogli ponoviti problemi i tragedije koji su se dogodili u prošlosti.\nNaglasio je da bi Brisel trebalo da ima snažniji stav po pitanju zajedničke spoljne politike EU, napominjući da bi Evropa ipak morala posvetiti mnogo veću pažnju zaštiti svojih spoljnih granica.\nNa kraju je poručio i da je spas za evropski projekat veća solidarnost među zemljama članicama EU.\nPredsjednik Evropskog parlamenta Antonio Tajani je istakao da zemlje članice EU treba da zajednički djeluju kako bi pružile sigurnost svim građanima unutar Unije.\n"Problem s migrantima same ne mogu riješiti zemlje na jugu Evrope. Solidarnost je ključ", rekao je Tajani.


Sreda, 13. septembar 2017. 15:40\nPredsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova računa na podršku Kancelarije za koordinaciju aktivnosti u borbi protiv trgovine ljudima\nPredsednik Odbora za ljudska i manjinska prava i ravnopravnost polova Meho Omerović održao je sastanak sa predstavnicima Ministarstva unutrašnjih poslova, Direkcije policije i Kancelarije za koordinaciju aktivnosti u borbi protiv trgovine ljudima.\nSastanak je održan na inicijativu predsednika Odbora radi upoznavanja sa aktivnostima koje je ovaj skupštinski odbor imao u prethodnom periodu u ovoj oblasti, kao i razmene mišljenja u pogledu budućih aktivnosti i podrške koju bi Kancelarija mogla da pruži Odboru.\nTom prilikom predsednik Odbora je podsetio na interparlamentarnu radionicu koja je održana na inicijativu Odbora u maju ove godine, kao i planiranih daljih aktivnosti u vezi regionalne saradnje kroz formiranje interparlamentarnog odbora ili drugog zajedničkog tela koje bi na regionalnom nivou razmatralo pitanja vezana za borbu protiv trgovine ljudima.\nPredstavnici Kancelarije ukazali su da je Vlada usvojila Strategiju prevencije i suzbijanja trgovine ljudima, posebno ženama i decom i zaštite žrtava, koja se odnosi na period od 2017. do 2022. godine i da su već započete aktivnosti na njenoj implementaciji, jačanjem institucionalnih kapaciteta za borbu protiv trgovine ljudima. Obostrano je prepoznat značaj regionalne saradnje u borbi protiv trgovine ljudima, kako na nivou nacionalnih koordinatora za borbu protiv trgovine ljudima, tako i na drugim nivoima.\nS tim u vezi podržana je aktivnost ovog Odbora u cilju saradnje parlamenata Zapadnog Balkana, izražena je spremnost Kancelarije da, u skladu sa svojim nadležnostima, podrži regionalnu saradnju parlamenata, kao i želja da se Narodna skupština, njena radna tela i parlamentarne delegacije u što većoj meri uključe u aktivnosti vezane za borbu protiv trgovine ljudima.\nNa sastanku se razgovaralo i o borbi protiv trgovine ljudima na lokalnom nivou i jačanju lokalnih timova za borbu protiv trgovine ljudima, što je i jedna od aktivnosti predviđena akcionim planom.\nJedna od tema sastanka bila je buduće izmene i dopune Zakona o zabrani diskriminacije i eventualna potreba da se preciziraju odredbe o ropstvu i trgovini ljudima kao teškim oblicima diskriminacije.


Trump traži 5,7 milijardi dolara za zid na granici s Meksikom - BDC\nTrump traži 5,7 milijardi dolara za zid na granici s Meksikom\nAmerički predsjednik Donald Tramp (Donald Trump) zatražio je u svom prvom obraćanju naciji iz Ovalnog ureda Bijele kuće, 5,7 milijardi dolara za “čeličnu ogradu” na granici s Meksikom. Tramp nije spominjao uvođenje posebnih vanrednih mjera o kojima je ranije govorio.\n“Na zahtjev demokrata, to će biti čelična barijera, a ne betonski zid”, rekao je Tramp, koji je govorio o “rastućoj humanitarnoj i bezbjednosnoj krizi” u trenutku kada je spor oko zida u protekle dvije nedjelje doveo do djelimične blokade američke vlade.\nTramp je rekao kako je južna granica mjesto ulaska ogromne količine droge, uključujući metamfetamin, heroin, kokain i fentanil. On je ponovo optužio demokrate da, kako je naveo, odbijaju da finansiraju graničnu bezbjednost.\nTokom devetominutnog govora, Tramp nije govorio o mogućnosti uvođenja posebnih vanrednih mjera o kojima je ranije govorio.\nRekao je da se na granici zaustavljaju i hapse kriminalci koji su počinili hiljade zločina, te da će “hiljade života biti izgubljene ako se odmah ne djeluje”.\n“Koliko će još američke krvi biti proliveno kako bi Kongres odradio svoj posao”, rekao je Trump, navodeći ubojstva koja su, kako je rekao, počinili ilegalni imigranti.\nČelnici demokrata ocijenili su da Trump izmišlja krizu na granici kako bi ostvario svoje “fiksacije”. Čelnica Predstavničkog doma Nensi Pelosi (Nancy Pelosi) kazala je da Tramp drži vladu kao taoca zbog svoje “fiksacije” da Amerikanci finansiraju, kako je rekla, “skupi i beskorisni” pogranični zid.\nVođa senatske manjine Čak šamer (Chuck Shumer) također je optužio Trampa da “izmišlja krizu”, te ga je pozvao da potpiše dokument o privremenom finansiranju savezne vlade kako bi se mogli nastaviti pregovori.\nAmerički predsjednik sutra bi trebalo da posjeti granicu s Meksikom i zasad nije jasno hoće li tamo možda proglasiti vanredno stanje.\nZbog nesuglasica s demokratama više od dvije nedjelje je djelimično blokiran rad saveznih vlasti u Sjedinjenim Državama. Tramp je rekao da neće popusti i da će nastaviti da traži više od pet milijardi dolara za izgradnju zida na granici s Meksikom u borbi protiv ilegalne imigracije.\nDjelimičnom blokadom rada saveznih organa obuhvaćeno je oko 800.000 zaposlenih širom Sjedinjenih Država, koji su na prinudnom odmoru ili rade bez novčane nadoknade.\nTramp je rekao da bi blokada vlade mogla potrajati mjesecima ili čak godinama.\nPrevious articleSaudijka dobila od UN-a status izbjeglice\nNext articleKim Jong Un završio posjetu Kini


FOTO: Pod pokroviteljstvom BH Telecoma u Visokom održano okupljanje rukometne reprezentacije ZDK | Visoko.co.ba\nNaslovnica Sport Rukomet FOTO: Pod pok...\nFOTO: Pod pokroviteljstvom BH Telecoma u Visokom održano okupljanje rukometne reprezentacije ZDK\nKraj mjeseca aprila u cijeloj Bosni i Hercegovini rezervisan je, prema kalendaru Rukometnog saveza BiH, za reprezentativne obaveze rukometaša, koji su ovih dana boravili na različitim okupljanjima i pripremama rukometnih selekcija u Bih. Upravo tako je ovih dana i u Visokom, pod generalnim pokroviteljstvom BH Telecoma održano okupljanje rukometne reprezentacije Zeničko-dobojskog kantona, kao simboličan čin priprema rukometaša sa područja ovog kantona.\nBrojni mladi rukometaši iz Zenice, Zavidovića, Maglaja, Visokog i drugih gradova ZDK okupili su se tako u Kulturno-sportskom centru “Mladost” u Visokom, gdje su pod budnim okom selektora ove kantonalne reprezentacije, Kenana Ahića, vršili pripreme u nekoliko različitih sportskih programa.\nOrganizator i domaćin ovog okupljanja, omladinske selekcije RK Bosna Centrotrans Visoko, ovu priliku su iskoristili da se zahvale svim rukometašima na učešću, kao i generalnom pokrovitelju okupljanja, BH Telecomu koji je, prema njihovim riječima, dao nesebičan doprinos ovom pozitivnom sportskom projektu.\nOkupljanje reprezentacije ZDK\nrukometna reprezentacija ZDK\nČlanak prijeRK Bosna Centotrans: Ima li smisla igrati Premijer ligu ako su utakmice namještene?\nSljedeći članakIvo Ištuk napustio poziciju trenera Sloge iz Ljubuškog


Neopravdani rast plata podstiče inflaciju : Nadlanu.com\nNeopravdani rast plata podstiče inflaciju\nObjavljeno 2. okt 2007. / 00:00:00\nDržavni cenovnik gura inflaciju, pa će ukupna inflacija na kraju godine isključivo zavisiti od doslednosti države u očuvanju stabilnosti cena i obuzdavanju rasta zarada, poručio je juče u svom prvom obraćanju novinarima po ponovnom imenovanju za guvernera Narodne banke Srbije, Radovan Jelašić. Da je tako potvrđuju podaci da je ukupni ovogodišnji rast cena 6,8 odsto i od toga 4,9 odsto su administrativne cene. Jelašić je upozorio da neopravdani rast plata podstiče inflaciju i naveo da je realni rast plata za osam meseci ove godine bio 23,6 odsto, a nominalni 29,1 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nMonetarni odbor NBS je odlučio da referentna kamatna stopa ostaje na nivou od 9,75 odsto, pošto je zaključio da se inflatorna očekivanja smanjuju. Septembarska bazna inflacija na godišnjem nivou je 3,3 odsto, a očekivanja su da će na kraju godine biti između četiri i 4,5 odsto. I pored toga što su svi izgledi da će biti viša od planova (od pre nekoliko meseci) da se bazna inflacija zaustavi na donjoj granici utvrđenog koridora (četiri do osam odsto), u idućoj godini se ne dovodi u pitanje ostvarivanje plana daljeg smanjenja cena koje se slobodno formiraju. Bazna inflacija je počela da se smiruje. Pala sa avgustovskih 1,1 na 0,9 odsto. Posledica je rasta cena poljoprivednih proizvoda, mesa, biljne i životinjske masti za jelo i mleka, poskupljenja struje, naftnih derivata, duvanskih proizvoda, akciza.\nUkupna inflacija u septembru dostigla oko 7,4 odsto. Centralna banka za sada neće preduzimati nove mere kojima bi se uticalo na kreditiranje stanovništva, ali će pratiti na koje rokove banke odobravaju namenske potrošačke kredite i zaduživanja kreditnim karticama. Restriktivna monetarna politika ostaje na snazi i da li obuzdavanje kreditne ekspanzije kroz ograničenje rokova za gotovinske efekte daje željene efekte na makroplanu oceniće krajem ovog meseca. Tada će se odlučiti da li će uslediti novo pooštravanje mera. Jelašić smatra da su „nove mere u rukama banaka“. Preporučio je građanima da se zadužuju u dinarima, da bi izbegli kursni rizik, odnosno da štede u domaćoj valuti, jer je kamata veća od inflacije. Na kretanje kursa utiče samo ponuda i tražnja za devizama, a NBS od 18. maja ove godine nije prodavala ni kupovala devize. NBS trenutno upravlja deviznim rezervama od 13,3 milijardi dolara. Od ukupnih deviznih rezervi 75 odsto je u evrima, 20 odsto u dolarima, a pet odsto u ostalim valutama. U kupovinu najkvalitetnijih hartija od vrednosti uloženo je 60 do 65 odsto deviznih rezervi, na računima u inostranstvu je 30 do 35 odsto, a pet odsto deviznih rezervi je u gotovini i zlatu, objasnio je Jelašić.(„Pregled“)


