Kosovska Mitrovica - Sputnjik Srbija\n00:58 24 Septembar 2020\nBeograd pruža pomoć srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji: Gradiće se „Beograđanka 3“\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić konstatovali su da se svi projekti koje grad Beograd i 17 beogradskih opština finansiraju u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji odvijaju prema planu čime se najdirektnije unapređuju uslovi za život naših građana.\nNije ovo Montenegro, već junačko srpsko leglo: Podrška vernicima u Crnoj Gori iz Kosovske Mitrovice\nPodršku vernicima Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori večeras su pružili i građani Kosovske Mitrovice.\nZaključani grad: Prve fotografije Kosovske Mitrovice posle zatvaranja svih radnji\nSeverna Kosovska Mitrovica jutros je osvanula sa zatvorenim radnjama.\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić izjavio je danas za Sputnjik da su brutalna akcija i demonstriranje sile kojima je Priština pokušala da zastraši srpski narod pokazale pravo lice Prištine.\nU Kosovskoj Mitrovici sinoć ranjen Srbin\nPortparol policije za sever Kosova Branislav Radović potvrdio je za Tanjug da je sinoć u Ulici Kralja Petra na šetalištu u Kosovskoj Mitrovici oko 23.00 ranjen M. R. (22) iz Kosovske Mitrovice, a da motiv incidenta nije poznat.\nOklopna vozila i džipovi na mostu: Oprez u Kosovskoj Mitrovici\nNa mostu koji deli severni i južni deo Kosovske Mitrovice uoči današnjeg izjašnjavanja o formiranju vojske Kosova u Prištini, stacionirano je više vozila Kfora.\nSrpski studenti u „kosovskom logoru“\nU podne je ispred menze Studentskog centra u Kosovskoj Mitrovici počeo miran protest studenata sa temom „Logor“. Na taj način oni iskazuju protivljenje zbog povećanja taksi na sto odsto na robu iz Srbije i skreću pažnju međunarodnoj javnosti.\nZdravstveni radnici u Kosovskoj Mitrovici poručili: Situacija, možda, nikad teža\nDirektor KBC Kosovska Mitrovica Milan Ivanović rekao je danas, na protestu zdravstvenih radnika u Kosovskoj Mitrovici, da je još pre mesec dana tražena saglasnost za kiseonik, koja još nije dobijena, kao ni saglasnost za sanitetski materijal.\nAlbanci u Južnoj Mitrovici podržali ujedinjenje grada\nOdbornici Skupštine opštine Južna Mitrovica podržali su inicijativu predsednika te opštine, Agima Bahtirija, da se od privremenih prištinskih institucija zatraži izmena Zakona o administrativnim granicama između lokalnih zajednica s ciljem spajanja severnog i južnog dela Mitrovice u jedan grad, piše „Gazeta ekspres“.\nSutra vanredna sednica o ujedinjenju Mitrovice\nU Južnoj Mitrovici je za sutra u 11 sati zakazana vanredna sednica Skupštine opštine, na kojoj će se razmatrati inicijativa o ponovnom ujedinjenju severne i južne opštine Mitrovica, javlja dopisnik RTS-a. Taj predlog izneo je juče gradonačelnik Južne Mitrovice Agim Bahtiri.\nMoćna poruka centralnoj Srbiji sa protesta u Kosovskoj Mitrovici\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić poručio je danas sa još jednog mirnog protesta u Kosovskoj Mitrovici da su Srbi jedinstveni i da se ne mire sa potezima Prištine i njihovim planom — da tamo više nema Srba.\nU Mitrovici mirno, četvorica uhapšenih danas pred sudijom\nPosle upada kosovskih specijalaca, hapšenja četvorice Srba i protesta zbog dažbina Prištine od 100 odsto, mirno jutro na severu Kosova i Metohije. Uhapšeni Srbi nalaze se u policijskoj stanici u Prištini i tokom dana će biti izvedeni pred sudiju u tom gradu.\nMost na Ibru zvaće se „Šakira“?\nGradonačelnik Mitrovice Agim Bahtiri planira da dovede Šakiru da nastupi na ceremoniji otvaranja glavnog mosta u Mitrovici, prenosi „Kossev“ navode „Gazete ekspres“.\nSkup u Kosovskoj Mitrovici zbog 2.000 dana neformiranja ZSO\nSrpska lista saopštila je da će danas organizovati skup povodom 2000 dana otkako je Priština preuzela obavezu da formira ZSO.\nVijore se srpske zastave sa Trga cara Lazara: Počeo program u Kosovskoj Mitrovici\nNa centralnom trgu u Kosovskoj Mitrovici počeo je program, tokom kojeg će se predsednik Srbije Aleksandar Vučić obratiti građanima.\nVijore se srpske i ruske zastave: Kosovska Mitrovica osvanula sa Putinovim slikama (foto)\nKosovska Mitrovica osvanula je u duhu Dana pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu. Grad je okićen srpskim i ruskim zastavama, a primetni su i plakati sa likom ruskog predsednika Vladimira Vladimiroviča Putina.\nU Kosovskoj Mitrovici zapaljen automobil beogradskih tablica\nPutnički automobil beogradskih registarskih oznaka zapaljen je u noći između nedelje i ponedeljka u Kosovskoj Mitrovici, a povređenih nije bilo, preneo je radio „Kontakt plus“.\nKosovska Mitrovica: Tuča srpskih policajaca, jedan teško povređen\nPripadnik Kosovske policije srpske nacionalnosti P.B. teško je povređen u tuči koja se dogodila rano jutros oko 03.30 u kafani „Đura Jakšić“ u Severnoj Mitrovici.\nMitrovica strepi: Brisel izaziva nasilje u jedinoj gradskoj ulici gde su Srbi\nSrbi iz severne Kosovske Mitrovice od mosta na Ibru nemaju ništa, jer Srba u južnom delu grada nema. Ako most bude otvoren, unutrašnji osećaj sigurnosti Srba na Severu biće narušen, jer preko tog mosta od 1999. do danas uglavnom su dolazile samo loše stvari.\n00:01 Vreme danas: Do petka uveče toplo, od subote pljuskovi i zahlađenje\n23/09 22:58 Foka je zaronila ka jatu riba, ali kad je ugledala dron, sve se preokrenulo /video/\n23/09 22:52 Vučić u obraćanju GS UN: Preziremo svako nasilje, nikada nećemo pristati na poniženja /video/\n23/09 22:45 Kopenhagen će do 2025. godine postati prvi karbonski neutralan grad\n23/09 22:36 Ukrajina ne priznaje Lukašenka za predsednika


Izdavač: Rosa Luxemburg Stiftung SEE i KURS, Beograd 2016.\nPublikacija »Lekcije o odbrani: Prilozi za analizu kulturne delatnosti NOP-a« nastala je kao rezultat istraživanja rađenog tokom 2016. godine. Autori su Miloš Miletić i Mirjana Radovanović, članovi udruženja KURS i Mirjana Dragosavljević istoričarka umetnosti. Istraživanje sagledava pojedine segmente razvoja kulture i kulturne politike unutar partizanskog pokreta, s akcentom na period postojanja »Užičke republike« i održavanja Prvog i Drugog zasedanja Antifašističkog veća naroda Jugoslavije (AVNOJ). Ukazivanjem na ključne faze razvoja kulturne delatnosti, kao i na antagonističke pozicije koje su njeni protagonisti međusobno zauzimali, cilj ovog istraživanja ujedno je i preispitivanje savremenih kulturno-umetničkih praksi unutar širih društvenih pokreta, kao i kritičko sagledavanje naših sopstvenih pozicija unutar tih/takvih praksi.\nU proteklim decenijama suočavamo se s politikom istorijskog revizionizma, koju možemo nazvati politikom »istorijskog revanšizma« snaga poraženih u Drugom svetskom ratu, a koja je uveliko poprimila oblike zvaničnih državnih politika na prostorima svih nekadašnjih republika Socijalističke Fedrativne Republike Jugoslavije. Političke elite savremenog neoliberalnog poretka sukcesivno ukidaju u prošlosti stečena prava na slobodan i dostojanstven život, potencirajući tržišne principe i ostvarivanje profita u svim segmentima društva, pa i u onim označenim kao osnovne tekovine modernog društva (pravo na rad, javno i besplatno obrazovanje i socijalna i zdravstvena zaštita). Polje kulture takođe je podređeno stvaranju profita, a umetnost se otuđuje od sve većeg dela stanovništva; umetnost se posmatra kao odvojena sfera društva, izopštena od društvenih tokova; revolucionarne umetničke prakse postaju eksponati u muzejima i briše im se politički potencijal. Jedan od načina da se suprostavi takvim okolnostima jeste ponovno promišljanje događaja u kojima je ostvaren određen emancipatorski potencijal na relaciji umetnost–politika–društvo. Kako ne bismo ovo polje potpuno prepustili revizionističkim tumačenjima, analize koje dolaze s pozicije levice moraju kritički pristupati razmatranju svih segmenata delovanja NOP-a, a posebno Komunističke partije Jugoslavije (KPJ), kao nosioca njegovog ideološkog okvira.


Počela realizacija projekta "Kad virtuelno postane realno" - juGmedia\nVRANJE – Neformalna grupa „Školarac“ počela je danas prvu fazu realizacije projekta „Kad virtuelno postane realno“, koji se finansira sredstvima iz budžeta grada, odobrenih na konkursu iz oblasti kulture.\nJelena Marinković coordinator projekta, kaže da su danas počela predavanja koje će narednih dana biti održana u svim vranjskim osnovnim školama.\n„U ovoj prvoj fazi upoznaćemo učenike 5.i 6. razreda sa prednostima i opasnostima koje sa sobom nosi korišćenje interneta.Danas su učenici škole Branko Radičević imali priliku da saznaju i nauče kako da bezbedno koriste internet. Vlada veliko interesovanje za ovu tematiku i to ne samo od strane učenika već i roditelja „, objašnjava Marinković.\nPrema njenim rečima u četvrtak 9. oktobra učenici škole Jovan Jovanović Zmaj moći će da isprate predavanje na temu bezbednosti na internetu.\nU drugoj fazi projekta radi se na pripremi pozorišne predstave sa istom tematikom u cilju približavanja problema najmlađoj korisničkoj populaciji na internetu.\nGrad je putem projektnog finansiranja za realizaciju ovog projekta izdvojio 75 000 dinara.


Esperanza eksterna EMP112K baterija za mobilni telefon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEsperanza eksterna EMP112K baterija za mobilni telefon cene\nTrenutno nemamo slike za Esperanza eksterna EMP112K\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Esperanza eksterna EMP112K baterija za mobilni telefon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Esperanza baterija za mobilni telefon eksterna EMP112K na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Baterije za mobilne telefone cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Esperanza Baterije za mobilne telefone, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Esperanza eksterna EMP112K baterija za mobilni telefon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Esperanza eksterna EMP112K baterija za mobilni telefon. Pre kupovine, podatke za Esperanza baterija za mobilni telefon eksterna EMP112K proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nEsperanza eksterna EMP111WR baterija za mobilni telefon


Stvarni troškovi proizvodnje cipela - Impuls\nObjavljeno: Utorak, 18 April 2017 20:00\nKampanja „Abiti Puliti“ i inicijativa „Change your shoes“ su objavile izvještaj o načinu funkcionisanja proizvodnih lanaca u industriji obuće. Ovo istraživanje je zasnovano na uvidima u strategije proizvodnje tri svetski poznata brenda u proizvodnji obuće: Todsa, Geoxa i Prade. Izveštaj pruža detaljan uvid u funkcionisanje lanca proizvodnje i snabdevanja luksuznih brendova, na čijem se jednom kraju nalaze marketinški rafinirano upakovani i skupi proizvodi, a na drugom kraju, skriveni od očiju javnosti, degradirajući uslovi rada u kojima je, širom sveta, primorana da radi sve jeftinija radna snaga.\nDevastiran privredni sistem zemalja Istočne Evrope učinio je cenu rada nižom nego u pojedinim azijskim zemljama. Pored toga, vlade ovih zemalja se takmiče u privlačenju stranih investitora ili formiranjem tzv "Slobodnih zona" sa specijalnim uslovima poslovanja ili obezbeđivanjem niza pogodnosti kao što je dodatno finansiranje subvencijama, besplatna infrastruktura, oslobađanje od uvoznih i izvoznih dažbina, poreske olakšice itd. Dodatnu pogodnost za poslovanje u Istočnoj Evropi olakšava i primena OTP-a (Outward Processing Trade) posebnog carinskog sistema koji omogućava kompanijama da van Evropske Unije izvoze sirovine, a da nazad uvoze poluproizvode ili gotove proizvode plaćajući porez samo na vrednost dodate obrade. Na ovaj način kompanijama je omogućeno da šire mrežu kooperanata bez velikih dodatnih troškova.\n1.Prema izveštaju Tods je u u 2016. godini ostvario prihod od 1.004 miliona evra, Prada 3.548 miliona evra , a Geox 900 miliona\n2.Termini koji se koristi za označavanje ovog procesa je reshoring. Ili back-reshoring – povratak u zemlje porekla, i near-reshoring – premeštanje u zemlje Istočne Evrope.\n3.Fabrika obuće Parlanti iz mesta Monsumano Terme (Toskana), koja je proizvodila i svoje robne marke istovremeno radila kao podizvođač za Pradu, zatvorena je 2014. godine, a sa njom je nestalo i 38 radnih mesta. Po mišljenju predstavnika sindikata jedan od razloga za propast firme su bile preniske nabavne cene koje je plaćala Prada, koje nisu pokrivale čak ni troškove proizvodnje, već su bile od njih niže za tri evra po paru cipela. Kompanija negira ove tvrdnje.\n4.Prethodno pismo „Campagna Abiti Puliti“ poslala je Geoxu decembra 2016. godine. U originalnom izveštaju moguće je pročitati odgovor koji je tada kompanija poslala.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Skandalozno neznanje nadležnih blokira razvoj Budve\n28. 02. 2020. 19:17 >> 19:16 2\nSkandalozno neznanje nadležnih blokira razvoj Budve\nU Skupštini opštine Budva, aktuelna koalicija na vlasti demonstrirala skandalozno neznanje i blokirala Program investicija za 2020, poručio Boris Rafailović, odbornik DPS-a u Skupštini opštine Budva.\nOn kaže da je sjednica zakazana uz grubo kršenje poslovnika o radu Skupštine, na "elektronskom" kolegijumu.\n“Drugo, sjednica je sazvana po hitnom postupku takođe suprotno poslovniku jer nijesu postojali uslovi za to. Treće, i skandalozno, sjednica je sazvana sa dnevnim redom "poništenje amandmana" koje je Skupština usvojila na prethodnoj sjednici i koji su time postali sastavni dio Programa investicija 2020”, saopštio je Rafailović.\nOn navodi da je nakon takvog pravnog skandala, ostaje nejasno kako je to moglo da prođe nadležne odbore.\n“Da li je predsjednik Skupštine opštine, koji je morao da ovakve predloge vrati odborima i poduči ih o pravnoj valjanosti akta u cjelini, svjestan odgovornosti i činjenice da ga neznanje ne abolira odgovornosti”, ističe Rafailović.\nOn ističe i da je to bio loš politički marketing koalicionih "neprijatelja" na vlasti.\nIstiče i da građani treba da znaju je daovakvim pravnim nasiljem, vlast pokušava po svaku cijenu da sebi pribave alibi za nesposobnost da realizuju Program investicija 2020.\n“Dakle, svjesni su da je ovakav način donošenja odluka u suprotnosti sa zakonom i Ustavom, te da ovu odluku nije moguće realizovati u praksi, ali očigledno pokušavaju samo da prebace odgovornost na nekoga trećega. Džaba su krečili, mi u ovom skandalu nećemo učestvovati, ali ćemo kao odgovorna opoziciona partija itekako insistirati kod nadležnih državnih organa koji vrše nadzor nad radom lokalne samouprave da postupe u ovom slučaju u skladu sa članom 183 zakona o lokalnoj samoupravi”, zaključio je Rafailović.