Zaštitna obuća A Safety :\nZaštitne cipele C16 S3\nZaštitne plitke cipele sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, crna goveđa vodoodbojna koža, kožni postavljeni jezik, paropropusna postava sa antikorozivnim tekstilnim materijalom u predelu pete, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otoran na ulja, šok apsorber u peti, dodatna PU zaštita kože za prednji deo cipele.\nKoriste se u naftnoj industriji, održavanju, građevinarstvu, elektroprivredi i na svim radnim mestima u uslovima povećane vlažnosti. Koža od koje se izrađuje cipela je podvrgnuta posebnom hemijskom tretmanu koji povećava vodoodbojnost cipele.\nZaštitne cipele C01 S3\nZaštitne duboke cipele sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, crna goveđa vodoodbojna koža, kožni postavljeni jezik, paropropusna postava sa antikorozivnim tekstilnim materijalom u predelu pete, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otoran na ulja, šok apsorber u peti, dodatna PU zaštita kože za prednji deo cipele.\nZaštitne cipele Trekking C33 S1P\nZaštitne plitke cipele sa kompozitnom kapom i Max-Flex tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, plava mekana uštavljena koža sa crnom kordurom, postavljeni jezik, paropropusna postava sa antikorozivnim tekstilnim materijalom u predelu pete, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otoran na ulja, šok apsorber u peti, dodatna PU zaštita kože za prednji deo cipele.\nZaštitne cipele Trekking C34 S1P\nZaštitne duboke cipele sa kompozitnom kapom i Max-Flex tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, plava mekana uštavljena koža sa crnom kordurom, postavljeni jezik, paropropusna postava sa antikorozivnim tekstilnim materijalom u predelu pete, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otoran na ulja, šok apsorber u peti, dodatna PU zaštita kože za prednji deo cipele.\nZaštitne cipele C96 SK S3\nZaštitne cipele od tamnobraon nubok kože sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, paropropusna postava, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otporan na ulja, šok absorber u peti, dodatna PU zaštita kože za prednji deo cipele.\nZaštitne cipele C97 SK S3\nZaštitne plitke cipele od tamnobraon nubok kože sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, paropropusna postava, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otporan na ulja, šok absorber u peti, dodatna PU zaštita kože za prednji deo cipele.\nZaštitne cipele C98K S3\nZaštitne plitke cipele od veoma mekane goveđe kože sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, paropropusna postava sa antikorozivnim tekstilnim materijalom u predelu pete, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otporan na ulja, šok absorber u peti.\nZaštitne cipele C99K S3\nZaštitne duboke cipele od veoma mekane goveđe kože sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, paropropusna postava sa antikorozivnim tekstilnim materijalom u predelu pete, anatomski, antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni đon od poliuretana, antistatik, protivklizni i otporan na ulja, šok absorber u peti.\nZaštitne plitke cipele od italijanske kože vrhunskog kvaliteta i modernog dizajna sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, paropropusna postava, veoma udoban antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni PU/TPU đon, model se može isporučiti u više boja.\nZaštitne duboke cipele od italijanske kože vrhunskog kvaliteta i modernog dizajna sa kompozitnom kapom i tekstilnim neprobojnim uloškom u đonu, paropropusna postava, veoma udoban antistatik zamenjivi uložak, dvoslojni PU/TPU đon, model se može isporučiti u više boja.


– 10 miliona evra za kreditiranje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Bosni i Hercegovini\n– Mala i srednja preduzeća, za uspješnu realizaciju kredita kojim će pospješiti svoju konkurentnost, dobiće novčani podsticaj\nBANJA LUKA, UniCredit u BiH i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) potpisali su ugovore ukupne vrijednosti 10 miliona evra, od kojih će 5 miliona evra biti realizovano kroz saradnju sa UniCredit Bank d.d. Mostar i 5 miliona evra u saradnji sa UniCredit Bank a.d. Banja Luka.\nEBRD je uz podršku Evropske Unije, osigurao sredstva kroz Program podrške konkurentnosti malih i srednjih preduzeća zapadnog Balkana. Program je namijenjen kratkoročnom i dugoročnom finansiranju malih i srednjih preduzeća s ciljem usklađivanja njihovog poslovanja sa zahtjevima i standardima Evropske Unije. Ovaj kreditni proizvod EBRD-a je osiguran iz sredstava Evropske unije kroz IPA (Instrument pristupne pomoći) Fond, u iznosu od 1,5 miliona evra.\nTagovi: evropska banka za obnovu i razvojugovoriunicredit u bihvazno


U MUP Srpske stigla dva oklopna vozila Despot (FOTO)\n02/08/2019 | 15:52 ⇒ 20:22 | Autor: RTRS\nMinistarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske isporučena su dva oklopna multifunkcionalna vozila Despot, koja ulaze u redovnu upotrebu policije. Nakon primopredaje, resorni ministar potpisao je ugovor za nabavku još osam ovakvih vozila, koja će biti isporučena u narednom periodu.\nPrvi put javnosti predstavljen 9. januara na paradi povodom Dana Republike, Despot je od danas u službi Ministarstva unutrašnjih poslova.\nU razvoj vozila, čija je namjena prevoz i podrška jedinica za specijalne operacije, protivteroristička borba, Vlada Republike Srpske u saradnji sa preduzećem iz Bratunca, izdvojila je miliona KM.\nPrimopredaja dva vozila Despot izvršena je danas između ministra unutrašnjih poslova Srpske Dragana Lukača i direktora kompanije Tehnički remont Bratunac Slavenka Ristića.\nLukač je naveo da je potpisan ugovor za još osam ovakvih vozila koja će biti isporučena u narednom periodu.\nMUP Srpske učestvovao je u razvoju Despota pa je zbog toga za ovu instituciju 30 odsto jeftiniji, nego za ostale kupce.\nRistić je istakao da isporučivanje ova dva vozila MUP-u predstavlja veliki dan za kompaniju Tehnički remont Bratunac, koja će i dalje nastojati da usavršava ova vozila.\nKozarskoj Dubici potrebna pomoć u sanaciji štete (VIDEO)\n13:17 > Vukanović: Stanivukoviću sam pomogao da pobijedi, on mene smatra drugoligašem\n12:35 > Obradović: SNSD partija koja ima snagu da vodi Srpsku (VIDEO)\n11:24 > Nekadašnji članovi banjalučkog DNS-a prešli u SNSD (VIDEO)


RACIONALIZACIJA MREŽE ŠKOLA: Iz vrtića u "1.300 kaplara" | Novosti.RS\nRACIONALIZACIJA MREŽE ŠKOLA: Iz vrtića u 1.300 kaplara\n21. 07. 2017. u 23:20\nFoto OŠ 1300 kaplara\nDve osmoletke spremne da prime predškolce od 1. septembra; Šestogodišnjake spremno čekaju u OŠ "Jovan Cvijić", a nešto kasnije i u OŠ "Vojvoda Mišić"\nSA PRVIM školskim zvonom 1. septembra, predškolci će se "useliti" u osnovne škole "Jovan Cvijić" i "1.300 kaplara", saznajemo u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu. U sklopu racionalizacije mreže škola kako bi se obezbedila dodatna mesta u vrtićima, ove obrazovne ustanove će prve biti spremne za prijem budućih školaraca.\nKako navode u Sekretarijatu, u paliluskoj školi će za "male đake" biti sređene tri učionice, a u klupama će sedeti 75 šestogodišnjaka, dok na Zvezdari ima 50 mesta u dve učionice. Nadležni najavljuju da će, posle ovih osmoletki, vrata za mališane iz vrtića otvoriti i OŠ "Vojvoda Mišić" na Savskom vencu. U ovoj obrazovnoj ustanovi pripremni predškolski program će pohađati 75 budućih prvaka, za koje su "rezervisane" tri učionice. Međutim, kako su potrebni radovi većeg obima, neophodan je otvoreni postupak javne nabavke.\n- Za ostalih pet škola koje će, takođe, primiti predškolce, jer imaju višak učionica, u toku je priprema projektne dokumentacije - kažu u Sekretarijatu. - Grad Beograd je obezbedio novac za adaptaciju škola i ovo je jedan od načina da se smanji pritisak na predškolske ustanove, a da se sa druge strane racionalno koristi postojeći prazan prostor u školama.\nVeć je raspisan konkurs za izradu projektne i tehničke dokumentacije za adaptaciju prostora u osnovnim školama "Ratko Mitrović" i "Đuro Strugar", u kojima će biti smešteno 310 mališana jaslenog i vrtićkog uzrasta.\nKVALITET Nadležni najavljuju da će učiniti sve da obezbede što je moguće više slobodnih mesta. Na taj način bi trebalo da se zadrži kvalitetan boravak predškolaca, od kojih će mnogi u tim školama godinu kasnije postati prvaci.\n- Jaslene i vrtićke grupe će biti izdvojene - ističu nadležni. - To neće biti nužno za pripremni predškolski program i zavisiće od slučaja do slučaja i rasporeda učionica po školama.\nOsim što će se obezbediti dodatna mesta u vrtićima, adaptacija prostora u školama doneće i uštede gradskom budžetu. Računice kažu da će cena adaptacije prostora u školama iznositi 30 odsto od cene izgradnje novog obdaništa, a broj dece koji će biti smešten je znatno veći. Nadležni su ranije pominjali da je u gradskoj kasi za sređivanje učionica za smeštaj mališana "rezervisano" od 250 do 300 miliona dinara.\nDODATNIH 1.200 MESTA\nKako saznajemo u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu, zasada je sigurno da će za početak osam osnovnih škola u prestonici biti deo projekta "Mreža škola", ali će se spisak sigurno širiti. - Procene su da će, kada se adaptiraju sve škole sa spiska, u njima biti mesta za oko 1.200 mališana - kažu nadležni. - To su "Jovan Cvijić" na Paliluli, "Vojvoda Mišić" na Savskom vencu, "1.300 kaplara" na Zvezdari, "Ratko Mitrović" i "Đuro Strugar" na Novom Beogradu, OŠ"Sutjeska" i "Radivoj Popović" u Zemunu, kao i izdvojeno odeljenje "Vladimir Rolović" iz Rakovice.