Dobrotvorna gala večera za crkvu - Ozonpress :: internet portal\nTag: Crkva, dobrotvorna, gala, večera\nNjegovo Kraljevsko Visočanstvo Prestolonaslednik Aleksandar bio je počasni gost na gala večeri posvećenoj prikupljanju sredstava za obnovu Saborne crkve Svetog Save u Njujorku, koja je tragično stradala u požaru. Njegovo Veličanstvo Kralj Petar II (otac Prestolonaslednika Aleksandra) i njegova porodica često su prisustvovali bogosluženjima u Sabornoj crkvi Svetog Save dok su živeli u Njujorku.\nVlade Divac, proslavljeni košarkaš i predsednik Olimpijskog komiteta Srbije, Njegovo Preosveštenstvo vladika Sevastianos od Zela, Prestolonaslednik Aleksandar, Njegovo Preosveštenstvo gospodin Irinej, Episkop Istočnoameričke eparhije, Мitropolit Tihon, arhiepiskop Vašingtona i Мitropolit cele Amerike i Kanade i Njegovo Preosveštenstvo vladika Jovan od Vorčestera i Nove Engleske.\nNjeno Kraljevsko Visočanstvo Princeza Katarina je u Čikago prisustvovala humanitarnoj akciju Hipokratove fondacije za istraživanje raka kao počasni osnivača.\nNjihova Kraljevska Visočanstva bili su u Bostonu 5. juna ove godine, na dobrotvornom ručku u crkvi Svetog Save, prvom događaju koji je organizovan povodom prikupljanja sredstava za obnovu Saborne crkve Svetog Save u Njujorku.\nSaborna crkva Svetog Save u Njujorku je arhitektonsko blago i zavedena je u Nacionalnom registru istorijskih mesta. Zgrada crkve, koja je jedan od orijentira u Njujorku, tragično je stradala u požaru na Uskrs, 1. maja 2016.\nTragičan gubitak ovog istorijskog objekta ostavio je Srpsku pravoslavnu zajednicu bez ijedne crkve u okviru granica grada. Mesto utočišta i vitalni resurs za mnoge ljude decenijama, Saborna crkva Svetog Save služila je ne samo Njujorčanima, nego i srpskoj dijaspori širom Sjedinjenih Država.\nSvi prisutni na ovom značajnom događaju pridružili su se naporima da se renovira ovaj duhovni dom, pod vođstvom harizmatičnog i duboko brižnog arhijereja, Njegovog Preosveštenstva gospodina Irineja, nedavno izabranog Episkopa Istočnoameričke eparhije.\nDogađaju su prisustvovali i Vlade Divac, proslavljeni košarkaš i predsednik Olimpijskog komiteta Srbije, Rebeka Mekdonald, preduzetnica i filantrop, Dr Branko Terzić, Ađutant Nj.K.V. Prestolonaslednika Aleksandra, član Krunskog Veća i predstavnik Nj.K.V. Prestolonaslednika Aleksandra u SAD, kao i brojni članovi pravoslavne zajednice u Sjedinjenim Američkim državama.


Nasim Haradinaj: Ubijao sam srpske vojnike kad god sam imao priliku - Sputnjik Srbija\n10:35 31.10.2018 (osveženo 11:11 31.10.2018) Preuzmite kraći link\nU emisiji „Frontal“ Haradinaj je izrazio revolt zbog stvaranja suda koji jednostrano tretira ratne zločine.\nOn je rekao da se ne plaši jedne takve institucije, koja je „nepravedno formirana, uspostavljena da sudi Albancima, a ne Srbima“, za dela izvršena tokom poslednjeg rata na Kosovu, prenosi „Kossev“.\nPredstavnik veterana rekao je da su on i drugi pripadnici tzv. OVK-a ubijali srpske vojnike i dodao:\n„Ubijao sam srpske vojnike svaki put kada sam imao šansu. Kažem svojoj porodici da mi je žao što nisam ubijao onoliko koliko mi je bio ćef. Žao mi je što su mi ubili drugove, ali mi je drago što sam ubijao Srbe“, rekao je Haradinaj.


13.01.2019 u 22:44\nTramp o optužbama da „radi za Rusiju”\nAmerički predsednik Donald Tramp izbegao je direktan odgovor na pitanje da li trenutno radi za Rusiju i da li je ikada radio za tu zemlju, istakavši da je to „najuvredljivije pitanje” koje mu je ikada postavljeno i da je on jedini predsednik koji je zauzeo tako tvrd stav prema Rusiji. Sporno pitanje je Trampu postavljeno u telefonskom intervjuu za „Foks njuz”, a nakon što je „Njujork tajms” u petak objavio da su policijski zvaničnici, zabrinuti zbog Trampovog ponašanja posle otpuštanja direktora FBI-ja Džejmsa Komija 2017, počeli da istražuju mogućnost da on radi, ili je radio, za Rusiju\n12.01.2019 u 19:29\nVAŠINGTON - Američki državni sekretar Majk Pompeo saopštio je da Sjedinjene Američke Države pozdravljaju odluku makedonskog Sobranja o usvajanju ustavnih amandmana neophodnih za ratifikaciju Prespanskog sporazuma sa Grčkom. „Makedonski lideri demonstrirali su viziju, hrabrost i istrajnost u nastojanju da pronađu rešenje za spor oko imena koje će omogućiti Makedoniji da s pravom zauzme svoje mesto u NATO i EU kao Republika Severna Makedonija”, kaže se u saopštenju Stejt departmenta, prenosi Tanjug. SAD vide to kao istorijsku šansu za unapređenje stabilnosti, bezbednosti i prosperiteta širom regiona, ukazao je Pompeo.\n„Njujork tajms” reklamira na „Fejsbuku” uputstvo za gašenje naloga na „Fejsbuku”\n„Njujork tajms” je poslednjih sedmica išao na živce Marku Zakerbergu i ostalim rukovodiocima „Fejsbuka” otkrivajući u nastavcima kako ova društvena mreža, umesto da rešava brojne probleme, vodi kampanje protiv kritičara i nastavlja da krši poverenje korisnika. Za slučaj da je to nekom čitaocu promaklo, ili je možda čitao tekstove ali ne zna kako da se oslobodi zagrljaja virtuelnih prijatelja i lajkova, ugledni njujorški list je plaćao da se na „Fejsbuku” objavljuje vodič za korisnike kako da trajno izbrišu nalog i oslobode se svojevrsnog čudovišta koje hrane svojim podacima. To je otprilike kao da je „Fejsbuk” platio oglas u „Njujork tajmsu” u kom poziva čitaoce da više ne kupuju ovaj list, ali urednici iz nebodera na Menhetnu smatraju da takav potez nije nemoralan. Američki\n11.01.2019 u 08:23\nVAŠINGTON - Američki predsednik Donald Tramp ponovo je zapretio da će proglasiti vanredno stanje kako bi obezbedio finansijska sredstva za zid na granici SAD i Meksika, bez odobrenja Kongresa. „Imam apsolutno pravo da proglasim vanredno stanje”, rekao je Tramp novinarima. Predsednik SAD, koji je u četvrtak obišao patrolnu stanicu na granici u Makalenu u Teksasu, rekao je da ukoliko Kongres ne odobri finansijska sredstva za izgradnju zida, on će „verovatno, skoro bih rekao definitivno” proglasiti vanredno stanje kako bi zaobišao poslanike. Tramp odbija da potpiše zakon za finansiranje i ponovo otvaranje vlade ukoliko on ne uključuje 5,7 milijardi dolara za postavljanje fizičke barijere duž granice SAD i Meksika. Delimična blokada rada vlade traje već 21 dan, zbog čega oko\n10.01.2019 u 20:57\nVladini službenici u Vašingtonu traže plate i žele da rade\nVAŠINGTON - Stotine američkih vladinih službenika bilo je u protestnom maršu sindikata do Bele kuće u Vašingtonu uzvikujući „hoćemo naše plate” i „želimo da radimo”, izražavajući time svoje nezadovoljstvo zbog delimične blokade rada savezne vlade. Oni su se pre toga, po velikoj hladnoći, okupili ispred sedišta sindikata zaposlenih u javnim službama s transparentima, a neke od njihovih poruka bile su: „Trampe, prekini blokadu”, „Pustite me da radim svoj posao” i druge, prenosi Rojters. Delovi federalne vlada SAD delimično su zatvoreni od 22. decembra, zbog zahteva predsednika Donalda Trampa da se izdvoji 5,7 milijardi dolara za izgradnju zida na granici sa Meksikom, sa čime se ne slaže demokratska većina u Predstavničkom domu Kongresa, prenosi Tanjug. Ovom blokadom direktno je\n10.01.2019 u 20:20\nRampe za povlačenje SAD s Bliskog istoka\nEksploziv kojim je Donald Tramp nameravao da raznese srce američke strategije na širem Bliskom istoku – povlačenje američkih vojnika iz Sirije, kao i oko polovine trupa SAD iz Avganistana – ispašće obična dimna bomba. Nakon što su u stavu Vašingtona opet iskrsli trenutno neostvarivi uslovi za povratak ljudstva iz Sirije, pojavile su se indicije da će se i eventualno napuštanje Avganistana svesti na meru kudikamo manju od najavljene. Umesto polovine od sadašnjeg američkog kontingenta u Avganistanu od 14.000 pripadnika armijskog osoblja


R I Z I N G E R I U M: Eyesburn: Koncert i novi singl "Dance"\nVeliki beogradski koncert grupe Eyesburn, koja se okupila posle pet godina pauze, biće održan 29. decembra u Studentskom kulturnom centru (SKC) u Beogradu, a novi singl za pesmu "Dance" slušaoci će premijerno moći da čuju u emisiji "Pop mašina" Radija B 92\nPrvi hardkor/rege sastav na našim prostorima, u aprilu ove godine se okupio posle višegodišnje pause bez velikih planova o ponovnom reaktiviranju, a zatim je usledila i Jelen Top 10 turneja.\nNakon odličnih reakcijama na žive nastupe, publike je posredno poručila članovima grupe da se uželela specifične atmosfere koja vlada na njihovim koncertima. Pored toga, veliki je broj posetilaca koji je u međuvremenu počeo da posećuje koncerte , a koji do Jelen Top 10 turneje nisu bili u prilici da vide Eyesburn uživo, dodatno su ohrabrili članove benda na ponovno okupljanje.\nOsim hitova stvaranih u prethodnih 17 godina, Eyesburn su na povratnički koncertni repertoar uvrstili i sasvim nove pesme. Uskoro će objaviti EP sa pet novih numera, a pesmu “Dance” za koju se trenutno snima i spot, premijerno su mogli da se čuju posetioci Koncerta godine u Novom Sadu, ako i slušaoci Radija B92 u emisij "Pop mašina".\nUlaznice su u prodaji po ceni od 800 dinara u kafeu "Šikarica", Skadarska 22 u Beogradu i na svim Eventim prodajnim mestima.


Pritisak na senatore da pozovu Boltona da svedoči\n27. januar/siječanj, 2020.\nDrugog dana iznošenja argumenata pravnog tima predsednika SAD Donalda Trampa u postupku o njegovom opozivu u Senatu, pojačan je pritisak na članove ovog tela da pozovu bišveg savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona (John) da svedoči. Trampovi advokati su odbacili nove Boltonove navode navodeći pravne i istorijske argumente za oslobođenje predsednika SAD od optužbi.\nTrampov pravni tim je nastavio svoje izlaganje u trenutku kada se republikanska većina u Senatu suočava sa ozbiljnim navodima iz Boltonove knjige koja dovodi u pitanje jedan od ključnih argumenata odbrane – da predsednik SAD nikada nije uslovljavao zamrzavanje vojne pomoći Ukrajini sa zahtevom da istraži njegovo političkog rivala Džoa Bajdena (Joe Biden).\nTrampovi advokati nisu direktno komentarisali navode iz Boltonove knjige koja će uskoro biti objavljena, mada je jedan od njih posredno kritikovao.\n“Bavimo se dokazima iz transkripta i javno dostupnim informacijama, a ne sa spekulacijama i tvrdnjama koje uopšte nisu zasnovane na standardima neophodnim za dokaze,” kazao je Trampov advokat Džej Sekulov (Jay Sekulow).\nKen Star (Starr), čija je istraga protiv Bila Klinitona (Bill Clinton) rezultirala postupkom opoziva, lamentirao je zbog, kako ga je nazvao “doba impičmenta”.\nPo njegovim rečima, impičment iziskuje da je zaista počinjena kriminalna radnja i “istinski nacionalni konsenzus” – da bi predsednik morao da ode. Međutim, Star je dodao da nijedan od ova dva uslova nisu ispunjeni.\nImpičment je “prepun gorčine koja deli zemlju kao ništa drugo”, istakao je Star, naglašavajući da “oni koji su učestvovali u Klintonovom impičmentu shvataju to – zaista na ličan način.”\nBoltonova knjiga je podstakla debate oko pozivanja novih svedoka, što republikanci odbijaju. Bivši savetnik za nacionalnu bezbednost je naveo da mu je Tramp rekao da želi da se zamrzne vojna pomoć od skoro 400 miliona dolara Ukrajini da bi izvršio pritisak na vlasti u Kijevu da pokrenu istragu protiv Džoa i njegovog sina Hantera Bajdena.\nTrampov tim tvrdi suprotno, a sam predsednik SAD je napisao na Tviteru u ponedeljak da nikada to nije rekao Boltonu.\nRepublikanski senatori se suočavaju sa ključnim trenutkom. Naime, demokrate traže iskaz Boltona i drugih ključnih svedoka, tako da raste pritisak na najmanje četiri republikanska senatora čiji bi glasovi bili dovoljni da Senat to naloži\n“Važnost Džona Boltona za našu odluku postaje sve jasnija,” izjavio je republikanski senator iz Jute Mit Romni (Mitt Romney). Republikanska senatorka iz Mejna Suzan Kolins (Susan Collins) je ponovila da je uvek želela “priliku za svedoke”, te da izveštaji o Boltonovoj knjizi “pojačavaju taj slučaj”.\nTrampov tim: Demokrate žele da ponište rezultate izbora\nMeđutim, insistiranje na pozivu Boltonu da svedoči nisu promenili stav lidera republikanske većine Miča Mekonela (Mitch McConnell), koji je rekao svojim kolegama tokom ručka u ponedeljak da će doneti odluku kada Trampova odbrane završi iznošenje argumenata u utorak, prenosi AP.\nNakon toga, senatori će imati na raspolaganju 16 časova da postave pitanja obema stranama.\nOčekuje se da do četvrtka glasaju da li će dopustiti saslušanje novih svedoka. Republikanci ističu da ako Bolton bude pozvan, da će onda tražiti reciprocitet, što znači da će pokušati da pozovu Džo Bajdena i njegovog sina Hantera, koji je bio u bordu direktora ukrajinske gasne kompanije Burizma.\nTrampov tim je izložio široku linije odbrane u subotu, koja je trajala samo dva sata, optužujući demokratsku većinu u Predstavničkom domu da koristi postupak opoziva da ponište rezultate izbora iz 2016. i smene Trampa.\nDemokrate: Bela kuća prikriva dokaze\nU međuvremenu, demokrate ističu da Trampovo odbijanje da dozvoli zvaničnicima njegove administracije da svedoče tokom postupka opoziva, jedino pojačava osećaj da Bela kuća prikriva činjenice. Kako navodi Boltonov advokat, Bela kuća ima u posedu njegov rukopis oko mesec dana.\nLider demokratske manjine u Senatu Čak Šumer (Chuck Schumer) je kazao: “Svi gledamo direktno kako Bela kuća zataškava slučaj”.\nNavodeći istraživanja javnog mnjenja koja pokazuju da građani žele svedočenja, Šumer je istakao da “mi želimo istinu, a to traži i američki narod”.\nČelnik tima tužilaca Predstavničkog doma, Adam Šif (Schiff), nazvao je Boltonov slučaj testom za senatore koji imaju ulogu porotnika.\n“Ne znam kako možete da objasnite da želite potragu za istinom u ovom suđenju, a kažete da ne želite da saslušate svedoka koji je direktno razgovarao o ključnom navodu iz optužnice o impičmentu”, kazao je Šif za CNN.\nO Boltonovim tvrdnjama najpre je pisao “Njujork tajms” a potvrđeni su i AP-u od osobe koja je imala uvid u tekst.\nKnjiga: “Soba u kojoj se to desilo; Memoari iz Bele kuće (The Room Where It Happened; A White House Memoir) trebalo bi da bude objavljena 17. marta.\nDžon Olaje (John Ullyot), portparol Nacionalnog saveta za bezbednost (NSC), na čijem je Bolton nekada bio čelu, izjavio je da je rukopis dostavljen ovom telu na uvid pre objavljivanja, i da se trenutno iščitava.\nTramp: Bolton želi da proda knjigu\nTramp je odbacio Boltonove navode.\n“Nikada nisam rekao Džonu Boltonu da je pomoć Ukrajini povezana sa istragom demokrata, uključujući Bajdene. Ako je to Bolton izjavio, to je učinio samo da bi prodao knjigu”.\nOn je istakao da ljudi mogu da pročitaju transkript njegovog telefonskog razgovora sa predsednikom Ukrajine Volodomirom Zelenskim od 25. jula prošle godine u kome, kako navodi, nema pritisaka za sprovođenjem takve istrage.\nAP piše da je Tramp netačno tvrdio u ponedeljak da demokrate u Predstavničkom domu “nikada nisu zatražile da Džon Bolton svedoči”.\nDemokrate su pozvale Boltona da svedoči, ali se on nije pojavio da da iskaz. Demokrate kasnije nisu izdale obavezujući nalog (subpoena) Boltonu da svedoči, jer je zapretio tužbom, što bi dovelo do dugotrajnog sudskog spora.\nBolton je sada u pravnom sporu sa Belom kućom oko rukopisa svoje knjige zbog korišćenja citata i drugih materijala sa sureta i razgovora sa stranim državnicima, kaže za AP osoba upoznata sa ovim slučajem, govoreći pod uslovom anonimnosti.\nBela kuća traži od Boltona da ukloni delove knjige za koje smatra da sadrži poverljive informacije.\nBolton je napustio Belu kuću dan pre nego što je Tramp odobrio Ukrajini pomoć 11. septembra, nakon što je bila zamrznuta tokom leta. Bolton je u međuvremenu iskazao spremnost da svedoči uprkos Trampovoj naredbi kojom se zabranjuje njegovim saradnicima da sarađuju u postupku impičmenta.\nTrampov opoziv je malo verovatan jer je za to potrebna dvotrećinska većina od 67 od 100 glasova u Senatu. Međutim, Bela kuća gleda na prezentaciju Trampovog pravnog tima u Senatu kao na priliku da odbaci optužbe, odbrani poziciju predsednika i spreči slabljenje Trampove političke pozicije uoči novembarskih izbora na kojima nastoji da dobije drugi mandat.\nTramp se suočava sa dve tačke optužnice: zloupotreba položaja zbog zahteva Ukrajini da istraži njegovog političkog rivala uslovljavajući to vojnom pomoći. Druga je opstrukcija Kongresa time što je naložio svojim saradnicima da ne sarađuju u postupku impičmenta, podseća AP.\nDemokrate su izložile svoju optužnicu prošle sedmice, upozoravajući da će Tramp nastaviti da zloupotrebljava svoj položaj i ugrožava američku demokratiju, sem ako Kongres ne interveniše i smeni ga pre izbora ove godine.


Evropsko udrženje proizvođača guma ETRMA (European Tyre and Rubber Manufacturers' Association) je pozvalo na akciju protiv jednog od svojih članova - finske kompanije Nokian Tyres - koja je pokrenula inicijativu za označavanje svojih guma za ponašanje na snegu i ledu. Udruženje zahteva od vlasti u Finskoj, Norveškoj i Švedskoj da odmah okončaju ovu inicijativu.\nNokian Tyres, koji se specijalizovao za zimske gume, izašao je u javnost s tvrdnjom da mora imati svoj sopstveni sistem označavanja gume zato što evropski sistem označavanja, koji je obavezan od 1. novembra 2012., ne sadrži informacije o ponašanju gume na snegu i ledu. Kako oni kažu, s obzirom na to da se testiranja po evropskom sistemu vrše na relativno visokim temperaturama, zimske gume su dobijale lošije ocene.\nETRMA je obrazložila da evropsko označavanje ne daje informacije o gradaciji performansi guma na snegu i ledu zato što nije usvojen nijedan zvanični metod testiranja. Kako kažu u udruženju, čiji su članovi svi vodeći proizvođači guma, evropski zakonodavci navode da su potrebne dalje analize kako bi se utvrdilo da li se može razviti gradacija prianjanja za gume za snežne uslove. Pored toga udruženje saopštava da industrija guma radi na definisanju pouzdanih i objektivnih metoda testiranja za merenje performansi na ledu, ali da ovi radovi još uvek nisu okončani. Rezultati tekućih radova indiciraju da “nije moguća gradacija od sedam stupnjeva, čak ni gradacija od samo dva stupnja, zbog širokog raspona rezultata na testovima. Sva testiranja koja su do sada izvršena ukazuju da je reproducibilnost testova suviše nepouzdana da bi dozvolila gradaciju gume.\nČlanovi udruženja se distanciraju od označavanja Nokian-a\nZahvaljujući činjenici da ne postoji zvanično označavanje gume u EU, ETRMA i članovi udruženja su saopštili da će se distancirati od oznaka Nokiana i nalepnice za sneg i led koja je uvedena u Finskoj, Švedskoj i Norveškoj za zimu 2012/2013. Ovaj nezavisni sistem označavanja klasifikuje prianjanje na snegu i ledu od G do A, za šta ETRMA veruje da je pogrešno jer je kako kažu: “obmanjivanje potrošača da je danas gradacija prianjanja na snegu i ledu moguća”.\nIndependent analizira moguće probleme novog označavanja guma


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Smanjen nivo nekvalitetnih kredita\nUDRUŽENJE BANAKA 06. 01. 2017. 12:00 >> 11:37 0\nSmanjen nivo nekvalitetnih kredita\nNivo kredita u kategoriji nekvalitetnih ili teško naplativih prošle godine je iznosio 10,2 odsto kreditnog portfolija na nivou sistema i znatno je smanjen u odnosu na 2015. godinu, što je vanredno dobar rezultat, ocijenjeno je iz Udruženja banaka (UBCG).\nGeneralni sekretar UBCG, Bratislav Pejaković, smatra da je taj problem kompleksan, ali da se sistemski i na nivou samih banaka puno uradilo na njegovoj sanaciji.\n“Na tom je fonu je i najnovija inicijativa Centralne banke (CBCG) kroz Nacrt zakona o sporazumnom finansijskom restrukturiranju. Ne rješavaju se problemi samo restrukturiranjem kapitala i kreditne zaduženosti, već kvalitetnom promjenom svjesti, poslovanja, a u cilju postizanja veće efikasnosti i adaptacije na nova tržišta i uslove poslovanja”, rekao je Pejaković u intervjuu agenciji Mina-business.\nOn je dodao da je, u dijelu realizacije hipotekovane ili stečene aktive banaka, problem generalno finansijska kriza koja se odražava kroz manjak voljnih kupaca za kupovinu nekretnina iz portfolija banaka.\n“Tu se dodatno od banke želi kupiti uvijek ispod tržišne cijene, a banke sa druge strane moraju da pokriju nenaplativost kroz raspoloživi kolateral. Problem je što procjenjena vrijednost u trenutku plasmana može značajno da odstupa od današnjih tržišnih cijena, gdje operativno može doći do kritičkih komentara sa više strana ne uvažavajući ekonomsko finansijske uslove”, naveo je Pejaković.\nOn je kazao da sledstveno može postojati nesklad tumačenja 913 miliona eura u plasmanima i 2,6 milijardi upitne utrživosti, vrijednosti kolaterala usljed prikaza na ukupnom nivou, gdje je svaki plasman priča za sebe i time se mora izbjeći generalizacija.\nPejaković je saopštio da će bilansi poslovanja crnogorskih banaka u prošloj godini biti poznati u ovom mjesecu, kada se zatvaraju knjige, ali i da posljednji raspoloživi izvještaj CBCG ukazuje na poboljšanje svih parametara kvaliteta aktive banaka.\n“Finansijski rezultat je iskazan sa 23,7 miliona eura uz smanjenje loših kredita od 15,2 odsto na nivou bankarskog sistema u Crnoj Gori i znatno je smanjen u odnosu na procenat iz 2015. godine. Sa druge strane gubitak koji oglasi neka banka ne znači i nenaplativost sredstava, već predstavlja nenaplaćene plasmane u prethodnom periodu i odraz je u većem dijelu rezervacija“, rekao je Pejaković.\nOn je dodao da banka može da raspolaže kvalitetnim obezbjeđenjem za iste još nenaplaćene plasmane, čijom realizacijom se kroz vanredne prihode mijenja slika gubitka i u pogledu likvidnosti i kapitala same banke.\nPejaković je kazao da se među najvećim problemima sa kojima su se banke suočavale u prošloj godini može navesti likvidnost privrede, gdje klijenti počinju da kasne prema bankama i dobavljačima uslijed nemogućnosti naplate svojih potraživanja.\n“Problem je i nivo nenaplaćenih obaveza prema državi, čime se remeti kompletan niz makroekonomskih pokazatelja koji se odražavaju na dinamiku kapitalnih investiranja, uposlenosti privrede i cijenu novca, a sve to na brzinu obrta novca kao bitnog monetarnog pokazatelja”, naveo je Pejaković.\nProblem, prema njegovim riječima, predstavja i provjerljivost bilansnih iskaza koji mogu dovesti bankare u zabludu prilikom plasmana, kao i manjak finansijskih ekspertiza koje bi privrednici bili voljni da plate kako bi sagledali tržišnu, ekonomsku i finansijsku pozicioniranost.\n“Efikasniji sudski postupci u naplatama potraživanja bili bi od velike koristi, ali i osnivanje garantnog fonda koji bi omogućio preduzetnicima da lakše pristupe bankarskim kreditima”, smatra Pejaković.\nOn je naveo da preporuka za rješavanje tih problema ne može biti mimo već poznatog, čemu treba prići sa jačom energijom, odnosno u pravcu usvajanja standarda, kreiranja dobrih investicionih uslova za priliv stranih investicija i adekvatne prezentacije, gdje bi trebalo isticati prednosti malog sistema i geografske pozicioniranosti.\n“Uporedo treba raditi na kreiranju finansijskih usluga kojim raspolažu razvijeni. Mi ipak nijesmo dostigli nivo koji bi bio adekvatan, čime bi mogli da izazovemo da se sjedište firmi izmjesti recimo iz Luksemburga, Kipra ili Švajcarske u Crnu Goru, jer smo porezom na dobit vrlo atraktivni”, saopštio je Pejaković.\nOn je kazao da će kreditna aktivnost banaka u ovoj godini zavisiti od raspoloživog kapitala, pristupa jeftinijim izvorima novca i strategija svake pojedinačne banke.\n“Depozitna baza od oko 2,85 milijardi eura i likvidnost banaka je na vrlo visokom nivou. Dobre firme i dobro pripremljeni kreditni zahtjevi će sigurno imati vrlo kvalitetan, pozitivan i brz odgovor bankara. Firme sa minusnim bilansima i negativnim pokazateljima poslovanja još teže će dobijati kredite, jer su banke komercijalne institucije odgovorne depozitarima i akcionarima u prvom redu”, objasnio je Pejaković.\nOn je podsjetio da kamatne stope u plasmanima u najvećem dijelu opredjeljuju troškovi depozita, operativni troškovi banke i procjenjeni rizici plasmana.\n“Smanjenjem kamata na euro depozite, koje su u okruženju niže nego kod nas, stvaraju se uslovi za smanjenje kamate na kredite. Ipak, mora se naći mjera da ne dođe do neželjenog odliva depozita, koji su sami po sebi snaga svaka banke”, poručio je Pejaković.\nOn je dodao da varijetet veličine, strateških ciljeva i dostupnosti jeftinijem izvoru novca opredjeljuju ponašanje svake banke ponaosob.\n“Mala smo sredina, pa se i nekim neformalnim pristupima želi podstaći kreditna aktivnost, ali učimo od uspješnih, gdje je John Rokfeler, iz čuvene bankarske porodice, jednom kazao da su prijateljstva proizišla iz poslovanja bolja nego poslovanje proizišlo iz prijateljstva. Eto zašto kažu da bankari nemaju emocije”, rekao je Pejaković.\nOn smatra da u pitanju nije pojedinac, nego procedure koje su standardizovane u većini zemalja, gdje postoje varijeteti od univerzalnih do specijalizacije banaka i standardi definisani kroz takozvane Bazelske principe poslovanja.\n“I pored svega, dolazi do grešaka u plasmanima koji se moraju svesti na minimum”, zaključio je Pejaković.