January 2015 - Page 3 of 4 - Aviokarta.net\nflydubai: Online čekiranje za putnike koji lete iz Beograda\nAviokompanija flydubai je od 16. januara omogućila online čekiranje putnicima iz Beograda.\nOd tog dana svi putnici na letovima flydubaija koji svoje putovanje započinju na beogradskom aerodromu Nikola Tesla mogu da se čekiraju (prijave za let) i online 24 časa pre planiranog putovanja.\nPutnici koji se odluče za ovaj vid čekiranja, moraće i da se pojave na\nGeneralni štrajk u Italiji utiče na aviosaobraćaj\nGeneralni štrajk koji je u Italiji najavljen za petak, 16. januara uticaće i na aviosaobraćaj.\nŠtrajk kontrolora letenja je potvrđen tog dana u periodu od 13 do 17 časova po srednjeevropskom vremenu. U tom periodu doći će do otkazivanja jednog broja letova i do pomeranja polazaka na velikom broju drugih letova.\nU kalendaru štrajkova u Italiji pominje\nSwedavia zatvara lowcost aerodrom City u Geteborgu\nAerodrom Geteborg City (GSE) neće nastaviti sa radom saopštila je Swedavia, kompanija koja rukovodi aerodromima u Švedskoj.\nAerodrom City je zatvoren za saobraćaj u novembru 2014. nakon što je inspekcija pronašla da njegova pista ne zadovoljava propisane standarde za bezbedno obavljanje saobraćaja.\nNakon procene vrednosti neophodnih radova kako bi se pista ponovo osposobila za upotrebu doneta je\nRyanair dobio spor protiv sajta eDreams\nIrski lowcost avioprevoznik Ryanair je dobio sudski spor protiv popularnog sajta za pretragu jeftinih aviokarata eDreams.\nSud u Hamburgu je doneo presudu po kojoj eDreams mora da prestane da koristi subdomen Ryanair.eDreams.de i ne sme da ovaj domen koristi u Google reklamnim kampanjama.\nSajt eDreams i ostali sajtovi koji se bave pretragom jeftinih letova na udaru su\nAirbus premašio ciljeve\nAirbus je premašio svoje ciljeve za 2014. godinu postigavši novi rekord od 629 isporučenih letelica za 89 klijenata od kojih je osam novih.\nIsporučenih aviona je bilo 490 iz porodice A320, 108 A330 modela, 30 A380 modela, a isporučen je i prvi A350 XWB.\nOvi rezultati pokazuju da Airbusove isporuke rastu već trinaestu godinu zaredom.\nAirbus je u\nWizz Air prevezao 17 posto više putnika\nWizz Air, najveća low-cost avio kompanija u Centralnoj i Istočnoj Evropi, objavljuje da je u 2014. godini prevezla 15,8 miliona putnika, što je povećanje od 17% u odnosu na godinu pre.\nNa kraju godine, avio kompanija je nudila letove do 106 odredišta u 37 zemalja na ukupno 355 linija.\nFlota Wizz Air-a se sastoji od 54 Airbus-ova\nNiki otvara neobičnu liniju između Beča i Bratislave\nRedovna avionska linija između Beča i Bratislave će početi 1. aprila i, ma koliko čudno izgledalo, nije šala!\nAustrijska lowcost aviokompanija Niki, deo nemačkog airberlina, odlučila je da uspostavi ovu liniju za koju tvrdi da će biti najkraća redovna međunarodna linija na svetu.\nUdaljenost između dva aerodroma je 48km, a planirani let će trajati 25 minuta.\nPretkontrola za SAD na aerodromu u Abu Dabiju\nPutnici na svim letovima Etihad Airwaysa ka Sjedinjenim Američkim Državama moći će od ove nedelje da iskoriste pogodnosti dolaska u SAD nakon što su na aerodromu u Abu Dabiju već prošli carinsku i graničnu pretkontrolu.\nOd četvrtka 15. januara, carinska kontrola SAD-a počeće sa radom rano ujutru za let EY103 ka njujorškom aerodromu JFK i za\nNa svakih 15 minuta avioni će slati svoju poziciju?\nPiloti aviona na komercijalnim letovima bi mogli biti obavezni da redovno prijavljuju svoju poziciju na svakih 15 minuta tokom leta.\nIz međunarodne organizacije za civilno vazduhoplovstvo (ICAO), koja je telo Ujedinjenih nacija stigla je najava promene standarda u oblasti globalnog praćenja kretanja aviona.\nICAO radi na promenama pravila nakon nestanka aviona Malaysia Airlinesa na letu MH370.\nCyprus Airways prestao da leti i pokrenuo likvidaciju\nKiparski nacionalni avioprevoznik je 9. januara objavio da pokreće likvidaciju kompanije nakon što je Evropska komisija donela odluku da mora da vrati 65 miliona evra pomoći koju je dobio od države, a za koju je utvrđeno da je nelegalna.\nPoslednji let Cyprus Airwaysa obavljen je 9. januara uveče iz Atine za Larnaku, čime je posle 68


Novi bubreg „na odloženo“ - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Novi bubreg „na odloženo“\nAKTUELNO - U Srbiji oko 1.600 bubrežnih bolesnika čeka transplantaciju\nNovi bubreg „na odloženo“\nIako je od januara počela primena Zakona o transplantaciji organa, problem donorstva organa i dalje je prisutan u Srbiji, gde na novi bubreg čeka oko 1.600 pacijenata.\n0Piše: J. D. Tomašević 11. marta 2010. 20.23\n– Propuštena je prilika da se u novim ličnim kartama i zdravstvenim legitimacijama uvede rubrika o donorstvu organa. Do sada je u Srbiji izdato oko 22.000 donorskih kartica, što nije dovoljno. Tek ukoliko bismo imali dva miliona tih kartica, bilo bi moguće 200 do 250 transplantacija bubrega godišnje – kaže za Danas Nikola Gruber, predsednik Udruženja bubrežnih bolesnika Srbije.\nPrema njegovim rečima, problem kadaveričnih transplantacija bio bi rešen ukoliko bi se povećao broj donatora, a za to je neophodno povećati svest građana o činu dobrovoljnog davanja organa.\nTransplantacije bubrega u našoj zemlji rade se još od 1975, ali je broj kadaveričnih (sa osobe u stanju moždane smrti) veoma mali u odnosu na broj bolesnika koji čekaju novi organ. Od početka godine u KCS obavljeno je šest presađivanja organa sa kadavera, osoba koje su doživele moždanu smrt.\nKako je predviđeno novim Zakonom, uskoro bi trebalo da bude formirana Uprava za biomedicinu, koja će raditi u okviru Ministarstva zdravlja, u kojoj će se koordinisati projekti transplantacije organa i liste davalaca organa.\nGodišnje se obavi između 80 i 100 transplantacija bubrega, a potrebno je oko 500. Istovremeno, potrebno je 150 presađivanja jetre i oko 30 transplantacija srca.\nPovodom Svetskog dana bubrega, juče je ispred restorana Ruski car u Knez Mihajlovoj ulici organizovana promotivna akcija gde su zainteresovani građani mogli da dobiju odgovore od stručnjaka o svim dilemama u vezi sa bolestima bubrega, transplantacijom organa i donorstvom. Organizatori akcije su udruženja bubrežnih bolesnika i invalida na kućnoj dijalizi Renalis, Nefrološka sekcija Srpskog lekarskog društva i Centar za demokratiju.\nKonda (je) Albanac\nBojkotom u poraz!


ZELENI MED -\n15 juin 2008 7 15 /06 /juin /2008 23:59\nZeleni med je potpuno prirodan proizvod izrađen od lekovite Aloe Arborescens (drvolika aloja) i bagremovog meda. Aloje su sa našeg područja iz rasadnika aloja i dr. bilja\n"Zeleni med" u Golubincima kod Stare Pazove.\nAloje su namenski negovane za lekovitu upotrebu i nisu tretirane veštačkim sredstvima. Sastav,naziv i postupak izrade zelenog meda je jedinstven i jedini je takve vrste. Poznato je da list aloje sadrži veliku količinu vode (od 80-98%, zavisno od vremena branja i kada je kako biljka zalivana) ta da se određenim postupkom izdvaja velika količina vode a ostaju lekoviti sastojci Aloje : vitamini enzimi ,oligoelementi,šećeri, aminokiseline, saponini i dr.\nKalijum,acemanan,folna kiselina (vitamin B 9) cink i vitamin B 12 maksimalno su koncentrisani u Aloji Arborescens što potvrđuje tezu da je snažan borac protiv nekih tumora. Takođe aloja pomaže ćelijama da se efikasno bore protiv napada patogenih mikroorganizama i stimuliše ukupni imuni sistem. Porodica aloje je mnogobrojna sa preka 250 vrsta od kojih su samo četiri lekovite a od njih ističu se Aloe Arborescens i Aloe Vera. Malo je poznato da je Aloe Arborescens lekovitija od Aloe Vere i da je bogatija aktivnim elementima i kao takva u poslednje vreme je predmet mnogobrojnih istraživanja u borbi protiv HIV virusa i malignih obolenja. Aloe Vera je u narodu poznatija jer se više industrijski eksplooatiše jer daje veću količinu gela a najčešće se koristi u kozmetici i kod opekotina.\nProveru zdravstvene ispravnosti zelenog meda izvršio VSI Zaječar (779/1 i 780/1)\nDelovanje zelenog meda:\nJača imunitet-opštu otpornost organizma\nUpala gastrointestinalnog trakta •\nZeleni med se izrađuje isključivo po porudžbini, čuva se u frižideru a rok trajanja je 8 meseci.\nOdrasli : 4-6 kašičica dnevno\nDeca :1-3 kašičice dnevno\nZvanična fejsbuk stranica je Rasadnik aloja "Zeleni med"\nPorudžbine : u Srbiji na telefone 064/16-15-231 ili 069/16-15-231\nu Bosni i Hercegovini na sledeće telefone\n-Sarajevo 033/ 203-893 (Marcela Šnajdera 7)\n-Banja Luka 066/988-106,Dragan, porudzbine za celu BiH\n-Makedonija 075/ 605-727\n-Hrvatska 098/ 92-46-286\n-Austrija (Beč) 065/ 0451-3512\nPorudžbine i pitanja na gore navedene telefone i e-mail zeleni.med@gmail.com\nNa navedene telefone možete poručiti i knjigu "NAZDRAVLJE"\nfacebook Potražite nas na fejsbuku Rasadnik Aloja Zeleni Med\nPublished by Zeleni med\nZeleni med je potpuno prirodan proizvod izrađen od lekovite Aloe Arborescens (drvolika aloja) i bagremovog meda. Aloje su sa našeg područja iz rasadnika aloja "Zeleni med" u Golubincima kod Stare Pazove.\nAloje su namenski negovane za lekovitu upotrebu i nisu tretirane veštačkim sredstvima. Sastav,naziv i postupak izrade Zelenog meda je jedinstven i jedini je takve vrste u Srbiji. Poznato je da list aloje sadrži veliku količinu vode (od 80-98%, zavisno od vremena branja i kada je kako biljka zalivana) ta da se određenim postupkom izdvaja velika količina vode a ostaju lekoviti sastojci Aloje : vitamini enzimi ,oligoelementi,šećeri, aminokiseline, saponini i dr.\nKalijum,acemanan,folna kiselina (vitamin B 9) cink i vitamin B 12 maksimalno su koncentrisani u Aloji Arborescens što potvrđuje tezu da je snažan borac protiv nekih tumora. Takođe aloja pomaže ćelijama da se efikasno bore protiv napada patogenih mikroorganizama i stimuliše ukupni imuni sistem. Porodica aloje je mnogobrojna sa preka 250 vrsta od kojih su samo četiri lekovite a od njih ističu se Aloe Arborescens i Aloe Vera. Malo je poznato da je Aloe Arborescens lekovitija od Aloe Vere i da je bogatija aktivnoim elementima i kao takva u poslednje vreme je predmet mnogobrojnih istraživanja u borbi protiv HIV virusa i malignih obolenja. Aloe Vera je u narodu poznatija jer se više industrijski eksplooatiše jer daje veću količinu gela.\nProveru zdravstvene ispravnosti proizvoda Zeleni med izvršio\nVeterinarski specijalistički institut Zaječar.\nZeleni med se izrađuje isključivo po porudžbini,čuva se u frižideru a rok trajanja je 8 meseci.\nIsporuka na teritoriji Srbije i BiH.\nf Potražite nas na fejsbuku Rasadnik Aloja Zeleni Med (dodaj kao prijatelja)\nPublished by Japundza Zeljko