23.07.2016. / 11:06\nBANJALUKA, Kantonalni sud u Sarajevu donio je presudu da avio-kompanija “BH Airlines” iz Sarajeva mora da isplati preduzeću “Aerodromi RS” više od 250.000 maraka na osnovu nenaplaćenih potraživanja, ali uprkos tome ne mogu doći do svog novca.\nSARAJEVO, Poslovanje BH Airlinesa nije ekonomski održivo, a Vlada Federacije BiH, radi pitanja kao što je redovna isplata penzija, tužbe državnih službenika, rješavanje pitanja boraca i drugih budžetskih opterećenja, nije u mogućnosti finansirati kompaniju koja bi trebala biti komercijalna, rečeno\n“BH Airlines” leti u stečaj\n24.03.2016. / 10:47\nSARAJEVO, Međunarodni aerodrom Sarajevo uputio je Opštinskom sudu u Sarajevu prijedlog za otvaranje stečaja nad državnom avio-kompanijom “BH Airlines”, potvrđeno je iz Međunarodnog aerodroma Sarajevo, koji od “BH Airlinesa” potražuje oko 6,5 miliona KM.\nU BiH ne radi nijedan pilot\n04.02.2016. / 20:07\nNakon odluke o odlasku BH Airlinesa u stečaj, iz ove kompanije su za TV1 potvrdili da su svi piloti napustili BiH i rade u drugim državama.\nBH Airlines duguje preko 42 miliona KM\n02.02.2016. / 18:49\nSARAJEVO, Vlada FBiH je na današnjoj sjednici usvojila informaciju o stanju u BH Airlinesu i zadužila Međunarodni aerodrom Sarajevo da razmotri mogućnosti za pokretanje stečajnog postupka nad BH Airlinesom, u skladu sa Zakonom o privrednim društvima u BiH i Zakonom\n31.03.2013. / 12:31\nSARAJEVO , Aviokompanije iz regije prolaze kroz težak period. U Croatia Airlinesu planiraju restrukturiranje kompanije, a ona, među ostalim, podrazumijeva i otpuštanje 230 radnika. JAT godinama posluje sa gubitkom, iako se za ovog nacionalnog avioprevoznika iz Srbije najavljuju bolji dani.\nKroacija erlajnz želi da kupi 49 odsto BH erlajnza\nSARAJEVO, Hrvatski avio prevoznik Kroacija erlajnz (Croatia Airlines) zainteresovan je za kupovinu 49 odsto BH erlajnza (BH Airlines), javili su sarajevski mediji, pozivajući se na izvor blizak kompaniji.\n“Turkish Airlines” povlači se iz “BH Airlinesa” ?\nSARAJEVO, “Turkish Airlines”, jedna od vodećih svjetskih aviokompanija, razmatra povlačenje iz “BH Airlinesa” i odluka o tome već je, navodno, saopštena predsjedniku Nadzornog odbora domaće kompanije, piše sarajevski “Dnevni avaz”.


Novine Vranjske sutra u Danasu\nNedeljnik Vranjske, koji je prošle nedelje ugašen zbog finansijskih i političkih pritisaka, u četvrtak će izaći u okviru dnevnog lista Danas.\nIz lista Danas su, neposredno posle gašenja Vranjskih, saopštio da su spremni da svake nedelje, dok se ne prevaziđe trenutna situacija, kao podlistak štampaju ovaj lokalni nedeljnik.\n„Smatramo da je gašenje jednog od najznačajnijih lokalnih medija, koji je 23 godine uspešno odolevao nedaćama koje su pratile i prate novinarstvo Srbiji, udarac na već krhku slobodu štampe, te da je vrlo bitno da Vranjske nastave da izlaze kao jedan od svetionika sve malobrojnijih slobodnih medija“, saopštili su tada iz ovog lista.\nPrema njihovim rečima, vlasnik i urednik Vranjskih Vukašin Obradović je danas u redakciji Danasa sa kolegama iz ovog lista odabrao i prilagodio tekstove iz Vranjskih koji su, kako navode, bili povod za gašenje.\nVukašin Obradović se zaključao u redakciju, ne pušta nikog\nDanas Gašenje Vranjskih Vranjske\n← Srbija, napad države na nezavisne medije\nPreko 150 medija i NVO u akciji za slobodu medija, sledi „zamračenje“ →


Vesti online / Vesti / Zanimljivosti / Od sada će krave svoju srodnu dušu tražiti na internetu\nVestionline, citymagazine.rs A\nOd sada će krave svoju srodnu dušu tražiti na internetu\nVerovatno ste čuli za aplikaciju Tinder, koja je najpopularnija za upoznavanje ljudi preko interneta. Ono što je novitet u virtuelnom svetu je da su sad i krave dobile svoju varijantu ove aplikacije.\nI krave ulaze u virtuelni svet\nAplikacija za krave pomaže njihovim uzgajivačima da lakše pronađu krave i bikove za parenje.\nU pitanju je jedna britanska aplikacija, pod nazivom Tudder, koja pokazuje slike krava sa njihovom starošću, lokacijom i podacima o vlasniku. Tu je prepoznatljivi mehanizam prevlačenja prstom na levu stranu za odbijanje i na desnu za pokazivanje zainteresovanosti.\nProizvođači aplikacije kažu da je njena svrha da "pomogne životinjama sa farme da pronađu svoju srodnu dušu“.\nU suštini, ona će umnogome olakšati farmerima proces prodavanja životinja za parenje, jer se sve ubrzava i mnogo je lakše doći do potrebnih podataka.\nOni mogu saznati i podatke o farmi na kojoj se nalazi krava ili bik koje traži, kao i da li je bik idealan za rad ili parenje.


Naslov: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/8/2013, 18:57\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/8/2013, 20:01\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/8/2013, 22:50\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/9/2013, 01:57\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/9/2013, 21:03\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/11/2013, 10:05\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/13/2013, 12:12\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 1/14/2013, 11:43\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 2/5/2013, 17:31\nNaslov: Re: Bratislav Čeperković gradi rafineriju Smederevo? 2/6/2013, 09:11


Redakcija 20.01.2021 15:59\n– Izlaganje visokim koncentracijama zagađujućih materija prisutnih u zraku kod svih kategorija stanovništva može izazvati respiratorne tegobe, s tim da kod osjetljive populacije i neliječenih hroničnih bolesnika mogu ozbiljno pogoršati zdravstveno stanje. Preporuke za sve kategorije stanovništva su da obustave naprezanja i rekreativne aktivnosti, posebno u jutarnjim i večernjim satima, kada se zagađujuće materije duže zadržavaju u atmosferi. Ukoliko se planira boraviti vani, preporučuje se nošenje maske za lice sa zaštitnim respiratornim filterima. Svakako se preporučuje i boravak u prirodnom ambijentu planina u okruženju. Ove preporuke dijelom se poklapaju i sa zdravstvenim preporukama za zaštitu od pandemije COVID-19 oboljenja – ističu iz Zavoda za javno zdravstvo KS.\nPrethodni članakKličić: Osigurani prihvatljiviji životni uvjeti za migrante i izbjeglice u USK\nNaredni članakRadman: Ljudi koji su umrli od korone, umrli bi i bez nje


Srpska pravoslavna crkva će krenuti modernijim putem posle smrti patrijarha Pavla, objavio je Vikiliks. Sajt je preneo i ocenu američkih diplomata da je smrt patrijarha Pavla blagoslov za SPC da krene u 21. vek, kao i da su kriminal i sport u zemlji Srbiji neraskidivo povezani.\nU diplomatski depešama je Tadić opisan kao „harizmatrični lider“ koji je „često neodlučan i politički bojažljiv“. U depešama se često videlo i kako domaći političari privatno zastupaju stavove koji odudaraju od onoga što zvanično govore.\nPreviousPrevious post: NEMAČKI PROFESOR SE PRESELIO U SRBIJU, A SVIMA PORUČUJE: Ovo je prava istina o životu tamo, NIJE TAKO SJAJNO\nNextNext post: OTIŠLA JE NA INTERVJU ZA POSAO, A TAMO SU JE PITALI DA LI PLANIRA DA IMA DECU! Njen odgovor je bio ODLIČAN


Uhapšen policajac – Semendria\n17. avgust 2013. HRONIKA – Izvor: Agencija Tanjug – Policija u Smederevu lišila je slobode policajca S. M. (42) zbog osnovane sumnje da je izvršio krivično delo prevare, saopštila je danas Policijska uprava Smederevo.\nPolicajac je osumnjičen da je od aprila ove godine, u više navrata, tražio i dobio od jednog sugrađanina novac u ukupnom iznosu od 400 evra, ubeđujući ga da će mu izdejstvovati obustavljanje krivičnog postupka i obrisati podatke iz krivične i prekršajne evidencije MUP-a.\nOsumnjičenog policajca su inspektori juče zatekli u trenutku primopredaje 50 evra, nakon čega je lišen slobode i doveden u prostorije smederevske policije, gde mu je određeno i policijsko zadržavanje.\nOsumnjičeni će u zakonskom roku, uz krivičnu prijavu, biti sproveden istražnom sudiji Osnovnog suda u Smederevu.\n« Srce za decu: Na fakultetu desetke, u kući bolest i nemaština\nNemački diskontni lanac uskoro u Smederevu »


Subotički motociklista voziće u timu sa Slovencem Miranom Stanovnikom i Mađarom Janošom Dešijem, a u Dakar avanturu kreće sa novim motociklom KTM 450 i sa ambicijom da završi među 40 takmičara.\n„Mislim da imamo mnogo šanse da napravimo još bolji rezultat, ali ovo je tehnički sport i nikad se ne zna kako će motor funkcionisati. Biću psiho-fizički spreman i ako sve bude išlo kako treba nadam se da ću završiti u Top 40 vozača", rekao je Sagmajster Tanjugu.\nKao najvažniji cilj Sagmajster je označio dolazak na cilj, gde stigne otprilike 80 od 200 takmičara i precizirao da se to odnosi na plasman ukupnog broja takmičara, a ako se ne računaju fabričke ekipe već samo privatni vozači, kao što je on, onda očekuje plasman u Top10.\nOn ocenjuje da je reli svake godine sve teži i za pet dana će se prelaziti preko 800 kilometara dnevno, od kojih će jedan biti čak 1.024 kilometra u pustinji.\n„Meni to odgovara, potpuno sam spreman i, kao i svako godine, mnogo sam radio sa mojim kondicionim trenerom Zoranom Ivanovićem, tako sam apsolutno fit", naveo je Sagmajster.\nSagmajster na put kreće poslednjeg dana 2014. godine, predstavljanje svih takmičara zakazano je za 03. januar, a dan kasnije sledi start Dakar relija.\nSagmajsteru je prošle godine plasmanom na 53. mestu u generalnom plasmanu ostvario najbolji rezultat u Dakar karijeri.\nIzmeđu dva Dakara Sagmajster je vozio na Svetskom kupu u Abu Dabiju, gde je bio 14, kao i domaći i evropski šampionat. U Srbiji je završio na prvom mestu i osvojio „Zlatnu kacigu", a dobitnik je i „Majske nagrade" Sportskog saveza Srbije.