NOVOSTI ISTRAŽUJU | Agroservis\n> NOVOSTI ISTRAŽUJU\nPančevo, 25. oktobar 2018.\nTreba li našim poljoprivrednim proizvođačima fabrika veštačkog đubriva. Korupcija, malverzacija, višak radnika i uvoznički lobi potpomogli propast kompanije\nKrivac za propast "Azotare" iz Pančeva jeste loše upravljanje i gazdovanje ovom firmom, poslednjih decenija. "Azotara" je pretrpela veliku štetu, što zbog sankcija, što zbog afera koje su je pratile. Imam poverenja u državu, i ako je ona, posle više od 15 godina traženja rešenja, odlučila da pokrene stečaj, to tako treba i prihvatiti.\nOvako za "Novosti" komentariše ideju da li je bilo spasa jedine fabrike u Srbiji, i na Balkanu, za proizvodnju veštačkog đubriva, ekonomista Ljubodrag Savić.\n- Država ima sigurno potpunije i preciznije analize oko "Azotare" i možda deluje kao iznuđeno rešenje, ali je izgleda i jedino - objašnjava Savić. - Ne treba to baš tako jednostavno gledati, jer u našoj zemlji ovo nije jedino preduzeće kom bi trebalo pomoći, već ih ima, sigurno, oko sto.\nKorupcija, malverzacije, otimanje, višak radnika, zastarela tehnologija, ali i jak uvoznički lobi kojem odgovara da Srbija nema sopstvenu proizvodnju veštačkog đubriva, svakako da su doprineli urušavanju ovog giganta. Pančevačka "Azotara" samo je jedna od mnogih državnih fabrika, koju su potresale razne afere. Čak je i Evropska unija prosledila Srbiji preporuke da sumnjive predmete istraži, jer su je svrstali na listu od 24 slučaja visoke korupcije. Najveća dugovanja ove kompanije su prema "Srbijagasu". Iako posluju u istom sastavu. "Azotara" je i NIS-u dužnik. Ipak, najvećoj fabrici azotnog đubriva na prostorima bivše Jugoslavije, ali i šire, ne smeši se blistava budućnost. Zbog duga, koji je veći od 200 miliona evra, stečaj je pokucao na "Azotarina" vrata.\n- Ništa od toga nije bilo presudno da "Azotara" propadne, koliko loše gazdovanje - smatra Savić. - I ona nije jedina, već ima dosta fabrika sa kojima se loše upravljalo, pa su zbog toga propale. Da je samo "Azotara" u pitanju, u našoj zemlji, pa da država kaže kako je to presedan, jer je važno zbog očuvanja situacije i stvaranje proizvoda iz domaćih izvora, ovako mi imamo stotinak manjih ili većih firmi koje čekaju pomoć.\nKako objašnjava Savić, država nekome može da pomogne, ako će to stvoriti prostor da to preduzeće posle određenog perioda postane samostalno. A, ukoliko to ne može da se dogodi, to su, onda, bačene pare.\n- Situacija sa "Azotarom" je takva da sa sitnim popravkama ne bi došlo do normale - smatra Savić. - Trebalo bi dosta da se poradi u tehnološkom smislu, a ljudi moraju da seju, i da koriste đubrivo, radila "Azotara" ili ne. Danas se poljoprivrednici orijentišu na one koji im nude celokupnu uslugu, od veštačkog đubriva, semena, zaštite... Sve se to nudi u jednom paketu, sa raznim beneficijama. Tako da, teško da bi "Azotara" mogla da se stavi na noge, sa nekim intervencijama, koje ne bi ozbiljno oštetile građane. Postoje veliki dugovi za gas, struju, prema radnicima...\nPozitivnom ishodu stečaja u kojem je "Azotara" nada se Dušan Bajatović, generalni direktor "Srbijagasa". Kako je rekao u razgovoru za "Novosti", rad "Azotare" je direktno vezan sa količinama i cenama gasa koje mogu da se obezbede, a to pitanje bi trebalo uskoro da bude na dnevnom redu za rešavanje.\nDA SE VRATI 500 RADNIKA\nPrvi čovek "Srbijagasa" Dušan Bajatović smatra da je ideja da se u prvoj fazi obezbede neke količine gasa po nešto konkurentnijim cenama, i da se to uradi sa privatnim kapitalom ovde u Srbiji, u prvoj godini.\n- Na tu temu se aktivno radi, međutim, ja nisam u poziciji da kažem o čemu se razgovara, istovremeno moramo da uključimo u tu nižu cenu nabavke i MSK da bismo to pitanje rešili - objasnio je Bajatović. - Mi smo i dalje u kontaktu sa sindikatima iz "Azotare" i sa radnicima i videćemo ako se tu napravi neka dobra priča makar za sledeću godinu. Da na taj način pokrenemo priču jer su troškovi potpunog konzerviranja jednog takvog postrojenja ogromni. Uz to, deo zaposlenih, i to više od 500, bi mogao da se vrati u fabriku ukoliko ovo sve bude na kraju dogovoreno kako smo mislili i kako da nastavimo pregovore.


Dimitrovgrađanka Sara Jelenkov srebrna u 2. kolu zimskog prvenstva centralne Srbije u plivanju - Far\nUčenica sedmog razreda osnovne škole „Hristo Botev“ iz Dimitrovgrada i članica pirotskog Plivačkog kluba „Sveti Sava“ Sara Jelenkov, osvojila je srebrnu medalju u disciplini 200 metara prsno, u drugom kolu zimskog prvenstva Plivačkog saveza centralne Srbije koje je minulog vikenda održano u Kragujevcu.\nPored talentovane dimitrovgradske plivačice, medalju za pirotski klub je osvojio i Ognjen Milanov. On je u disciplini 50 metara prsno zauzeo treće mesto i tako se našao na pobedničkom postolju.\nNa takmičenju u Kragujevcu koje je organizovao Plivački klub „Radnički 1969“ učestvovalo je 363 plivača osnovnoškolsog uzrasta iz 24 kluba.\nSara Jelenkov i njen rođeni brat Uroš nastupili su na Okružnom školskom takmičenju u plivanju koje je 27. ferbuara održano u Pirotu i na najbolji mogući način predstavili svoju školu.\nUroš je zauzeo drugo mesto u disciplini 50m kraul, dok je Sara u disciplini 50m leđno bila prva i time stekla pravo da predstavlja osnovnu školu „Hristo Botev“ na Republičkom nadmetanju, koje će u maju biti održano u Novom Sadu.\nFoto: Fejsbuk stranica Plivački klub „Sveti Sava“ Pirot / iz lične arhive Sare Jelenkov\nСара Йеленков се класира на Републиканско състезание по плуване Atletičarka „Balkana“ Sara Jelenkov osvojila bronzanu medalju u Kragujevcu Bronzana medalja za mladu dimitrovgradsku plivačicu Saru Jelenkov u Kragujevcu “Željuša” savladala “Dragoš” u Pirotu\ncaribrodCentralna SrbijaDimitrovgradKragujevacOlivački klub Sveti SavaPirotPlivački klub Radnički 1969plivanjeSara JelenkovSportSrebrna medaljaUroš JelenkovZimsko prvenstvo\nVIDEO: Dimitrov – Obavezno nošenje maski u ustanovama...\nRadmila Zec: Epidemiološka situacija u Pirotskom okrugu sta...


Uspešno realizovana zimska korpa solidarnosti -\nU humanitarnoj akciji „Korpa solidarnosti“ učestvovali i građani Subotice, Novog Sada, Rume, Sremske Mitrovice i Kragujevca.\nAkcija humanitarnog karaktera pod nazivom „Korpa solidarnosti“, u organizaciji kompanije Gomex i Rotaract kluba iz Zrenjanina, uspešno je realizovana proteklog vikenda u objektu Gomex Total u Zrenjaninu, kao i u još pet gradova u Srbiji.\nPomenuta akcija tradicionalno se dešava dva puta godišnje, pred uskršnje i božićne praznike, a ima za cilj da se zajedno sa potrošačima prikupi što veći broj osnovnih životnih namirnica namenjenih mnogočlanim porodicama sa evidencije Centra za socijalni rad. S obzirom na to da su praznici vreme okupljanja porodice i prijatelja, želja organizatora bila je da se bogata praznična trpeza obezbedi i onima koji imaju najmanje. Napunivši veliku „korpu solidarnosti“ postavljenu na ulazu u Gomex Total, potrošači su pokazali humanost i želju da pomognu, a njihove „male donacije“ (uglavnom u vidu prehrambenih proizvoda) nekome će puno značiti. Artikle su, po dobrom starom običaju, donirali i predstavnici Gomex-a i Rotaract kluba.\nPored Zrenjaninaca, priliku da budu humani ovog vikenda su imali i građani Subotice, Novog Sada, Rume, Sremske Mitrovice i Kragujevca, gde je „Korpa solidarnosti“ takođe organizovana.


Političke podele u Kongresu\nMnogi Amerikanci su ovih dana pesimisti kada procenjuju sposobnost američkog demokratskog sistema da funkcioniše.\nPodele izmedju dve vodeće političke stranke i paraliza političkih institucija, koje su došle do izražaja tokom nedavne kongresne debate o izbegavanju takozvane „fiskalne provalije“ navele su mnoge Amerikance na pesimističke procene sposobnosti američkog demokratskog sistema da funkcioniše.\nMnogi posetioci Kapitola, poput Dejvida Starka iz Merilenda dolaze da se dive tom spomeniku demokratije ali i izražavaju frustraciju zbog političke polarizacije u Kongresu.\n„Znate, želeo bih da postoji neka više centristička frakcija i da ljudi budu u stanju da postignu jedinstvo mimo svojih političkih lidera.“\nMada su Kongres i predsednik Obama uspeli da postignu sporazum o izbegavanju takozvane „fiskalne provalije“, odnosno istovremenog smanjenje vladinih izdataka i povećanja poreza, taj proces je pokazao da političari nisu u stanju da rade zajedno.\nPregovori izmedju demokratskog predsednika i republikanskog lidera Predstavničkog doma Džona Bejnera bili su prekinuti. Demokratski i republikanski lideri u Senatu takodje nisu mogli da postignu saglasnost.\nEkspert za američki Kongres u Institutu Brukings, Tomas Man, smatra da je zastoj u Vašingtonu delom strukturni problem, otežan medjustranačkim podelama zbog čega dolazi do blokade saradnje izmedju različitih grana vlasti.\n„Naše političke stranke, koje osnivači zemlje nisu predvideli i koje se ne pominju u Ustavu, evoluirale su na način koji se ne uklapa u strukturu našeg sistema vlasti.“\nNa kraju je lični odnos potpredsednika Džoa Bajdena, inače bivšeg senatora, i lidera republikanske manjine u Senatu, Miča Mekonela, omogućio da se prebrode duboke podele. Medjutim, zakon koji je usvojen na specijalnoj sednici Kongresa 1. januara samo je odložio suočavanje sa rastućim budžetskim deficitom. Ipak, Man smatra da je to bio značajan dvostranački uspeh.\n„Na kraju su ipak uspeli da zaobidju tu 'fiskalnu provaliju', da postignu sporazum koiji je dobio široku podršku u Senatu, dok je predsednik Predstavničkog doma Bejner omogućio da to telo glasa o njemu i usvoji ga mada je većina republikanaca glasala protiv“, kaže Tomas Man.\nProfesor istorije na Američkom univerzitetu u Vašingtonu, Alan Lihtman ipak strahuje da će budući budžetski sporovi dominirati radom novog saziva Kongresa.\n„Dok raspravljamo o tome da li ćemo povećati poresku stopu za milionere sa 35 na 39 odsto - nekoliko procenata gore ili dole, veliki problemi sa kojima se zemlja suočava su potpuno zapostavljeni“\nLihtman ukazuje da će Kongres, koji je zaokupljen raspravom o budžetskom deficitu, imati manje vremena da se pozabavi pitanjima reagovanja na prirodne katastrofe i ograničavanja uticaja klimatskih promena.