Sinoc je u prostorijama OO SDP BiH Konjic održana 4. redovna sjednica Predsjedništva SDP BiH Konjic. Na sjednici se raspravljalo o aktivnostima iz osnovnih organizacija, zatim o nedavno održanom strateškom planiranju SDP BiH, te o posljednjoj sjednici OV Konjic.\nRazmatrana je informacija o aktivnostima u osnovnim organizacijama koju je pristunim članovima Predsjedništva prezentovao sekretar OO SDP BiH Konjic. Zaključeno je da je ostvaren napredak po pitanju rada i aktivnosti osnovnih organizacija, posebno organizacija u gradu. Takođe donesen je zaključak da se nastavi sa podrškom svim osnovnim organizacijma, da im se pruži svaka vrasta tehničke i organizacijske pomoći, kako bi sve organizacije spremne dočekale Opšte izbore 2018.\nSekretar OO SDP BiH Konjic Irfan Tabaković upoznao je članove Predsjedništva o održanom strateškom planiranju koje je imalo za cilj prezentaciju prve radne verzije izbornog programa SDP BiH za predstojeće Opšte izbore.\nNakon toga potvrđen je operativni plan rada za novembar, sa posebnim akcentom na 25.11 Dan državnosti BiH. Zaključeno je da se svi članovi Predsjedništva zaduže da učine što više na animiranju članova OO SDP BiH Konjic, kako bismo taj dan obilježili dostojanstveno i u što većem broju.\nPosebna pažanja posvećena je raspravi o posljednjoj sjednici OV, koju su vijećnici SDP-a napustili. Obrazloženje za napuštanje sjednice iznio je zamjenik Predsjednika Kluba vijećnika SDP-a u OV Konjic Ekrem Alić. Takođe drug Alić govorio je o atmosferi na samoj sjednici, odnosu načelnika prema vijećnicima iz SDP-a te o stavovima koje su zastupali vijećnici SDP-a. Predsjedništvo je nakon konstruktivnih rasprava svih članova, donijelo zaključak da u potpunosti podržava čin napuštanja sjednice OV Konjic od strane vijećnika SDP-a, te da daje punu podršku u daljem radu Kluba vijećnika SDP-a u OV Konjic.\nNakon usvajanja zaključka s posebnom pažnjom razmatrano je pitanje toplifikacije grada Konjica i pitanja prodaje lokaliteta Energetike. Usvojen je zaključak, da bez obzira na odluku o prodaji koju je OV donijelo na posljednjoj sjednici SDP BiH Konjic neće odustati od borbe za ovaj lokalitet i njegovu namjenu u svrhu toplifikacije grada.\nInsistirat cemo na izradi studije izvodljivosti koja bi dala konačnu ocjenu rentabilnosti projekta sistema centralnog grijanja. Takođe u narednom periodu želimo da upoznamo što veći broj građana o ovoj problematici te cemo koristit sva dozvoljena pravna sredstva u cilju zaštite UNIS-ovog lokaliteta i borbe za prava grđana grada Konjica da imaju obezbjeđeno grijanje.\n> Održana konstituirajuća sjednica Kantonalnog Odbora SDP BiH TUZLA


Jeremić: "Dijana Hrkalović je glavni eksponent organizovanog kriminala u vrhu srpske policije" - Infobrif\nObjavljeno 17.12.2018. u 15:59\nFoto: Youtube/Printscreen/Nasa TV\nBEOGRAD – Predsednik Narodne stranke Vuk Jeremić optužio je državnu sekretarku MUP-a Dijanu Hrkalović da je „direktno, iz lokalne policijske stanice, komandovala specijalnom operacijom uterivanja straha u Lučanima i naređivala hapšenje opozicionih aktivista“.\nKomentarišući incidente tokom jučerašnjih lokalnih izbora u opštini Lučani, Jeremić je rekao da je potpredsednik Izvršnog odbora Narodne stranke Lazar Đurović uhapšen „pod lažnom optužbom da je odgurnuo novinara, koji usput to i nije, jer je u pitanju direktor Turističke organizacije Pančeva Nikola Stojiljković“.\nKomentarišući dešavanja na Kosovu i Metohiji, predsednik Narodne stranke je rekao da formiranje „takozvane vojske Kosova“ predstavlja kršenje rezolucije Saveta bezbednosti UN 1244.\n„Vučić je nažalost za to dao saglasnost, na sastanku sa Hašimom Tačijem 4. novembra u Misiji EU pri Svetoj stolici u Rimu. Srpska lista, dakle SNS na Kosovu, ima mogućnost da obori kosovsku vladu, ali to očigledno ne žele da učine“, naveo je Jeremić i pozvao poslanike Srpske liste da ga „rušenjem Haradinajeve vlade“, demantuju.\nDijana HrkalovićLučaniOptužbeOrganizovani kriminalVuk Jeremić


Vučić: Nikada neću prihvatiti politiku mržnje prema izbjeglicama - informativa.ba\nVijesti Regija Vučić: Nikada neću prihvatiti politiku mržnje prema izbjeglicama\nVučić: Nikada neću prihvatiti politiku mržnje prema izbjeglicama\nOd početka ove godine do danas na teritoriji Srbije ukupno je otkriveno 172.402 migranta, što je u odnosu na celu 2014. godinu, 7,4 puta više. Do sada je za troškove zbrinjavanja, prihvata, pružanja medicincke pomoći Srbija finansirala iz svojih resursa u visini između 85 i 90 odsto, a ostatak značajan broj donatora, međunarodnih i civilnih organizacija, rekao je premijer Srbije Aleksandar Vučić\nOn je prilikom otvaranja regionalne konferencije „Balkanska ruta i izbeglička kriza – Šta organizacije civilnog društva mogu da učine? Šta očekivati od nacionalnih vlada i EU?“ rekao kako nikada neće prihvatiti politiku mržnje prema tim ljudima "zato što neko smatra da izgledaju drugačije od nas, zato što neko smatra da nas ugrožavaju i nikada nećemo dozvoliti bilo kakve fašističke ili ekstremno nacionalističke skupove uperene protiv migranata, kakvi su bili planirani i u našoj zemlji“.\nOn je naveo da je malo važnih i aktuelnih tema kao što je slučaj kod izbegličke krize pokazao do koje se mere prelamaju brojna pitanja demokratije, ljudskih prava i sloboda, stepen postignutog zajedništva unutar Evropske unije, regionalnog poverenja, saradnje i stabilnosti nacionalnih institucija i ukupnih kapaciteta društva za upravljanje krizama.\n„Veliki talas kretanja stanovništva iz kriznih žarišta koji su na prvi pogled daleko od nas podsetio nas je na to koliko je svet zapravo mali, da smo svi danas zavisni jedni od drugih. Masovno ugrožavanje bezbednosti i onemogućavanje razvoja i rasta bilo gde na planeti, pre ili kasnije, imaće posledice i na nas. Svet se značajno smanjio“, istakao je Vučić.\nNaveo je da je balkanska ruta za sada samo tranzitna stanica na putu ljudi iz Sirije, Afganistana i drugih država.\n„Smatram da je veoma važno da se unutar EU razvija sveobuhvatni dijalog koji bi doveo do istih takvih sveobuhvatnih rešenja. Veoma je različit odgovor koji smo mi pružili u odnosu na odgovor nekih drugih zemalja, članica EU. Teško je da prepoznate zajedničku nit u odgovoru Grčke, Makedonije, Mađarske, Hrvatske ili Nemačke u odnosu na ovu krizu“, rekao je premijer Srbije.\nNapomenuo je da je zasad sigurno da je ovaj talas kretanja možda najveći izazov za politiku migracija Evrope u ovom veku do sada, ali i da nije poslednji.\n„Normalno je da verujemo da je budućnost u saradnji i razmeni, a ne u ogradama i žicama. Nećemo se svađati ni zbog ograda, ni žica sa susedima, neka svako gradi svoju politiku onako kako misli da treba“, zaključio je Vučić.\nŠef Misije EU u Srbiji Michael Davenport naveo je da je vreme da se konačno princip solidarnosti, koji je tako drag EU, sprovede u praksi. Naveo je da su važne odluke od strane veća EU i veća Evrope donete 22, odnosno 23. septembra.\n„Sada treba ga gledamo ka dubljem uključivanju sa evropskim partnerima, kako bi osigurali više uređeno upravljanje izbeglicama i tokom migracija. Ovo će zahtevati u početku pojačanu podršku zemljama prvog azila, Turskoj, Jordanu i Libanu, kao i zemljama tranzita, a pogotovo zemljama na Balkanu“, dodao je Davenport.\nKonferenciju, na kojoj prisustvuje oko 70 najrelevantnijih predstavnika civilnog društva regiona jugoistočne Evrope, organizovala je NVO Grupa 484 i Fondacija za otvoreno društvo, sa namerom da se omogući diskusija o nacionalnim politikama i politici EU, koje treba da odgovore na trenutnu izbegličku krizu.\nOznake: # #izbjeglice #konferencija


Svetosavski turnir - rezultati - Škola šaha i Šahovski klub Vidikovac\nNa turniru je učestvovalo preko 80 igrača iz 20 osnovnih škola Beograda, koji su bili podeljeni u 10 grupa. Turnir se igrao na tempo od 15 minuta a ukupno je bilo 5 kola.\nTurnir je svečano otvorio, povlačenjem prvog poteza predsednik GO Palilula, Stojan Nikolić koji se zahvalio učesnicima koji su se odazvali u ovolikom broju po tako lošem vremenu.\nZatim se učesnicima turnira obratila Marija Lukić, glavni sudija turnira, koja je decu upoznala sa sudijama grupe uz objašnjenja pravila po kojima se igra i uz želju da najbolji pobede.\nDimitrije Stikić iz Svetosavskog zvonca naglasio je da je Svetosavsko zvonce od Svetosavskog broja (1/2014.) pokrenulo novu rubriku koja će se baviti ovom plemenitom, viteškom igrom. U rubrici ”Šah za sve” pored zanimljivih tekstova o šahu, biće postavljani u šahovski zadaci, a onima koji budu uspešni u rešavanju šahovskih problema slede nagrade.\nU grupi devojčica do 8 godina odličnom igrom ubedljivo prvo mesto osvojila je Tara Veličković, dok je kod dečaka treće mesto zauzeo Novak Đorđević, drugo Veljko Ljubojević i treće Stefan Marković.\nU grupi devojčica do 10 godina pobedila je Marija Đurđević dok je drugoplasirana Una Vekić. Kod dečaka u jakoj konkurenciji pobedio je sa maksimalnim broje poena Nenad Maslić, drugo mesto osvojio je Vidan Cvetić dok je treće mesto pripalo Aranđelu Jovičić i Vasiliju Erić zbog istih dodatnih kriterijuma.\nU grupi devojčica do 12 godina pobedile su sestre bliznakinje i to Đurđa osvojivši prvom mesto i Milena Milinković osvojivši drugo mesto. Kod dečaka plasman je bio neizvestan do samog kraja, tako da su prva tri mesta podelili igrači sa 4 osovojena poena. Međutim po dodatnim kriterijumima Đorđe Stanisavljević osvaja treće mesto zbog slabijeg buholca, drugo mesto osvaja Borisav Marmut zbog boljeg buholca a prvo mesto pripada Davidu Jovanoviću zbog pobede u međusobnom susretu.\nU grupi devojčica do 14 godina pobedila je Nevena Đorđević (2004. godište), drugo mesto osvojila je Kristina Todorović (2003. godište) koje su se zbog iskustva i jače konkurencije prijavile u stariju grupu, a treće mesto zauzela je Ana Vlahović. Kod dečaka na prvom mestu bila je deoba sa 4,5 poena, međusobni duel završen je remijem tako da su pobednika odlučivale partije koje su se igrale na nižim stolovima. Konačan plasman je sledeći, prvo mesto osvojio je Miloš Krstić, drugo mesto Balša Graovac Vidak, treće mesto Aleksa Petrović.\nKod devojčica do 16 godina pobedila je Sara Marković, dok je kod dečaka plasman sledeći: prvo mesto ovojio je Bratislav Filipović, drugo mesto Nenad Aleksić i treće mesto Nenad Tomić.\n2. februara 2014. Admin\n3. Vidikovac open u atomcu – rezultati → ← Televizija šahovskog kluba Vidikovac


RTV BUGOJNO - Udruženje "Leptir" Bugojno: Radionice o temi "Edukacija o invaliditetu"\nUdruženje "Leptir" Bugojno: Radionice o temi "Edukacija o invaliditetu"\tIstaknuto\nsrijeda, Apr 10 2019\nRadionice su dio projekata „Solid Art – solidarnost i razumijevanje kroz umjetnost“, kojeg implementira Dječije pozorište Eko Art u partnerstvu sa Udruženjem za djecu i osobe sa posebnim potrebama Leptir Bugojno.\nU javnosti postoje brojni stereotipi i predrasude prema osobama sa invaliditetom, što im onemogućava da se aktivnije uključe u društveni život zajednice. Ali, srećom postoje mladi koji se ne libe o ovoj temi javno govoriti.\nOva aktivnost je podržana u sklopu projekta „Dijalog za budućnost“, koji implementiraju UNESCO, UNDP i UNICEF, u partnerstvu sa Predsjedništvom Bosne i Hercegovine.\nProjekat „Dijalog za budućnost“ se finansira sredstvima Ureda Ujedinjenih nacija, za podršku izgradnji mira/Fonda za izgradnju mira.\nU sklopu ovog projekta, uspješno su relizovane i "Zagovaračke radionice" naglasila je Biserka Božić, predsjednica Udruženja "Leptir."\nOve aktivnosti, prilika su da mladi, smjelo i javno ukažu na diskriminaciju, kršenje prava, nasilje i socijalnu nepravdu sa kojima se svakodnevno suočavaju ranjive i manjinske grupe.\nViše iz kategorije: « OO SDA Bugojno Svjetski dan zdravlja obilježila uličnom akcijom mjerenja krvnog pritiska i šećera u krvi kod gradjana\tČestitka potpredsjednice FBiH u povodu Dana Armije RBiH »


Finansiranje PREDIZBORNE kampanje 2016. KOŠTALO više od 7 miliona KM | Trebinje Live\nFinansiranje PREDIZBORNE kampanje 2016. KOŠTALO više od 7 miliona KM\nPred poslanicima Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH našao se i izvještaj o provođenju lokalnih izbora 2016. čiji je podnosilac Centralna izborna komisija BiH.\nU izvještaju se navodi da su za finansiranje predizborne kampanje, u skladu s članom 15.10 izbornog zakona BiH, politički subjekti u okviru zakonom propisanog limita mogli potrošiti oko 28 miliona KM, od čega političke stranke oko 24 miliona KM, a nezavisni kandidati tri miliona KM, piše Klix.ba.\n- Politički subjekti koji su Centralnoj izbornoj komisiji BiH podnijeli postizborni finansijski izveštaj iskazali su troškove izborne kampanje u iznosu od preko sedam miliona KM - stoji u izvještaju Centralne izborne komisije.\nIz CIK BiH navode da se uvidom u podatke o ostvarenim troškovima izborne kampanje, koje su iskazali politički subjekti u postizbornim finansijskim izvještajima, utvrđeno da je jedna politička stranka - Tuzlanska alternativa, prekoračila limit propisan u članu 15.10 izbornog zakona BiH za iznos od oko 31.626 KM.\nU zaključku izvještaja stoji da će Centralna izborna komisija BiH u narednom periodu posvetiti posebnu pažnju unapređenju izbornog zakonodavstva kroz rad u dvije interresorne radne grupe sa posebnim fokusom na istraživanja uvođenja adekvatnih novih tehnologija u izborni proces, procenu kvaliteta biračkih spiskova i unapređenje zakonodavstva po odlukama Ustavnog suda BiH.


Da istina je, ženama je potrebno više sna\n► Da istina je, ženama je potrebno više sna\nNauka je dokazala da žene imaju kompleksniji mozak od muškaraca, zbog čega im je potrebno više sna.\n“Kod žena se manjak sna direktno povezuje sa visokim psihološkim stresom i većim osećajem neprijateljstva, depresije i besa. Ti simptomi se ne povezuju sa lošim snom kod muškaraca“, kaže profesor Univerziteta Lugborou Džim Horn.\nIako znamo da osam sati sna nije idealan model za svakoga, većini ljudi je potrebno minimum sedam sati da bi bili produktivni članovi društva.\nUprkos tome, profesor Horn kaže da je ženama potrebno više sna nego muškarcima, jer su njihovi mozgovi „drugačije umreženi“ i kompleksiniji.\n“Stvar je u tome što su žene podložne multitaskingu, za razliku od muškaraca, i više koriste mozak za napornije stvari, zbog čega im je potrebno i više vremena za odmor. Muškarac koji ima kompleksan posao koji uključuje mnogo donošenja odluka i perifernog razmišljanja takođe treba više da spava, ali opet ne toliko kao što je to ženama potrebno“, zaključuje on.


RTS :: Vankuver odsečen od sveta, blokiran naftovod, šteta od poplava u Kanadi meri se milijardama dolara\nSvet Vankuver odsečen od sveta, blokiran naftovod, šteta od poplava u Kanadi meri se milijardama dolara\nčetvrtak, 18. nov 2021, 19:45 -> 20:13\nAutor: Violeta Đokić\nVankuver odsečen od sveta, blokiran naftovod, šteta od poplava u Kanadi meri se milijardama dolara\nKanadsku provinciju Britanska Kolumbija pogodile su nezapamćene poplave. Vankuver je odsečen od sveta i bez struje. Više hiljada ljudi je evakuisano. Najmanje jedna osoba je poginula, ali se strahuje da je broj stradalih veći zbog klizišta. Šteta trodnevnih poplava procenjuje se na više milijardi dolara.\nPremijer Džastin Trido je u poseti Vašingtonu, odakle je obećao da će vlasti učiniti sve da saniraju katastrofu izazvanu klimatskim promenama.\n"Angažovali smo više od 8.000 vojnika u Britanskoj Kolumbiji da pomognu evakuaciju ljudi kao i distribuciju hrane i lekova onima koji su zarobljeni u svojim domovima zbog klizišta. Još hiljade vojnika je u pripravnosti", istakao je Trido.\n"Izvukli smo se za dlaku, a sada se samo nadamo da ćemo spasiti bar neke kuće. Sve je potopljeno, u kontaktu smo sa komšijama, a vojska nam pomaže da preživimo ovu katastrofu", rekao je jedan od meštana.\nBlokiran je i naftovod "Trans Mauntin", koji prenosi 300.000 barela nafte dnevno. Desetine hiljada domaćinstava i preduzeća je bez struje. Pogođena područja dobiće milijardu dolara za početak obnove, saopštili su kanadski zvaničnici.\nOtmičar iz teksaske sinagoge ubijen, FBI otkrio njegov identitet\nOkončana drama u sinagogi u Teksasu, svi taoci oslobođeni


Vesti online / Slobodno Vreme / Putovanja / Crni turizam: Mesta gde su ljudi patili\nReklo bi se da je ponestalo lepih plaža i pejzaža koji oduzimaju dah, drevnih gradova i civilizacija koje treba otkriti, dalekih ukusa i mirisa što omamljuju, jer u svetu trenutno cveta "crni turizam“. "Crni turisti“ uživaju u tome da skrenu sa zacrtane rute kako bi posetili mesto na kojem je stradalo ili patilo mnogo ljudi, a sve češće to im je i jedini razlog zbog kojeg kreću na put.\nPobornici takvih putovanja odbacuju kritike da se radi o neobičnom obliku voajerizma ili kratkom uvrnutom trendu i upozoravaju da se na mestima katastrofe može mnogo toga naučiti, kako bi se ublažile posledice prirodnih katastrofa ili izbegle one izazvane ljudskom glupošću.\nOvo je pregled najpopularnijih crnih destinacija, a u izbor nisu ušla mesta masovnih ratnih zločina, poput logora smrti iz Drugog svetskog rata.\nGrad duhova: Pripjat\nKombinacija lošeg projekta i greške dovela je 1986. do eksplozije nuklearne elektrane u Černobilju iz koje je iscurilo 400 puta više štetnih radioaktivnih čestica nego u atomskom bombardovanju Hirošime. Više od 600.000 ljudi bilo je ozračeno, a tačan broj žrtava koje su proteklih godina umirale od posledica zračenja od raka i ostalih bolesti još nije utvrđen.\nFatalni reaktor se i dalje nalazi na mestu nesreće, međutim glavna turistička atrakcija postao je pet kilometara udaljen grad duhova Pripjat. Budući da kratko izlaganje još prisutnoj radijaciji nije smrtonosno, ovo mesto je "idealno“ za kraće, jednodnevne izlete koji uključuju razgledanje "reaktora 4“ i napuštenih gradskih ulica.\nĐavolje ostrvo, Francuska Gvajana\nOstaci zatvora iz 19. veka na Đavoljem ostrvu\nSkoro ceo jedan vek na ovom malom ostrvu u Atlantiku bio je smešten surov zatvorski kompleks. Priču o njemu je najbolje ilustrovati poređenjem sa današnjim Gvantanamom. Deportovanim zatvorenicima, među kojima je bilo i političkih protivnika, beg je retko padao na pamet, uglavnom zbog straha da ih žive ne pojedu pirane, ali i odmazde brutalnih stražara.\nNekadašnji zatvor iz pakla postao je ugodno mesto za turističke obilaske koje najčešće posećuju putnici s velikih prekookeanskih kruzera. Ako želite da prenoćite u bivšoj zatvorskoj koloniji, na raspolaganju vam je i hotel. Za očekivati je da će mesto nastaviti da se razvija kao egzotični atlantski raj\nTuneli Cu Či, Vijetnam\nVodič demonstrira kako se ulazilo u podzemni grad\nOko šezdesetak kilometara severozapadno od najvećeg vijetnamskog grada Ho Ši Mina nalazi se kompleks tunela ili, bolje rečeno, podzemni grad u kojem je tokom rata s Amerikancima živelo i umiralo na hiljade vijetnamskih civila i vojnika. Mnoge smrti bile su izazvane prekomernim američkim bombardovanjima kojima je "čišćen teren“.\nDelovi tunela otvoreni su za zapadne posetioce, a prate ih lokalni vodiči. Vodiči su često obučeni u specifične "pidžame“ nalik na odeću pripadnika Vietkonga iz vremena sukoba, a da bi doživljaj bio potpun, mogu se organizovati ispaljivanja rafala iz najpoznatije istočnoblokovske puške svih vremena, ruskog kalašnjikova.\nPustoš za gledanje: Nju Orleans posle uragana Katrin\nGradska četvrt pod nazivom Lower Ninth Ward najteže je oštećen deo Nju Orleansa u razornom uraganu Katrina koji je pogodio Ameriku 2005. godine. Kuće njegovih stanovnika nisu bile poplavljene, već doslovno isprane bujicom vode i blata. Uprkos tome, mnogi autobusi dovode znatiželjnike u razgledanje, a vozači se ne zaustavljaju i dozvoljavaju tek poglede kroz prozor. Zaslugom fondacije koju je pokrenuo Bred Pit, u naselju se obnavljaju sve uništene kuće, tako da nije ostalo još mnogo vremena da se "uživa“ u ovim prizorima.\nSlam Daravi Mumbai, Indija\nNajveće sirotinjsko naselje u Aziji je mesto gde je snimljen film "Milioner iz blata“, a onima koji ga nisu gledali treba pojasniti da se radi o "divljem“ kvartu gde kanalizacija teče ulicama i ljudi žive na tonama smeća (nešto poput beogradskog "karton sitija“ samo mnogo većih dimenzija).\nZa "strane posetioce“ se organizuju pešačke ture kako bi mogli da razgledaju siromašne Indijce koji rade u kancelarijama veličine telefonske govornice, od kojih su manje jedino "kuće“ u kojima spavaju. Uprkos očajnoj situaciji, Daravi je mesto gde je zbog indijskog ekonomskog buma otvoren niz firmi pa, prema nekim procenama, ova četvrt godišnje zaradi više od 600 milona dolara. Osim toga, agencije koje organizuju obilazak doniraju 80 odsto svoje zarade za siromašne građane Mumbaija koji s predgrađima ima gotovo 20 miliona stanovnika.


Donatorska pomoć za prevenciju poplava | Evropa | DW | 07.08.2014\nDonatorska pomoć za prevenciju poplava\nBrisel najavljuje početak primene međunarodne pomoći prikupljene za sanaciju, ali i prevenciju posledica nastalih od poplava u Srbiji i BiH. Istovremeno najavljuje se i kontrola potrošnje dodeljenih sredstava.\nManje od mesec dana posle velike donatorske konferencije održane u Briselu, Evropska komisija najavljuje početak faze implementacije obećanih sredstava za sanaciju štete nastale u majskim poplavama u Srbiji i Bosni i Hercegovini: „Privode se kraju pripreme za primenu kako finansijskih tako i drugih oblika obećane pomoći ovim zemljama. Naravno da je finansijska pomoć najznačajnija i ona je spremna za raspodelu. Za Srbiju već imamo spremnih pet ugovora u vrednosti od 30 miliona evra. U BiH, vrednost do sada dogovorenih poslova je 42 miliona evra. U narednim danima očekujemo i konkretnu implementaciju dogovorenog na terenu“, izjavio je portparol komesarijata za proširenje u Evropskoj komisiji, Peter Stano.\nPeter Stano: Privode se kraju pripreme za primenu kako finansijskih tako i drugih oblika obećane pomoći Srbiji i BiH.\nU sedištu Evropske komisije podsećaju da je od preko 60 aktera, što zemalja što organizacija, prikupljeno oko dve milijarde evra u donacijama i kreditima, od čega preko 800 miliona evra za BiH, oko milijardu za Srbiju i 40 miliona evra za pogranične projekte između dveju zemalja. Taj novac namenjen je kako za kratkoročne, tako i za srednjoročne i dugoročne projekte i to u svim sektorima koji su pretrpeli štetu od poplava, počev od poljoprivrede, industrije, energetike, transporta, stambenog sektora.\nBosna i Hercegovina prijavila je da je tokom majskih poplava imala štete i gubitke u visini od dva milijarde evra i da je na njenoj teritoriji poplavljeno 43.000 kuća, dok je 2.000 uništeno u odronima. Srbija je istovremeno iznela procenu da će joj za oporavak i rekonstrukciju od posledica poplava biti potrebno1,3 milijarde evra.\nPrevencija kao najrazumnija investicija\nU vreme letnje pauze u Briselu, kada je većina zaposlenih u evropskim institucijama na odmoru, u Evropskoj komisiji naglašavaju da se svakodnevno čine koraci kako bi se Srbiji i BiH što pre i što adekvatnije pomoglo da se izbore sa posledicama poplava, a u skladu sa obećanjima Evropska unije. Pored implementacije finansijske pomoći, trenutno se radi i na organizaciji ekspertskih sastanaka koji bi već početkom jeseni trebalo da rade na prevenciji poplava u regionu. U Briselu kažu da je prevencija i upravljanje rizicima jedna od najrazumnijih investicija kako bi se sprečilo da se ponavljanje dramatičnih situacija iz maja, ali i onoga što se i ovih dana dešava u regionu gde su nevreme i obilne padavine gotovo svakodnevna pojava: „Deo pomoći Unija i drugi donatori upravo su namenili za prevenciju. Dakle, ne bavimo se samo posledicama poplava već želimo da pomognemo i Srbiji i BiH da se takve situacije više ne ponove. Ekspertski sastanci biće prilika da razgovaramo i pomognemo našim partnerima na Balkanu za se izbore sa tim problemima jer smatramo da je prevencija najbolja investicija“, objašnjava Stano.\nVažnost prevencije posebno je bitna u situaciji kada naučnici upozoravaju na već vidljivu promenu klime u regionu, koja donosi sve veće i češće padavine, ali i periode visokih temperatura. Sama EU izdvojila je 20 procenata od svog budžeta za narednih sedam godina upravo za ublažavanje klimatskih promena i adaptaciju na suše, poplave i šumske požare.\nI EU i donatori nadziraće potrošnju novca\nPred raspodelu prvog novca namenjenog za sanaciju štete i prevenciju od poplava, u Evropskoj komisiji napominju da je u interesu i Srbije i Bosne i Hercegovine da svaki evro bude potrošen za ono za šta je namenjen. U obe zemlje već postoje spekulacije o ranijim zloupotrebama namenskih sredstava, a Brisel još jednom upozorava na važnost koju vladavina prava, borba protiv organizovanog kriminala i korupcije imaju na procese evrointegracija Srbije i BiH. Naglašava se će to i dalje ostati fokus, kako Evropske komisije, tako i samih članica Unije.\n„Novac koji je Evropska komisija izdvojila za pomoć u sanaciji štete od poplava i za prevenciju, kao i u slučaju IPA fondova, biće raspodeljen preko naših delegacija u Srbiji i BiH i obezbediće se adekvatna kontrola trošenja tih sredstava. I ostali donatori imaju svoje mehanizme kako bi ustanovili na šta je novac potrošen. Sve ovo radimo u saradnji sa partnerskim zemljama (Srbija i BiH), sa njihovim vladama i postoji interes sa obe strane da se novac iskoristi na najbolji način. Postoji kontrolni mehanizama i očekujemo da će prikupljena sredstva biti potrošena za ono za šta su i namenjena“, poručuju iz Evropske komisije. U Briselu se dodaje da se vlastima zemalja Zapadnog Balkana intenzivno radi, u oblasti zakonodavstva, ali i na konkretnim slučajevima, kako ne bi dolazilo do zloupotrebe bilo javnih finansija bilo evropskog novca.\nKljučne reči poplave, pomoć, EU, Srbija, BiH\nTrajni link https://p.dw.com/p/1CqaN