Uspostavljeno stabilno snabdijevanje električnom energijom u svim dijelovima | Kakanj-X\nUspostavljeno stabilno snabdijevanje električnom energijom u svim dijelovima\nU saradnji se ekipama Elektroprijenosa BiH pod napon je puštena trafo stanica 110/10 Azići. Sve raspoložive elektromonterske ekipe JP Elektroprivreda BiH-Podružnice “Elektrodistribucija“ Sarajevo su tokom cijelog dana vršile postepeno uključenje distributivnih 10(20)/0,4 kV transformatorskih stanica i opravke kvarova na distributivnoj mreži.\nTrenutno je iz sigurnosnih razloga isključeno 11 transformatorskih stanica 10/0,4 kV na područiju Rajlovca koje su poplavljene. Ovi objekti će biti pušteni pod napon nakon što se voda povuče, te izvrši pregled i evenutalna popravka postrojenja.\nBudući da ekipe Podružnice “Elektrodistribucija“ Sarajevo kontinuirano rade na terenu i dalje su mogući kratkorajni prekidi u napajanju električnom energijom, saopćeno je iz Elektroprivrede BiH.


U LUKSEMBURGU je održana „svečana tribina“ na kojoj se prisutnima obratio zamenik predsedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH i lider SDA Bakir Izetbegović.\nIzetbegović je tokom obraćanja istakao da vreme bržih i olakšanih komunikacija omogućava i snažniju vezu između Bosne i Hercegovine i njene dijaspore, te da je uveren da će se dio dijaspore jednog dana početi vraćati u svoju zemlju.\nBiH, istakao je, može da zbrine dvostruko veću populaciju u odnosu na trenutnu. Izetbegović je u tom kontekstu izdvojio poljoprivredne, energetske i druge resurse kojima BiH raspolaže. Govoreći o istoriji BiH, ukazao je na specifičnost zemlje, a njenu versku i etničku raznolikost je ocenio kao jedno od najvećih bogatstava.\nPodsetio je zamjenik predsedavajućeg Doma naroda PSBiH da su „Bošnjaci tokom posljednje agresije bili suočeni sa fizičkim nestankom, a država BiH pod prijetnjom uništenjem.“\nDanas je, podsetio je, godišnjica Dejtonskog mirovnog sporazuma, u kojem su predviđene izmjene njegovog Aneksa IV, odnosno Ustava BiH. U tom procesu su, kako je kazao, učestvovali svi parlamentarci, pa i oni iz SNSD Milorada Dodika.\nGovoreći o aktuelnim poteškoćama sa kojima se BiH suočava, Izetbegović je izdvojio secesionističke politike koje predvodi SNSD. Istakao je da takve politike prete miru i stabilnosti u BiH.\nTakođe je ukazao na nastojanja SNSD i HDZ BiH da celi probosanski blok, koji ima 60 posto ruku u Parlamentu BiH, suzbiju u imaginarnu “bošnjačku kvotu” od 33 odsto. Govoreći o izmenama Ustava i izbornog zakonodavstva, Izetbegović je ponovio da je nužno promeniti ovlaštenja i nadležnosti domova naroda, a da je moguće rešiti i pitanje izbora članova Predsedništva BiH.\nIzetbegović je pozvao dijasporu da se registruje i glasa na predstojećim izborima, naročito u Srpskoj, gdje će probosanske stranke, kako je kazao, konačno ponuditi jedinstvenu zajedničku listu.\nManifestaciji su organizovali Bošnjačko udruženje CCIN i Centar za dijasporu “Mreža”.\nBakirbegu i njegovim agama ne treba klozetski papir, on pere guzicu vodom i levom rukom kao što rade sada Arapi u Sarajevu i šire. Ponosi se Osmanlijama a Turci su ih posprdno zvali Bosandžijama koji veslaaju na Bosforu. Isto tako su ih hvalili da su “ Psi koji verno čuvaju Padišahove kapije Stambola” .U Osmanskom Carstvu ako si bio Poturica po rođenju uvek si bio građanin drugog reda u Turskom društvu. Velika je bila razlika kod Turaka između prostih poturica i školovanih janičara sa Balkana.\n@ Za Srbiju, …..Dobro si rekao. I ja sam primetio da ove Bošnje često za sebe kažu da su Bosanci, znači od onog starog žargona kada se kao „Bosanac“ podrazumevalo da to može biti i Srbin, Jugosloven, ili bilo ko koji živi u Bosni. Geografska odrednica, ali i jezička, kao što je Vranjanac, Nišlija, Lala, Crnotravac,….. Tako bi oni i Srbe koji žive u Dedovini svetog Save hteli da priključe u svoj ešalon izmišljene nove nacije. Vidi se to i po tome što više ne priznaju „bošnjački jezik“, nego su umesto „bošnjački“ čak i na internetu uspeli da ubace kao „bosanski“ jezik. Naravno taj falsifikat „bosanski“ esperanto im je omogućio austrougarski element formiranja novih nacija, u koje nove nacije uključujem i „Albance“. ……………Interesantno da je tu transparentan i tvoj zaključak da su i neki Hrvati u novoj fazi konvertizma, tu je primer Željko Komšić, koji se videli smo, onako arogantno ponašao pred srpskim novinarom koji nije hteo da ponovi mantru „srebrenica“.\nStvarno je teško živeti sa ovakvim ljudima čiji je predstavnik ovaj mali Izmetbegović. I zaista, već se ozvaničilo saznanje šta to Srbima radi Evroatlanta. Zločinačka Evroatlanta, sa svojim sistemom demokratskog novog fašističkog poretka. Evropska Unija (Nemačka, Austrougarska, Engleska, Francuska….) se iz petnih žila trudi da Srbe na silu ugura da budu podanici ovih Izmeta. Sada svaki normalan Srbin vidi i prepoznaje u Evropskoj Uniji i Dubokoj Americi velikog neprijatelja, ne samo Srba nego i celog čovečanstva. Razotkrivaju se i pokazuju zločinačka sorošoidna delovanja Evropske Unije, savetujem i onima koji nisu Srbi da je krajnje vreme da počnu da rezonuju mozgom, a ne srcem i vaspitanjem, tako da pokušaju da stanu na stranu trenutno ugroženih, e da ne bi i njih to stiglo u narednom periodu kada (ako) se sa Srbima bude završilo. . ………………..Usput, da skrenem pažnju na zastave sa ove slike Izmetbegovića. Na desnoj strani je postavljena zastava ukinute Republike Bosne i Hercegovine. Oni ljiljani. To je zastava nelegalno proglašene nezavisne Republike BiH, usvojena nakon kontraverznog referenduma koji je izazvao rat. Izgled ove zastave utvrđen je uredbom predsedništva virtuelne Republike BiH, koja je objavljena u njihovom službenom listu br. 4, 20. maja 1992, a njena upotreba je regulisana uredbom koja je objavljena 5. septembra 1992. To je bela zastava sa štitom sa ljiljanima koji je preuzet od prvog srpskog bosanskog kralja iz 14. veka Stefana Tvrtka I Kotromanića. Tada niko nije ni sanjao da će se vekovima kasnije javiti kao vlasnici neki „Bošnje“, „Bošnjani“, „Bošnjaci“, ni oni sami ne znaju kako se zovu. Isti štit sa sličnom zastavom je koristila srpska bosanska vojna jedinica za vreme Kosovskog boja protiv Osmanskog carstva. I eto belaja, ovi Bošnje reklameri Turske usvajaju za sebe zastavu koja je rasporila Cara Murata od učkura do bijela grla. Mentalno zaista. Zato je visoki predstavnik zaštitnik Karlos Vestendorp Februara 1998, proglasio novu zvaničnu zastavu BiH, čime je ova zastava desno, Republike BiH definitivno povučena iz upotrebe. Ta nova zvanična zastava (sada se zove „BiH“) to je ona u sredini na slici. Sve je to u redu, sve je odlično, Izmetbegović je stao pod svojom prvom zločinačkom zastavom ukradenom od Srba koja je za javnost ukinuta od strane Visokog Karlosa, stao je pod zvaničnom zastavom Visokog Karlosa Vestendorpa, ali ja kontam i nikako da skontam ovu treću levo zastavu. Ova treća levo zastava predstavlja Hrvatski raspored slovenske trobojke. Slučajno takva je i zastava domaćina ovog Izmetbegovića, Luksemburga. Okreni, obrni, ovaj Izmetbegović je naređao kamaru zastava, e da bi eto neki neupućeni pomislio da ovaj Bošnja otvara neke Olimpijske igre.


Nacrt Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija - Otvorena savjetovanja - HNB\nNacrt Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija\nOdluka o izmjenama i dopunama Odluke o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija donosi se radi izmjene definicije plasmana koja se oslanjala na obuhvat plasmana iz Odluke o klasifikaciji plasmana i izvanbilančnih obveza kreditnih institucija ("Narodne novine", br.41A/2014. i 28/2017.). Potonja Odluka prestala je važiti stupanjem na snagu Odluke o klasifikaciji izloženosti u rizične skupine i načinu utvrđivanja kreditnih gubitaka ("Narodne novine", br. 114/2017.), pri čemu valja naglasiti da je time definicija plasmana iz Odluke o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija postala nepotpuna i neprecizna.\nOdlukom o izmjenama i dopunama Odluke o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija riješen je taj problem na način da su plasmani definirani uzimajući u obzir novi regulatorni okvir za klasifikaciju plasmana, uključujući i Međunarodni standard financijskog izvještavanja 9 Financijski instrumenti. Predloženom izmjenom Odluke nastoji se postići da obuhvat plasmana koji su predmet Odluke o kupoprodaji plasmana kreditnih institucija ostane nepromijenjen, odnosno da kreditne institucije u plasmane i dalje uključuju iste stavke kao i prije uvođenja ovih izmjena.\nNadalje, učinjena su potrebna terminološka usklađivanja s Odlukom o klasifikaciji izloženosti u rizične skupine i načinu utvrđivanja kreditnih gubitaka.\nPozivamo javnost da svoje primjedbe i prijedloge u sklopu javne rasprave o nacrtu propisa dostavi na adresu elektroničke pošte zoki@hnb.hr, s naznakom "Nacrt OID Odluke o kupoprodaji plasmana" do 23. veljače 2018.