Belgrade Stencil: Stensili u Briselu\nStensili u Briselu\nBrisel je mnogima poznat samo po lošem vremenu i evropskim institucijama koje su tu nalaze. Međutim Brisel i je grad umetnosti i to naročito alternativne umetnosti. U Briselu postoji neverovatno puno galerija i muzeja. Među njima postoji i nekoliko galerija koje promovisu i trguju umetničkim delima iz oblasti street art-a. Tako postoji Art Partner Galerie gde je nedavno izlagao Jef Aerosol (nalazi se na Place de la Vieille Halle, http://www.artpartnergalerie.com) kao i Montana Galerie (u Rue de la Madeleine 19, http://www.montanashop.be/). Takođe Belgijanci obožavaju strip pa na puno mesta po gradu možete da vidite murale Taličnog Toma, Tin Tina i drugih strip junaka koji su zapravo nastali u Belgiji. Konačno, čuveni Arne Quinze je svoj prvi CityScape uradio u Briselu…\nŠto se tiče stensila nema ih puno po gradu, osim možda u Rue Haute, koja je i inače jedna od najlepših ulica u gradu pa svakako vredi prošetati po njoj i zaći malo u susedne uličice. U blizini ove ulice se nalazi i Rue du Chene, gde možete na broju 7 da nađete prodavnicu ploča koju je obradio Jef Aerosol.\nNajpoznatiji umetnici koji rade ili su radilil u Briselu su: Jef Aerosol, Poch, Peripheral Media Projects, The Dude Company, Doctor H, Monzon, Spencer… Ovo je najbolji sajt: http://stencils.be/ gde možete da pogledate koji se stensili nalaze u određenom delu grada. Ovaj sajt uređuje Vanessa Sutour koja je ko-autor knjige o stensilima u Briselu (sa Serge Louise-om) i koju možete preuzeti ovde: http://www.brigadier-plipp.com/Pochoirs-et-Pochoiristes-a-Bruxelles.pdf\nNekoliko narednih fotografija sam preuzeo sa sajta www.stencil.be ciji je autor Vanessa ( vanessa@stencil.be )\na ovo su fotografije koje sam nedavno napravio na ulicama Brisela:\nPosted by Lazar at 13:45\nLabels: Brisel stensil\nАнониман 07. април 2010. 14:25\nPre par dana sam se vratio iz Brisela...Zapanjen sam kolicinom & kvalitetom zidova koje sam tamo video:-). Posebno sam se iznenadio "comic strip" radovima koji gradu daju poseban shmek...\nRaduje me da se po gradu vide TKV, AIR i druzina...Najzad, cini mi se da su nasi "majstori zida" uspeli da oteraju bilbord table sa velikog zida na Novom Beogradu - preko puta Kineza /bl.70/


U martu gradilište, sada gotovo završen još jedan pogon kompanije "Bankom" u Obrenovcu. Investicija vredna 16 miliona evra namenjena je preradi domaće soje u ulje, brašno i široku lepezu proteinskih proizvoda, prenosi RTS.\n- Trenutno izvozimo u preko 30 zemalja Evrope i sveta. Važno je napomenuti da su svi naši proizvodi genetski nemodifikovani, što sve zahtevnije i sve dinamičnije međunarodno tržište prepoznaje kao jednu od osnovnih karakteristika kvaliteta - kaže Biljana Meseladžija, pi-ar kompanije "Bankom".\nOpredeljeno više od deset miliona evra\n- Kada govorimo o novim ugovaranjima, za to je opredeljeno nešto više od deset miliona evra. Od toga 4,2 miliona su za projekte do 100 novih radnih mesta, a ostatak je za projekte preko 100 radnih mesta - rekao je Dragan Stevanović, državni sekretar Ministarstva privrede.\nSubvencije prvi iskoristili "Bekament" i "Alfa plam"\n- Identifikovane su lokalne samouprave kao banjska područja i predvideli smo mogućnost za sve one koji su spremni da investiraju novac i ulažu u hotelske kapacitete u ovim lokalnim samoupravama da ostvare pravo na ove podsticaje - rekao je Stevanović.\nZa dobijanje državnih podsticaja, prednost imaju preduzeća koja su proizvodno i izvozno orijentisana. Iz sektora usluga to mogu biti firme koje su okrenute međunarodnoj trgovini, a otvaraju najmanje 15 radnih mesta, prenosi RTS.


Poreska uprava je razvila specijalno dizajniranu korisničku aplikaciju – aplikaciju ePorezi – koja služi isključivo za pristup portalu ePorezi. U aplikaciju su ugrađeni svi elementi koji su neophodni korisnicima portala za nesmetan rad, pri čemu su u potpunosti očuvane sve funkcionalnosti postojećih elektronskih servisa na portalu ePorezi. Aplikacija ePorezi je besplatna i može se preuzeti sa sajta Poreske uprave.\nTokom poslednje dve godine veliki svetski proizvođači softvera napravili su brojne izmene u pogledu povećanja bezbednosti na internetu, pa je iz najpopularnijih internet pregledača eliminisan veliki broj opcija koje su se koristile u svakodnevnom radu.\nKako se za pristup portalu ePorezi koriste softverski dodaci najpopularnijih svetskih pregledača za koje više ne postoji adekvatna podrška, a radi prevazilaženja pojedinih zastarelih tehničko-tehnoloških rešenja, Poreska uprava je razvila specijalno dizajniranu korisničku aplikaciju – aplikaciju ePorezi – koja služi isključivo za pristup portalu ePorezi.\nU aplikaciju su ugrađeni svi elementi koji su neophodni korisnicima portala za nesmetan rad, pri čemu su u potpunosti očuvane sve funkcionalnosti postojećih elektronskih servisa na portalu ePorezi.\nAplikacija ePorezi je besplatna i može se preuzeti sa sajta Poreske uprave. Nakon preuzimanja, aplikacija se jednostavno instalira na lokalni računar i nakon pokretanja, postupak pristupa portalu ePorezi se, kao i do sada, vrši pomoću Kvalifikovanog elektronskog sertifikata.\nNačin rada na portalu ePorezi, u pogledu upotrebe elektronskih servisa za podnošenje poreskih prijava, za pregled postojećih prijava, za dostavljanje zahteva za upitom stanja, kao i korišćenje servisa za dodelu/oduzimanje ovlašćenja, identičan je dosadašnjem.\nSvi korisnici portala biće u mogućnosti da besplatno preuzimaju nove verzije aplikacije ePorezi koje će se pojaviti u narednom periodu, imajući u vidu dalji razvoj i unapređenje softverskih alata velikih svetskih proizvođača kao i akreditovanih Sertifikacionih tela u Republici Srbiji.\nPrimena novog načina pristupa portalu, kao i postupak potpisivanja poreskih prijava, svakako znači brži i efikasniji rad portala ePorezi, kao i veću sigurnost u radu poreskih obveznika – korisnika portala.\nPrijavljivanje na portal ePorezi biće moguće isključivo putem aplikacije ePorezi, a sve relevantne informacije možete pronaći na sajtu Poreske uprave – http://www.purs.gov.rs/.\nZa sva eventualna pitanja možete se obratiti Kontakt centru Poreske uprave na broj telefona 0700-700 007 ili putem elektronske pošte na adresu eporezi@purs.gov.rs.\nIzvor: Vebsajt Poreska uprava, 25.05.2017.


Iz budžeta 500 miliona dinara za populacionu politiku\n17:53, 06.09.2018, Za sufinansiranje 30 projekata, koje je podnela 61 jedinica lokalne samouprave i deset gradova, ove godine je iz republičkog budžeta izdvojeno 500 miliona dinara bespovratnih sredstava, što je četiri puta više u odnosu na prošlu godinu.\nModernizacija i investiranje u Rafineriji nafte u Pančevu\n16:23, 06.09.2018, U Rafineriji nafte Pančevo pre 11 meseci počela je izgradnja ekološkog postrojenja "Duboka prerada nafte" koje će omogućiti proizvodnju mazuta bez sumpora. Uloženo je 300 miliona evra, a gradilište su obišli predstavnici izvođača radova i Gaspromnjefta.\n12:06, 06.09.2018, Najveća nemačka hemijska kompanija BASF raspisala je konkurs namenjen svim studentima prirodnih nauka u Srbiji putem kojeg će dodeliti 875.000 dinara za najbolje projekte koji nude rešenja za neke od problema održivog razvoja.\n21:02, 05.09.2018, Dinar će sutra nastaviti mirovanje prema evru i zvanični srednji kurs iznosiće 118,1374 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.\nOdzvonilo privremenim penzijskim rešenjima\n20:53, 05.09.2018, Socijalno-ekonomski savet se saglasio oko predloženih izmena Zakona o penzijsko-invalidskom osiguranju, kojima se ukida privremeno umanjenje penzije i kazneni poeni za one sa beneficiranim stažom. Socijalni partneri najavljuju da će u ponedeljak biti obelodanjeno i kolika je nova minimalna cena rada. Po svemu sudeći, ona neće biti 210 dinara, kako se spekulisalo.\nPopović: Naš najveći izvozni proizvod dolazi iz IT sektora\n17:08, 05.09.2018, Ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović i ambasador Holandije Hendrik van den Dol danas su posetili kompaniju "Levi9 Tehnology Services", a ministar je poručio da holandske kompanije osim investicija u Srbiju donose i nove tehnologije, što je, ocenio je, najvažnije.\nObjavljen spisak poslodavaca koji zapošljavaju "na crno"\n11:55, 05.09.2018, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja objavilo je na svom sajtu spisak sa imenima 21 poslodavca kod kojeg su zatečena lica na radu "na crno".\n10:03, 05.09.2018, Socijalno-ekonomski savet je saglasan da minimalnu cenu rada u naredne tri godine treba izjednačiti sa cenom potrošačke korpe, koja je sada 36.000 dinara mesečno, izjavio je danas ministar za rad Zoran Đorđević.\nEvro sutra 118,10 dinara\n19:51, 04.09.2018, Dinar će u sredu zadrżati približno istu vrednost prema evru u odnosu na danas i zvanični srednji kurs biće 118,1046 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nDačiću poziv za učešće na forumu u Dohi\n15:12, 04.09.2018, Prvi potpredsedik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić dobio je poziv za učešće na "Doha forumu 2018" – jednom od najvažnijih međunarodnih foruma koji razmatra politička, ekonomska, regionalna i međunarodna pitanja, a koji mu je uručio ambasador Katara u Beogradu šeik Mubarak Fahad el Tani.\nPlanovi niškog aerodroma, potrebne investicije\n14:57, 04.09.2018, Vršilac dužnosti direktora aerodroma "Konstantin Veliki" u Nišu Dušan Knežević rekao je za RTS da se prve investicije mogu očekivati već u sledećem mesecu, kao i nova oprema.\nUskoro gigantski projekat Rusije koji uključuje saradnju sa Srbijom\n14:16, 04.09.2018, Ruski ambasador Aleksandar Čepurin izjavio je danas da je Rusija treći spoljnotrgovinski partner Srbije i da je u prvih osam meseci robna razmena povećana za 20 odsto. On je najavio da će u oktobru biti objavljen program za razvoj ruske privrede — gigantski projekat koji uključuje saradnju sa Srbijom.\nBrnabić: Rast BDP-a u 2018. godini premašiće četiri odsto\n13:42, 04.09.2018, Premijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je da je, bez obzira na projektovani rast BDP-a Srbije za 2018. godinu od 3,5 odsto, sada verovatnije da će rast BDP-a do kraja godine premašiti četiri odsto.\n12:44, 04.09.2018, U naredne dve do tri nedelje, a najkasnije do 1. oktobra, biće ukinut Zakon o privremenom umanjenju penzija, izjavio je Siniša Mali. Do kraja 2021. godine biće potpuno sprovedena reforma Poreske uprave za šta je obezbeđen novac, poručio je ministar finansija.\n10:54, 04.09.2018, Ministar finansija Siniša Mali najavio je danas da će resorno ministarstvo vrlo brzo izaći sa predlogom o ukidanju doprinosa za Nacionalnu službu za zapošljavanje od 0,75 odsto koju plaćaju poslodavci jer je cilj države, kaže, da se održi pozitivni ekonomski trendovi i rastereti poslovanje kompanija u Srbiji.\n08:46, 04.09.2018, Direktor Aerodroma "Konstantin Veliki" u Nišu Dušan Knežević izjavio je danas da će sve aviolinije sa tog aerodroma ostati i u zimskom i u letnjem periodu, kao i da nije realno da aerodromske takse budu povećane.Sve linije biće do kraja zimske, ali do letnje sledeće sezone", rekao je Knežević za Radio-televiziju Srbije (RTS).\n19:08, 03.09.2018, Ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić i ministar finansija Siniša Mali razgovarali su sa predstavnicima sindikata o reformi sistema plata u javnoj upravi, a Ružić je istakao da će od 1. januara 2019. svi zaposleni u javnoj upravi preći na jednu jedinstvenu osnovicu, dok će s predlogom koeficijenata koji će određivati iznose plata za radna mesta izaći krajem ovog meseca.\n18:33, 03.09.2018, Na domaćem tržištu akcija je prvog dana u ovoj trgovačkoj nedelji vladala jagma investitora za akcijama Aerodroma "Nikola Tesla".\n18:10, 03.09.2018, Dinar će sutra mirovati prema evru i zvanični srednji kurs iznosiće 118,1279 dinara za evro, što je neznatna promena u odnosu na danas, objavila je Narodna banka Srbije.\nMatić: Srbija ima stabilan zakonski okvir\n16:59, 03.09.2018, Srbija ima stabilan zakonski i strateški okvir kao odgovor stalnim tehnološkim inovacijama i izazovima, poručila je danas državni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić,obraćajući se na panelu "Informaciona bezbednost i privatnost u eri Industrije 4.0", na međunarodnoj konferenciji KES 2018.\n11:49, 03.09.2018, Preduzeće "RŽD Internešenel" završilo je betoniranje prvog stuba dvokolosečnog vijadukta u plavnom delu Dunava deonice Stara Pazova–Novi Sad, na budućoj brzoj pruzi Beograd–Budimpešta, i već pristupa izgradnji prvog ankernog stuba.\nOdličan rod kukuruza, ratare muči cena\n10:27, 03.09.2018, Na poljima Srbije u toku je berba kukuruza kojim je u odnosu na prošlu godinu zasejano stotinu hiljada hektara manje, ali se očekuju veći prinosi zbog odličnog roda. Samo na području pet opština Srednjeg Banata kukuruz je zasejan na oko 90.000 hektara.\nDinar u usponu, kurs 118,1567\n06:57, 03.09.2018, Dinar će danas biti jači prema evru za 0,1 odsto nego u petak i zvanični srednji kurs iznosiće 118,1567 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nKonferencija o primeni nuklearne energije\n06:53, 03.09.2018, U Privrednoj komori Srbije biće otvorena konferencija na kojoj će ruska Državna korporacija "Rosatom", globalni lider u oblasti primene nuklearne energije u mirne svrhe, predstavnicima srpskih kompanija, naučno-istraživačkih organizacija i državnih institucija predstaviti svoje projekte i plan nastupa na tržištu Srbije.\n12:53, 02.09.2018, U Privrednoj komori Srbije sutra će biti otvorena konferencija na kojoj će ruska Državna korporacija "Rosatom", globalni lider u oblasti primene nuklearne energije u mirne svrhe, predstavnicima srpskih kompanija, naučno-istraživačkih organizacija i državnih institucija predstaviti svoje projekte i plan nastupa na tržištu Srbije.