Klovn, rasista, lažov: Zašto je debata Trampa i Bajdena proglašena najgorom u istoriji - Novi Standard\nOva debata je po mnogo čemu različita od svih do sada, ne samo po onome što je izgovoreno, zbog čega su je mnogi već proglasili najgorom debatom ikada održanom\nIzvor RTS, 30. septembar 2020.\nPRVA DEBATA I ZAŠTO JE SVE KRENULO PO ZLU\nSvi su znali da neće biti lako, ali niko nije očekivao da će biti baš ovoliko gadno, naročito moderator. Kada imate Trampa u debati znate dve stvari, da ćete imati veliku gledanost i da će on pokušati da preuzme kontrolu. Obe stvari su se ostvarile na prvoj predsedničkoj debati Donalda Trampa i Džozefa Bajena u Klivlendu, događaju koji većina Amerikanaca verovatno želi što pre da zaboravi, a moderator Kris Valas više od svih.\nPo opštem mišljenju komentatorâ posle debate, on nije kontrolisao razgovor i nije uspeo da obuzda kandidate da jedan drugom upadaju u reč i međusobno se prekidaju i nadvikuju, niti mu je uspelo da dobije zadovoljavajuće odgovore na pitanjâ koja je postavio. Ako je Kris Valas gubitnik, ne svojom krivicom, teško je reći ko je pobednik.\nAnkete i komentatori prednost daju Bajdenu, jer misle da je bio temeljniji u argumentima koje je iznosio, a kojih i nije bilo previše tokom nešto više od sat i po vremena debatovanja. Međutim, Donald Tramp je uspeo u onome što mu je verovatno bio cilj, a to je da obesmisli normalan politički razgovor pretvarajući ga u, blago rečeno, raspravu u kojoj bolji utisak ostavlja onaj ko deluje ubedljivije. A ako se meri samouverenost i omalovažavanje neistomišljenika, teško je u SAD naći nekoga ko bi mogao da pobedi Trampa.\nOva debata je po mnogo čemu različita od svih do sada, ne samo po onome što je izgovoreno, zbog čega su je mnogi već proglasili najgorom debatom ikada održanom. A održana je praktično bez publike, što je neuobičajeno za predsedničke debate u SAD. Ispred kandidata sedeli su manje-više članovi porodice i timova, možda njih stotinak ukupno. Uobijačeno je na debatama tri do četiri hiljade gledalaca, a održavaju se u sportskim halama na univerzitetima.\nZbog epidemijskih mera kandidati se nisu rukovali ni pre ni posle debate, iako je veliko pitanje da li bi to uradili i da takve prepreke nije bilo. Rukovanje je simbolički gest koji birače treba da uveri da šta god da je izrečeno, ne treba da strepe da političari na kraju neće moći da se dogovore oko pitanja ključnih za naciju. Podsetimo, na debatama 2016. Tramp i Hilari Klinton su se propisno rukovali samo posle prve debate, u naredne dve ličnu netrpeljivost više nisu ni pokušavali da sakriju.\nGovor tela i međusobno obraćanje kandidata poslalo je suprotnu poruku od te poželjne i potvrdilo duboku podeljenost američkog društva, a izbori samo treba da pokažu koliki deo kome pripada. Izbor seta takođe bi mogao da govori da su organizatori oprezno pristupili poslu pa su za prvi susret kandidate postavili iza govornica, što znači da su ih udaljili dovoljno, više nego kada sede za stolom, i onemogućili ih da se kreću i eventualno prilaze jedan drugom, što su opcije koje se koriste u američkim debatama. Ako takav pristup ostane i na narednim debatama, znaćemo da je stvar veoma ozbiljna, običaj je da se za svaku debatu način sedenja odnosno stajanja menja.\nOni koji treba da izvuku ključne poruke kandidata na velikim su mukama da ih pronađu u masi izrečenih optužbi i uvreda, ali zato faktčekeri imaju pune ruke materijala. Neposredno posle debate postavilo se pitanje ima li smisla da se one održavaju ako će izgledati ovako. Odgovor je, apsolutno, da.\nNajpre, sledeća debata je potpredsednička (7. oktobra u Solt Lejk Sitiju) i od Majka Pensa i Kamale Haris ne očekuje se ovakav okršaj. Oni bi celom ciklusu debata mogli da daju drugačiji izgled. Tramp i Bajden imaju dve nedelje do sledećeg susreta zakazanog u Majamiju, a do tada će uvideti gde su grešili i zašto je važno da bolje definišu svoje poruke, to jest ako misle da je to važno. To se naročito odnosi na moderatora, u Majamiju će to biti Stiv Skali, koji je sada svestan da će morati da uvede mnogo čvršća pravila od onih koja su važila na prvoj debati.\nRecimo, da čvrsto podeli vreme kandidatima i zabrani svaku upadicu i prekidanje, što će debatu učiniti manje atraktivnom za gledanje, ali će omogućiti biraču da čuje argumente umesto da gleda lični sukob dva čoveka koja se očigledno ne podnose. Takvi glasovi se već čuju na društvenim mrežama, počev od toga da moderator uključuje i isključuje mikrofone, što je za američku debatu nečuveno i sasvim sigurno se neće koristiti.\nNeki od Bajdenovih pristalica naglas su se pitali da li on treba da odustane od debatovanja sa Trampom, ali je takvu mogućnost razvejala Kamala Haris odmah posle debate, rekavši da potpredsednik neće propustiti nijednu priliku da se obrati javnosti. Posle debate je novinarka Si-En-Ena Dejna Baš iz izvinjenje gledaocima rekla da ovu debatu ne može da opiše boljim izrazom od „govnarenje“ (shit show), a sudeći po komentarima, taj izraz bi mogao sada da stekne legitimitet u američkim medijima.\nInteresantno je bilo pratiti debatu na Tviteru gde su nalozi oba kandidata bili aktivni dok je debata trajala, što znači da je neko s njih slao unapred pripremljene poruke. S namerom ili ne, tek neke od poruka koje su kandidati izgovarali na sceni pojavljivale su se na Tviteru ranije. Srećom, barem je rečnik na Tviteru bio pristojan.\nPreporučujemodebataDonald TrampZoran Stanojevićpredsednički izbori 2020SADDžozef Bajden


Britanija prijavila više od 10.000 zaraženih korona virusom na dan - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Britanija prijavila više od 10.000 zaraženih korona virusom na dan\nVelika Britanija je zabeležila više od 10.000 novozaraženih korona virusom u jednom danu prvi put u gotovo četiri meseca, što je verovatno posledica širenja zaraznijeg delta soja.\nVlada je prijavila danas 11.007 novozaraženih, najveći dnevni broj od 19. februara.\nNaučnici smatraju da je novi delta soj virusa, koji predstavlja 95 odsto svih novih slučajeva zaraze u Velikoj Britaniji, izmedju 40 i 80 odsto zarazniji od prethodnog dominantnog soja.\nŠirenje ove varijante poremetilo je planove za iduću nedelju o ukidanju svih restrikcija na socijalne kontakte, i umesto toga britanski premijer Boris Džonson odložio je dalje ublažavanje mera za mesec dana do 19. jula.\nVećina novoinficiranih su medju mladjim ljudima koji se još nisu vakcinisali. Britanci, koji su vakcinisali ljude postepeno po starosnim grupama od petka šire vakcinisanje na sve starije od 18 godina.\nepidemijaKorona virusVelika BritanijaLondon


34. sjednica Skupštine grada 4. decembra – BALKAN TV NOVI SAD\nHomeRegion34. sjednica Skupštine grada 4. decembra\n34. sjednica Skupštine grada 4. decembra\n27/11/2019Redakcija BALKAN TVRegion0\nRedovna 34. sjednica Skupštine grada Bijeljina biće održana 4. decembra, a među 27 tačaka dnevnog reda naći će se dvije tačke od izuzetnog značaja za funkcionisanje Grada – usvajanje rebalansa budžeta za ovu i budžeta za 2020. godinu, izjavio je predsjednik Skupštine Slaviša Marković.\nMarković je naveo da su prethodnih dana završeni javni uvid i rasprave u vezi sa navedenim dokumentima, te da su dobijene saglasnosti resornog ministarstva na njihov sadržaj.\n– Na raspravama su svi budžetski korisnici iznijeli sugestije i očekujem da 4. decembra usvojimo oba dokumenta u formi konačnog prijedloga. Osim ove dvije tačke, bavićemo se redovnim, tehničkim stvarima, kao što su oblikovanje parcele za jednu trafostanicu u Crnjelovu i prenos imovine za područnu osnovnu školu u Amajlijama – istakao je Marković.\nOn je dodao da će do kraja godine biti održana još jedna sjednica Skupštine grada Bijeljina.\n– Nju planiramo za 25. ili 27. decembar, a na dnevnom redu će se naći usvajanje izmjene Regulacionog plana Dašnica, s obzirom na to da smo planirali izgradnju Vatrogasnog doma i početak izgradnje nove autobuske stanice – zaključio je Marković.\nBojkotuju skupštinu, a uzeli 47 miliona dinara


Agencija za borbu protiv korupcije: Direktor „Komunalca“ Kovač bio u sukobu interesa - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nAgencija za borbu protiv korupcije: Direktor „Komunalca“ Kovač bio u sukobu interesa\nPet okt 14\nu Istražujemo, Politika\nAgencija za borbu protiv korupcije utvrdila je da je Norbert Kovač, do pre dva dana direktor Javnog preduzeća „Komunalac“ Bečej, više puta povredio Zakon o agenciji za borbu protiv korupcije i doveo sebe u sukob interesa. Kovaču je zbog povreda zakona izrečena mera javnog objavljivanja preporuke za razrešenje sa javne funkcije direktora JP „Komunalac“ Bečej.\nU Rešenju Agencije za borbu protiv korupcije od 26. septembra 2016. godine navodi se da je Norbert Kovač postupio suprotno odredbama člana 35. stav 1. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije na taj način što nije u roku od 30 dana od dana imenovanja na javnu funkciju direktora JP „Komunalac“ Bečej preneo svoja upravljačka prava u privrednom društvu „Origo – commerce“ DOO iz Bačkog Petrovog Sela, čiji je vlasnik, na drugo pravno ili fizičko lice koje nije povezano lice, da ih ono, u svoje ime, a za račun funkcionera, vrši do prestanka javne funkcije.\nPored toga, Kovač je postupio suprotno odredbama člana 27. i 32. stav 1. Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije na taj način što je Javno preduzeće „Komunalac“ od 2013. do 2015. godine poslovno sarađivalo sa privrednim društvom „Origo – commerce“ DOO iz Bačkog Petrovog Sela, čiji je vlasnik, a da o sukobu interesa koji je imao u navedenoj situaciji nije obavestio Agenciju za borbu protiv korupcije.\nNaime, Agencija je iz dokumentacije javnog preduzeća od 16. decembra 2015. godine, koja sadrži i analitičke kartice, utvrdila da je u periodu od 2013. do 2015. godine između JP „Komunalac“ i „Origo – commerce“ postojala poslovna saradnja i da je ostvaren ukupan promet od 262.250 dinara.\nSarađujući sa firmom čiji je vlasnik, kao direktor „Komunalca“, Kovač je doveo sebe u sukob interesa, „podređujući javni interes privatnom i koristeći javnu funkciju za sticanje koristi za sebe i povezano lice, i na taj način ugrozio poverenje građana u savesno i odgovorno vršenje javne funkcije, suprotno odredbama člana 27. Zakona o Agenciji“, piše u Rešenju.\nMera javnog objavljivanja preporuke za razrešenje sa javne funkcije direktora JP „Komunalac“ Bečej\nInače, Rešenje Agencije je 3. oktobra 2016. godine stiglo na adresu Skupštine opštine Bečej, devet dana uoči održavanja sednice Skupštine opštine Bečej na kojoj je trebalo da se konstatuje ostavka Kovača, potom da odbornici za v.d. direktora „Komunalac“ Bečej imenuju Željka Plavšića, ali i da lokalni parlament usvoji Odluku o sprovođenju javnog konkursa za imenovanje direktora JP „Komunalac“ Bečej.\nNa pitanje zašto Rešenje Agencije nije bilo sastavni deo dnevnog reda 7. sednice SO Bečej održane 12. oktobra, na primer u formi informacije, kako bi se na taj način odbornici neposredno, a potom i građani opštine Bečej, upoznali sa njenim sadržajem, predsednik Skupštine opštine Bečej Nenad Tomašević odgovora da je Kovač podneo ostavku mnogo pre nego što je rešenje stiglo.\n-Mi smo kadrovsku komisiju, ako se ne varam, takođe imali pre nego što je to stiglo i gde smo mi tu njegovu ostavku verifikovali. On je neopozivu ostavku podneo iz ličnih razloga, nije naveo zašto, rekao je Nenad Tomašević.\nPodsetimo da je Norbert Kovač ostavku na funkciju direktora Javnog preduzeća „Komunalac“ Bečej podneo Norbert Kovač podneo 12. septembra ove godine.Kako je tri dana nakon tog čina za portal MojBečej.rs rekao, ostavku je podneo iz ličnih razloga, jer ima privatne poslovne planove koji će zahtevati više vremena i angažmana. Kovač je ostavku podneo nešto više od godinu dana pre isteka četvorogodišnjeg mandata.\nKovaču je zbog povreda Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije izrečena mera javnog objavljivanja preporuke za razrešenje sa javne funkcije direktora JP „Komunalac“ Bečej, dok troškove objavljivanja snosi Norbert Kovač.\nU Rešenju Agencije za borbu protiv korupcije stoji i da izreka i sažeto obrazloženje moraju biti objavljeni u Službenom glasniku Republike Srbije i Službenom listu opštine Bečej.\nMeđutim, poslednji objavljeni broj Službenog lista opštine Bečej je broj 18, i on sadrži akte koji su osvojeni na poslednjoj, 7. sednici SO Bečej, što znači da je najranije ažuriran nakon sednice 12. oktobra, ali Rešenja Agencije za borbu protiv korupcije u postupku koji se vodio protiv Kovača u njemu nema, a nema ga ni u prethodnim brojevima.


Kina Proizvođači i proizvođači filtera za vreću - Fabrika filtera za vreću - YNT Machinery\nInline statični mikser\n1. Inline statičkojmješalici uvod to je pogodan za miješanje tekućina-tekućina visoke viskoznosti reakcije apsorpcijski proces miješanja ili proizvodnja polimera upijanja tekućine, smjese, proces ili proizvodnja polimera tekućine reakcije proces, posebice za Visoki kapacitet...\nTrostruki Akcioni Statički Mikser\n1.Triple Akcija Statički mikser Uvod Koeficijent homogenosti tečnosti-tečne faze i tečno-čvrste faze je sljedeći: σ X ≤1-5%. Pogodan je za mešanje, reakciju, ekstrakciju, apsorpciju, brizganje, boju, prenos toplote i druge procese u hemijskoj, naftnoj,...\nHvatači nečistoće košare cjevovoda\n1. cjevovoda košara hvatači nečistoće uvod INOCO cjevovod košara cjedilo može očito produžiti vijek trajanja ključnih opreme, poboljšanja operativne učinkovitosti i izbjeći rizik od skupog sistema zastoja. INOBS filtar također radi kao direktni velikih čestica filtar. Metalni...\n1. Sklop filtera za košuljice Uvod INOCO cevovod za košare za cevovode očigledno može produžiti vek trajanja ključne opreme, poboljšati operativnu efikasnost i izbjeći rizik od troškovnog sistema. INOBS filter takođe dobro funkcioniše kao direktni filter...\n1.Proizvodnja industrijske košare Uvod Može se očigledno produžiti vek trajanja ključne opreme, poboljšati operativna efikasnost i izbjeći rizik od skraćenog trošenja sistema. INOBS filter takođe dobro funkcioniše kao direktni filter velikih...\nKutija od inoxa od nerđajućeg čelika\n1. Zaptivači košara od nerđajućeg čelika Uvod Korpa za metalne filtere može se ponovo koristiti za čišćenje i troši manje potrošnje medija filtera. Očigledno je moguće produžiti vek trajanja ključnih uređaja, poboljšati operativnu efikasnost i izbjeći rizik od...\n1. Kućište filtera za vodu sa vodootpornim čelikom Uvod Sastoji se od tri dela: kućišta vreće, podnožne košulje i filter kesa. Prema brzini protoka, možete koristiti više vreća u kućištu torbe. Prvo, tečnost ulazi u kućište od ulaznog, koji se mogu staviti u stranu ili...\n1. filter od nehrđajućeg čelika vodom uvod to je napredna, efikasan i jednostavan za upotrebu automatskog filtriranja uređaja. Kao što su industrijske otpadne vode, filtracija kruži voda, Regeneracija emulzije, filtracija tretman otpadnih ulja, kontinuiranog lijevanja vodu...\nKućišta filtera za vodu Uvod Kućište filtera vode se široko koristi u metalurgiji, hemiji, nafti, medicini, prehrani, rudarstvu, električnoj energiji i urbanim vodosnabdjevanjima. Kao industrijski otpad, filtracija cirkulacione vode, regeneracija...\n1. inox vrećasti filtar uvod napredni dizajn osigurava izvanrednu filtracija učinkovitost, pogodan za strogu primjenu zahtjev sa kombinacijom otvorenih filtracije performanse, visoku pouzdanost i praktičan rad. Pogodno za oštre filtracije requirements.Min...\n1. Nerđajući čelični filter za tečnost Uvod Filter od nerđajućeg čelika se široko koristi u metalurgiji, hemiji, nafti, medicini, prehrani, rudarstvu, električnoj energiji i urbanim vodosnabdjevanjima. Kao industrijski otpad, filtracija cirkulacione vode,...\nMi smo jedan od vodećih proizvođača i bagera filtera u Kini. Dobrodošli da kontaktirate našu fabriku da kupite kvalitetan filter za vreću i provjerite cijenu kod nas.


Počela Evropska neđelja mobilnosti\nNovi ciklus projekta “Podgorica na dva točka”\nPodgorica prvi grad u regionu i šire koji imati priliku da uz pomoć inovativne tehnologije analizira parking sistem u gradu\nGIZ će podržati uvođenje elektronske karte i digitalizaciju saobraćaja u Podgorici\n“Prvi put u Glavnom gradu smo zaista sistematično pristupili analizi stanja saobraćaja u gradu, kako bi razumjeli šta su problemi i na koji način možemo unaprijediti ovu temu“, istakla je danas na otvaranju Evropske neđelje mobilnosti zamjenica gradonačelnika dr Slađana Vujačić.\nOna je, iz ugla ljekara, istakla da namjera Evropske neđelje mobilnosti jeste da promovisanje alternativnih vidova saobraćaja. „Tema saobraćaja nije nešto što se tiče samo Glavnog grada, već svih nas pojedinačno. Sedentaran način života i upotreba automobila, nažalost, ne samo da šteti stanju životne sredine, već šteti i našem kvalitetu života i zdravlja. Možemo govoriti o nizu ozbiljnih dijagnoza i zdravstvenih tegoba koje su vezane za ovakav način života. Zato je naša ideja da ukažemo na korišćenje alternativnih vidova saobraćaja, a slogan ovogodišnje kampanje je „Pješačite sa nama“, saopštila je Vujačić.\n„Želim da iskažemo zadovoljstvo zbog činjenice da se Glavni grad danas nalazi među razvijenijim gradovima koji obilježavaju Evropsku nedjelju mobilnosti što govori o našoj ozbiljnoj namjeri da radimo na ovoj temi i dalje. Ovu Evropsku nedjelju mobilnosti smo detaljno pripremili tako da će svakog dana biti upriličeni različiti edukativni, zabavni i itekako sadržajni programi, dodala je ona.\nZamjenica gradonačelnika je pozdravila partnere na ovom projektu i sa velikim zadovoljstvom najavila drugi ciklus projekta „Podgorica na dva točka“\n„Zbog velikog interesovanja građana i zbog važnosti ove teme, Glavni grad je odlučio da po drugi put u ovoj godini raspiše javni poziv za subvencioniranje kupovine bicikala u okviru projekta „Podgorica na dva točka“, tako da ćemo mi do kraja ove godine dobiti nešto više od 100 novih dvotočkaša na ulicama Podgorice.\n“GIZ je intenzivno podržao Grad u realizaciji ovogodišnje neđelje mobilnosti. To je nastavak podrške koja je počela prije nekoliko mjeseci, a odnosi se na izradu Plana održive urbane mobilnosti“, istakla je gospođa Jasna Sekulović, GIZ regionalni projekt menadžer GIZA-a, napominjujući da u danima koji su pred nama slijede radionice posvećene analizi stanja biciklizma i parking sistema, u gradu po savremenim metodologijama, uz učešće svjetski proznaztih eksperata. „Na globalnom nivou Podgorica je ukjljučena u mrežu gradova u kojima se ova metodologija primjenjuje. Podgorica je prvi grad u regionu i šire koja će imati priliku da uz pomoć ove inovativne tehnologije analizira parking sistem u gradu. Rezultati obje analize biće predstavljeni u srijedu na konferenciji za medije, kao i analiza opšteg stanja saobraćaja u glavnom gradu. GIZ je odlučio da podrži Grad u namjeri da digitaliuzje javni prevoz i uvede elektronsku kartu. Grad će većim sredstvima budžetirati ove aktivnosti, ali će dio koji se odnosi na izradu softvera finansirati GIZ“, zaključila je ona.\nSekretarka za saobraćaj Lazarela Kalezić istakla je da će grad organizovati konkurs za izbor najbolje fotografije na temu održive saobraćaja na teritoriji Podgorice. „UNDP je takođe dio ove priče, pa će 17. septembra biti otvaranje prve punionice za električne automobile. Takođe, u saradnji sa organizacijom biciklo.me, MUP-om, Ministarstvom saobraćaja prprema se tribina na temu bezbijednosti saobraćaja. A u subotu planiramo postavljanje biciklističkih parkinga ispred institucija grada da bi građani mogli doći i biciklom do nas, a i da stimulišemo naše kolege da na posao dolaze biciklom. Grad je vrlo ozbiljno prišao ovoj priči, jer žei da bude kandidat za dobijanje nagrade za održivu mobilnost i da bude prepoznat kao grad koji se ozbiljno bavi ovom temom“, zaključila je Kalezić.\nAgendu događaja u okviru Evropske neđelje mobilnosti možete preuzeti ovdje…Agenda_Evropska nedjelja mobilnosti_16-22 09 Podgorica


VAŽNO OBAVEŠTENJE Za sve građane Srbije koji uđu u zemlju posle 18 časova, važe sledeća pravila! - PRess Serbia | PR PRess team\nPrvi korak koji bi ti građani trebalo da preduzmu pri povratku u zemlju je test samoprocene na COVID-19 koji je dostupan na sledećoj adresi https://www.e-zdravlje.gov.rs/landing/.\nPopunjavanje ovog upitnika pomoći će im da dobiju bolji uvid u svoje opšte zdravstveno stanje i rezultat testa će biti pokazatelj da li je potrebno da se jave u Covid ambulantu. Građanin koji popunjava test treba da rezultat odštampa ili sačuva, kako bi imao dokaz o urađenom testu. Ovo znači da građani ne treba po automatizmu da posećuju Covid ambulante pri povratku iz inostranstva, već samo oni koji urađenim testom samoprocene dobiju takva uputstva. Ovim se izbegavaju nepotrebne gužve u ambulantama i eliminiše se opasnost da se nezaraženi građani eventualno inficiraju virusom pri redovima za pregled.\nTagoviCOVID-19 karantin Krizni štab obaveštenje samoizolacija