Niko neće požešku Budimku | Radio Luna\nPonovljeno javno nadmetanje za prodaju požeške Budimke koje je bilo zakazano za 10. septembar, neće ni biti održano. Kao i slučaju prve prodaje, koja je trebalo da se održi 11. juna, niko od potencijalnih kupaca nije se prijavio i uplatio garantni depozit.\nProdaja preduzeća i ovoga puta bila je oglašena u dva dela, s tim što je počenta cena fabričkog kompleksa sa pratećim parcelama u Požegi bila 372,3 miliona dinara, a farma za tov junadi u Zdravčićima 29,2 miliona dinara. Ni snižena cena, ni proizvodni potencijali i brend Budimke, kao i činjenica da je preduzeće u kome je proizvodnja ugašena pre četiri godine posle bankrotstva oslobođeno svih dugova, nije privukla kompanije koje se su se dugo vremena unazad ozbiljno figurirale kao budući vlasnici.\nUkoliko neko od zainteresovanih kupaca bude ponudio kupovinu metodom neposredne pogodbe, kažu u Agenciji, postoji mogućnost da Budimka bude prodata na taj način.\nIzvor i foto:Ozonpress


Koje države su najveći gubitnici: U kakvom stanju globalna ekonomija ulazi u 2021. godinu?\n21:30 >> 10:39\nNegativni efekti kovida 19 su deset puta veći od onih tokom finansijske krize 2008. godine, procenjuju svetski stručnjaci\nPrivredni pad evrozone u 2020. godini iznosiće gotovo osam odsto, Japana pet odsto, SAD oko četiri procenta, a jedino će Kina zabeležiti rast, i to od 1,8 odsto, objavila je Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD).\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) procenjuje da bi globalna privreda mogla ove godine da potone za 4,4 odsto, nakon čega bi u 2021. trebalo da usledi rast od 5,2 procenta. Fond je, međutim, upozorio da će, uprkos tome što je svetska ekonomska aktivnost počela u oktobru da se oporavlja, povratak na nivo pre pandemije biti dug, neujednačen i neizvestan.\nJedna od najgorih recesija\nPandemija kovida 19 gurnula je globalnu ekonomiju u jednu od dosad najgorih recesija, i još uvek je neizvesno kada bi moglo da dođe do potpunog privrednog oporavka.\nOgromni gubici evrozone u godini korone; Udo Pohlmann/Pixabay\n– Otkriće vakcine je snažan podsticaj za opravak, ali tek u 2022. godini – ocenili su ekonomisti Siti banke u decembarskom izveštaju, dodajući da će, ipak, u 2021. biti jasnog poboljšanja globalne ekonomije, delom i zato što nije teško biti bolji u odnosu na 2020.\nVeliki gubitak radnih mesta\nJedna od glavnih karakteristika “korona zaključavanja” širom sveta je potpuno ili delimično zatvaranje granica, čime je blokiran veći deo međunarodnih putovanja. Prema podacima Svetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija, do 1. novembra je više od 150 zemalja i teritorija ublažilo mere ograničenja vezane za kovid, ali su na snazi još uvek mnoge restrikcije koje se odnose na prekogranična kretanja.\nBolno suočavanje sa gubitkom radnih mesta, posebno u auto-industriji; Printscreen/Youtube/GommeBlog.it\nJedna od glavnih posledica ekonomskog pada izazvanog pandemijom je veliki gubitak radnih mesta na globalnom nivou. Prema izveštaju OECD-a, u nekim zemljama su negativni efekti kovida 19 na tržište rada na samom početku bili deset puta veći od onih zabeleženih u prvim mesecima globalne finansijske krize 2008. godine.\nPri tome, najteže su bili pogođenji zaposleni u uslužnim delatnostima i radnici sa niskim primanjima, koji su pretrpeli veće gubitke posla ili prihoda.\nGlobalni javni dug na rekordnom nivou\nTakođe, gotovo sve ekonomije sveta ulaze u novu godinu sa primetno većim dugovima jer su vlade povećale zaduživanje i rashode za očuvanje radnih mesta i zadržavanje radnika na poslu. Globalno, ukupni paketi mera za ublažavanje ekonomskog udara pandemije dostigli su 12 biliona dolara, procenio je MMF u oktobru.\nTaj nesvakidašnji nivo potrošnje gurnuo je globalni javni dug do rekordnog nivoa svih vremena, ali države i pored toga ne bi trebalo da preuranjeno povuku mere fiskalne podrške svojim privredama, poručio je Fond.\nPrema procenama MMF-a, javni dug razvijenih zemalja će u tekućoj godini iznositi preko 120 odsto BDP-a, pri čemu će najviši nivo duga od gotovo 140 procenata BDP-a imati SAD, zatim evrozona 98 odsto, Kina 80, a zemlje u razvoju 70 procenata.\n– S obzirom na to da su mnogi radnici i dalje nezaposleni, da se mala preduzeća bore sa problemom likvidnosti i da će od 80 do 90 miliona ljudi verovatno pasti u ekstremno siromaštvo 2020. kao rezultat pandemije, čak i nakon dobijanja dodatne socijalne pomoći, prerano je da države ukinu vanredne mere podrške – ističe MMF.\nPodrška banaka kroz smanjenje kamata\nAmeričke federalne rezerve, čija monetarna politika utiče na ekonomije širom sveta, spustila je kamatne stope skoro na nulu i obećala da ih neće podizati sve dok inflacija ne pređe targetirani nivo od dva procenta.\nPored toga, jednu od značajnih mera kojima su centralne banke u Evropi, SAD i na tržištima u razvoju pribegavale u okviru napora za ublažavanje krize nastale zbog korone predstavljaju i povećanje kupovine hartija od vrednosti s ciljem ubrizgavanja više novca u finansijski sistem i podrška likvidnosti njihovih privreda, podseća se u tekstu TV CNBC.\nEvrozona globalna ekonomija oporavak privreda


HomeVestiObeležen Dan borca, Brnabićeva i Dačić položili vence\nObeležen Dan borca, Brnabićeva i Dačić položili vence\n04/07/2021Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\nDan borca, nekadašnji praznik u bivšoj Jugoslaviji, obeležen je centralnom manifestacijom ispred Muzeja „4.juli“ u Beogradu. Pored državnih zvaničnika prisustvovali su i učesnici NOB-a i njihovi potomci.\nPremijerka Ana Brnabić, kao izaslanik predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, položila je venac na spomenik „Poziv na ustanak“, a venac je položio i predsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić.\nAna Brnabić položila venac na spomenik „Poziv na ustanak“\nAna Brnabić je kazala da se danas sećamo i obeležavamo jedan od najvažnijih datuma naše istorije ističući da se 4. jula 1941. godine glas našeg naroda i glas antifašista daleko čuo, toliko daleko da osam decenija kasnije, kako je istakla, imamo odgovornost, ali veliku potrebu da se tog datuma zauvek sećamo.\n„I da ga glasno pošaljemo poruku da ga nikad nećemo zaboraviti. Pamtićmo sve poginule borce NOB-a i dok smo živi odavaćemo priznanje svim učesnicima tog rata“, poručila je Brnabićeva.\n„Odluka koja je tada doneta u kući Ribnikar, to smo mi danas, to je naše nasleđe i ponos“, kazala je ona.\nBrnabićeva je kazala da se porodica Ribnikar koja je pravo na slobodu založila još 1904.godine kada je osnovala Politiku.\n„Nama je dala istovremeno i osećaj svesti da sloboda univerzalna vrednost, da ne može da se dobije, osvoji i izgubi već da samo može i treba da se živi i da je u svima nama“, rekla je premijerka.\nObeležavanju su prisustvovali učesnici NOB-a i njihovi potomci koji su, nakon intoniranja himne Srbije, spontano zapevali himnu bivše SFRJ „Hej Sloveni“ i uzvikivali „Jugoslavija, Jugoslavija“.\nU ime boraca vence su položili narodni heroj Petar Matić, star 102 godine, i predsednik SUBNOR-a Vidosav Kovačević, a cveće su položili i predstavnici antifašističkih udruženja iz Mađarske, Portugala, Bosne i Hercegovine, Republike Srpske, Crne Gore, Severne Makedonije.\nTim povodom, uručene su „Medalje borca“ borcima iz Drugog svetskog rata.\nNa današnji dan 1941. godine u Beogradu je održana sednica Politbiroa Centralnog komiteta Komunističke partije Jugoslavije, na čelu sa Josipom Brozom Titom, na kojoj je doneta odluka o podizanju oružanog ustanka protiv fašistiščkih izvojevača i njihovih pomagača.\nKuća Ribnikara u kojoj je održana sednica kasnije je pretvorena u Muzej „4. juli“.\nLutovac ponovo predsednik DS-a, izabrano i pet potpredsednika stranke


Gradskim igrama iz Niša predstavljaju se deci Evrope\nPočetak/Kultura/Gradskim igrama iz Niša predstavljaju se deci Evrope\nFolklorni ansambl Centra tradicionalne kulture i duhovnosti „Vuk Stefanović Karadžić“ iz Niša učestvovaće na jubilarnim 50. susretima dece Evrope, „Radost Evrope“ u Beogradu 3. oktobra u sali Donka Špiček Dečijeg kulturnog centra. Pored dece Niša na ovom koncertu predstaviće se i deca Belorusije, Bugarske, Norveške, Francuske, Rusije, Turske i Slovenije.\n“Veoma sam srećan i ponosan što sam svih ovih 15 godina vodio mališane našeg grada na ovom najvećem susretu dece Evrope „Radost Evrope“ i što su svi oni ponosno prikazivali svoje kulturno-umetničko stvaralaštvo mladima drugih zemalja. Veliku zahvalnost dugujem legendi i osnivaču ovog dečijeg festivala gospođi Donki Špiček, koje na žalost više nema među nama a koja je prepoznala kvalitet kulturno umetničkog stvaralaštva mladih nišlija”, kaže Miljko Petrović, direktor CTKD “Vuk Stefanović Karadžić”.\nNiški ansambl će se predstaviti i izvesti koreografiju „Gradske igre iz Niša“.\nNa ovogodišnjim pedesetim susretima Radost Evrope u Beogradu učešće su uzela deca iz 21 evropske zemlje i daleke Kine koji su gosti ovog evropskog dečijeg festivala. Uloga porodice i škola dece domaćina nemerljiva je za organizaciju manifestacije, ali i za stvaranje finih niti trajnog povezivanja. Skoro da nema zemlje u Evropi čija deca nisu bila učesnici manifestacije “Radost Evrope”.\nFolklorni ansambl Centra tradicionalne kulture i duhovnosti "Vuk Stefanović Karadžić" Gradske igre iz Niša Radost Evrope\nNiš – grad dece iz cele Evrope