Crnogorska opozicija saglasila se da ne prizna rezultate nedjeljnih izbora zbog "pokušaja državnog udara" na dan izbora, kada je, po njima, zloupotrijebljen izborni proces, Specijalno tužilaštvo i policija.\nJedan od lidera iz DF-a Nebojša Medojević rekao je za Glas Amerike da su se Demokratski front, koalicija Ključ, Demokrate i SDP dogovorili da ne priznaju rezultate izbora zbog niza razloga, uključujući i najveći - hapšenje grupe navodnih napadača na državu.\n"To je skandal nezabilježen u izbornim procesima, čak i na Balkanu", rekao je Medojević.\nOn je rekao da "odavno ne vjeruje OSCE-ovim ocjenama o regularnosti izbora, nazivajući tu organizaciju "prevaziđenom i neefikasnom institucijom".\nOn je najavio da će opozicija u narednim danima "otvarati pitanja koja su važna" i dodao da za sada nije bilo razgovora o protestima.\nJuče je, na izborni dan, objavljeno da je uhapšeno 20 državljana Srbije koji su osumnjičeni da su imali namjeru da zauzumu institucije, pucaju po građanima i uhapse premijera Mila Đukanovića.\nMeđunarodni posmatrači: Na izborima u Crnoj Gori ispoštovane osnovne slobode\nMeđunarodni posmatrači koji su pratili izbore u Crnoj Gori ocijenili su da su na njima ispoštovane osnovne slobode, te da su oni reprezentovali volju naroda.\nPredstavnici OSCE/ODIHR, te parlamentarnih skupština OSCE i Savjeta Evrope, čijih je 200 posmatrača nadgledalo izborni proces, saopštili su da je kampanja, prožeta ličnim napadima, protekla "u nedostatku različitih unutrašnjo-političkih alternativa".\n"Pozitivne promjene koje smo uočili demonstriraju iskrenu volju da se unaprijedi (izborni) proces", saopštili su predstavnici tih organizacija na konferenciji za štampu u Podgorici.\nOni su ocijenili da visoka izlaznost odražava nadu koju su ljudi u Crnoj Gori imali od ovih izbora, te da su navodi o korupciji, stranom finansiranju, političkim tenzijama i nedosljednosti pravnog okvira kvarili izborni proces.\n"Uprkos tome, ocjena naših posmatrača je da su izbori reprezentovali volju naroda", piše u izvještaju tih organizacija.\nPosmatrači su rekli da je sada na novoizabranoj vladi da radi, sa mandatom koji su joj dali birači, na realizaciji punog demokratskog kapaciteta zemlje.\n"Dok je nova zakonska regulativa koja se odnosi na finansiranje kampanje unaprijedila odgovornost javnih institucija, ona nije obezbijedila adekvatno objavljivanje troškova", navodi se u izvještaju.\nOni su ocijenili da transparentnost procesa ograničava činjenica da učesnici nisu u obavezi da prijave troškove kampanje prije dana izbora.


SFE elektrostatički filter\nPropisi i preporuke:\nVažeći propisi nalažu da se količina masti u ventilacionim sistemima kuhinja svede na najmanju moguću meru i da se spreči širenje neprijatnih mirisa nastalih pripremom hrane. Upotrebom SFE elektrostatičkog filtera cevovodi ostaju čisti što značajno smanjuje mogućnost nastanka požara.\nFiltracijom zagađenog kuhinjskog vazduha SFE elektrostatičkim filterom moguće je odstraniti čestice iz vazduha veličine i do 0,01 µm. Efiksnost filtracije je do 98%.\nPreporučuje se ugradnja SFE elektrostatičkog filtera direktno na odsisni cevovod što bliže usisnoj haubi, time se postiže da celokupan cevovod bude čist što smanjuje potrebu za čišćenjem. Ako su prostorne mogućnosti za ugradnju ovoga filtera u kuhinji odraničene može se ugraditi i izvan kuhinje na usisnoj grani cevovoda, pre ventilatora.\nDa bi učinak filtracije i uklanjanja neprijatnih mirisa bio maksimalan preporučuje se ugradnja i ACF filtera sa aktivnim ugljem koji se naručuje posebno.\nSFE elektrostatički filter se karakteriše izuzetno niskim padom pritiska (150-175 Pa) pa ga je moguće ugraditi u postojeći ventilacioni sistem bez značajnih izmena.\nFilter, jonizator i sakupljač masnoća je potrebno povremeno očistiti toplom vodom i deteržentom . Učestanost čišćenja ostalih elemenata ventilacionog sistema je značajno smanjenja upotrebom ovoga filtera tako da su uštede značajne a radni vek ventilatora je višestruko produžen.\nMaksimalni protok vazduha - do 5000 m3/h.


Saab delovi - najbolje cene i prodaja u Beogradu | MD AUTO DELOVI\nSaab delovi – najbolje cene i prodaja u Beogradu\nSaab delovi - prodavnica auto delova za Saab automobile\nNaši Saab delovi se prodaju po izuzetno pristupačnim cenama u Beogradu. Saab nije među popularnijim brendovima automobila na ulicama Beograda, ali svako ko je vozio Saab će vam reći kakav je osećaj komfora u švedskom automobilu. Neki od modela proizvedenih 90-ih spadaju u najpouzdanije automobile i uz zamenu delova izdržaće i duže od 20 godina. Zato je naša prodavnica auto delova za Saab vozila opremljena delovima najpopularnijih automobila, a možete ih pogledati u nastavku.\nDelovi za Saab automobile po modelima\nU MD Auto, dostupni su delovi Saab automobila po modelima najbrojnijim na našim ulicama:\nDelovi za Saab 95\nDelovi za Saab 900\nOsim za ove najpopularnije modele, auto delovi za Saab našoj ponudi pokrivaju i ostale modele, ali budući da je 93 najpopularniji model, najtraženiji su Saab 93 delovi.\nUverite se zašto su baš naši Saab delovi najbolji i pozovite nas na neki od navedenih brojeva i proverite da li se na stanju nalazi potrebni deo za Saab vozilo.\nSaab delovi Beograd\nAko ste u potrazi za kvalitetnim delovima, naši auto delovi za Saab Beograd čine pravom destinacjiom za vas, a MD auto je pravi izbor. Naše prodavnice se nalaze u Surčinu i na Zvezdari, pa odredite koja vam više odgovara i pozovite nas da proverite da li su auto delovi Saab automobila na raspolaganju.\nRezervni delovi za Saab automobile vam omogućavaju da svoje vozilo koristite duži vremenski period. Bilo da ne želite da promenite automobil jer ste vezani za njega, ili niste u mogućnosti da to učinite. Zamena istrošenog dela poboljšava upravljivost, sigurnost i smanjuje potrošnju goriva, zavisno od dela koji se menja. Polovni auto delovi za Saab nisu pametan kada želite da odradite veliki servis, jer je njihova ispravnost i poreklo upitno, i ne znate koliko su zaista istrošeni.\nZato naši Saab auto delovi potiču od sigurnih proizvođača, a na svaki deo koji kupite u MD Auto prodavnicama dobijate i fiskalni račun, kao i garanciju za ispravnost pojedinog dela za automobil.\nSaab delovi cene - cene delova na kontakt\nSaab delovi koje imamo u ponudi za različite modele su:\nSaab - informacije o kompaniji\nSaab je kompanija koja je izvorno proizvodila vojne letelice za Švedsku vojsku. Nakon Drugog svetskog rata nije bilo izražene potrebe za ovom vrstom proizvoda i kompanija je razmišljala o načinima da diversifikuje svoj portfolio.\nKao i mnoge druge industrijske kompanije, odlučili su da uđu na tržište automobila. Saab vozila su doživela pozitivne rezultate nakon uvođenja, a jedan od razloga je bio taj što je Saab bio među prvim kompanijama koji je za testiranje automobila koristio vazdušne tunele.\nBudući da je reč o kompaniji koja je proizvodila letelice, imali su uspeha u proizvodnji izuzetno aerodinamičnih automobila, koji su imali kvalitet za teške švedske klimatske uslove. Prvi automobil je bio Saab 91.\nPrvi model koji se masovno izvozio bio je Saab 96, a bio je proizveden u gotovo 540.000 primeraka. Sledeći korak za kompaniju je bio Saab 99, i bio je potpuno revolucionaran u odnosu na ranije proizvode.\nTokom 70-ih, Saab je sklopio dva značajna partnerstva. Prvo je bilo sa kompanijom Scania-Vabis, a u sklopu ove saradnje je Saab 99 redizajniran i dodate su mu nove karakteristike.\nDrugo partnerstvo bilo je sa Fiatom, a saradnja je podrazumevala prodaju rebrednirane Lancia Delta, kao Saab 600. U sklopu je razvijena i nova platforma, na kojoj je proizveden Saab 9000.\nKrajem 90-ih Saab je zapao u finansijske probleme, a početkom 2000-ih otkupio ga je GM. Pod novom upravom je predstavljen poboljšanji model Saab 9-3, a usledili su modeli Saab 9-2X i Saab 9-7X.\nZa informacije o cenama i ostalim delovima za Saab vozila pozovite naša prodajna mesta ili postavite pitanja putem mail-a


Peti protest pod parolom "Jedan od pet miliona - Stop krvavim košuljama" održaće se sutra, na Dan državnosti Srbije. Skup na platou ispred Srpskog narodnog pozorišta će početi u 18 časova. "Dan državnosti je i povod i najbolja prilika da o odnosu sadašnje države prema njenim građanima govore ljudi iz različitih profesija i društvenih grupa, a koji redovno učestvuju na protestima", najavljuju organizatori, a prenosi novosadski portal 021.rs.\nSvetski dan dece obolele od raka biće obeležen u petak, 15. februara u Novom Sadu manifestacijom na Trgu slobode. Iz godine u godinu, u Dečijoj bolnici u Novom Sadu postavi se 25 novih dijagnoza raka kod dece raznih uzrasta i ona odmah ulaze u terapiju. Međutim, broj obolele dece još je veći jer se pojedini slučajevi ne leče u Novom Sadu, već u Beogradu, prenosi 021.rs.\nMesec i po dana nakon što je fabrika vode u Zrenjaninu počela sa probnim radom, javnosti su predočene prve analize kvaliteta prerađene vode. To su učinili i predstavnici fabrike i nevladnin sektor, a rezultati se u potpunosti razlikuju. Za to vreme iz Zavoda za javno zdravlje u Zrenjaninu napominju samo jedno - zabrana korišćenja vode i dalje je na snazi, već 15 godina, prenosi N1.\nČetvrti po redu protest "Jedan od pet miliona - Stop krvavim košuljama" održaće se i ovog petka u Novom Sadu, a ovog puta će građani šetati drugom trasom. Okupljanje je u 18 časova na platou Srpskog narodnog pozorišta, a tema je, između ostalog, borba za slobodne medije. Zbog teme skupa, građanima će se obratiti novinarke Gordana Suša i Branislava Opranović, kao i novinar Željko Bodrožić, prenosi novosadski portal 021.rs.\nOdržan drugi protest "Jedan od pet miliona" u Novom Sadu