Srbija bez odgovornosti za žrtve iz Sjeverina - Fond za humanitarno pravo - Peščanik - Dev\nFond za humanitarno pravo14/07/2016\nSećanje na žrtve Sjeverina, foto: Danica Gudurić (RFE/RL)\nRatni zločin nad državljanima Srbije\nMehmed Šebo, Medredin Hodžić, Zafer Hadžić, Medo Hodžić, Ramiz Begović, Derviš Softić, Mithad Softić, Mujo Alihodžić, Alija Mandal, Sead Pecikoza, Mustafa Bajramović, Hajrudin Sajtarević, Esad Džihić, Idriz Gibović, Ramahudin Ćatović i Mevlida Koldžić (rođ. Hodžić) putovali su na posao i u školu u Priboj redovnom autobuskom linijom prevoznika „Raketa” iz Užica, kada su pripadnici pomenute jedinice presreli autobus u mestu Mioče, na delu puta ka Priboju koji prolazi preko teritorije Bosne i Hercegovine (BiH). Nakon legitimisanja svih putnika i na osnovu njihovih imena, izveli su ove građane zbog njihove nacionalne pripadnosti, nakon čega su ih odvezli kamionom u pravcu Višegrada, gde su bili mučeni i na kraju ubijeni. Njihovi posmrtni ostaci do danas nisu pronađeni, izuzev tela Medredina Hodžića koje je pronađeno u Perućačkom jezeru 18 godina kasnije. U noći koja je prethodila otmici autobusa otet je i Sabahudin Ćatović, rođeni brat Ramahudina Ćatovića, ispred porodične kuće u Sjeverinu, a ni njegova sudbina do danas nije poznata.\nZa ovaj ratni zločin protiv civilnog stanovništva 2006. godine Okružni sud u Beogradu pravnosnažno je osudio na 20 godina zatvora komandanta jedinice „Osvetnici” Milana Lukića, kao i njene pripadnike Olivera Krsmanovića i Dragutina Dragićevića, dok je pripadnik jedinice Đorđe Šević osuđen na 15 godina zatvora. Oštećene u ovom postupku (porodice žrtava) krivični sud je uputio da naknadu štete ostvare u parničnom postupku.\nPorodice otetih i ubijenih Sjeverinaca podnele su tužbu za naknadu štete protiv Republike Srbije u junu 2007. godine. Odgovornost države zasnovana je na obavezi organa unutrašnjih poslova da zaštite život i bezbednost svojih građana koji su se kretali redovnom autobuskom linijom u pograničnoj oblasti, za vreme dok je na susednoj teritoriji BiH trajao oružani sukob. Naime, prema tada važećem Zakonu o unutrašnjim poslovima, nadležni organi su, radi zaštite života ljudi koji su ugroženi zbog masovnog vršenja krivičnih dela ili ako to zahtevaju razlozi odbrane Republike, mogli da ograniče ili zabrane kretanje licima na javnim mestima ili određenim područjima (član 15 tadašnjeg Zakona).\nMeđutim, i Prvi osnovni sud, a zatim i Apelacioni sud u Beogradu su, odlučujući po žalbi, zauzeli stav da nema mesta nikakvoj odgovornosti države Srbije u ovom slučaju. Ovaj stav podržao je i Ustavni sud, našavši da nema povrede prava na pravično suđenje, prava na život, prava na jednaku zaštitu prava bez diskriminacije i prava na pravno sredstvo.\nOdluka Ustavnog suda: uzročna veza između zločina i države Srbije ne postoji\nUstavni sud je dao identično tumačenje merodavnog prava i činjenice ovog slučaja sagledao na isti način kao i prvostepeni i drugostepeni sud – državni organi Srbije nisu vršili formalnu niti faktičku vlast na teritoriji BiH, gde se otmica dogodila, a između postupanja državnih organa i nastanka štete ne postoji adekvatna uzročno-posledična veza. U tom smislu, odbijen je argument FHP-a da do štete ne bi došlo da su državni organi preduzeli sve mere na koje su bili zakonom obavezani, radi zaštite života i bezbednosti građana, a naročito građana koji su pripadnici nacionalne manjine, i to u situaciji kada se odvijao oružani sukob u pograničnom delu i kada je (prema samom priznanju zastupnika države) postojala potencijalna opasnost za život i telesni integritet pri prelasku na teritoriju zahvaćenu ratnim dejstvima.\nZakonska obaveza Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srbije da zabrani saobraćanje autobuske linije – čija se i polazišna i konačna stanica nalazila na teritoriji Srbije i kojom je saobraćalo preduzeće registrovano u Srbiji – ili da tu liniju na drugi način reguliše ili obezbedi, prema mišljenju Velikog veća nije dovoljna da uspostavi građanskopravnu odgovornost države za nastalu štetu (otmicu i ubistvo njenih građana) na teritoriji druge države. To bi značilo da je država kao tužena „bila dužna da zabrani prelazak granice svim licima čija bezbednost eventualno može biti ugrožena”, i to „u situaciji kada su lica bila ne samo u stanju, već su i donela odluku da koriste autobusku liniju”. „[O]vakva konstrukcija je neodrživa”, smatra Ustavni sud, jer se radi o posrednoj uzročnosti odnosno širokom poimanju uzročno-posledične veze.\nOdstupanje od ranije prakse u utvrđivanju odgovornosti države\nIpak, u ranijoj sudskoj praksi u Srbiji uzročno-posledična veza između postupanja državnih organa i nastanka štete upravo je tako i tumačena. Reč je o velikom broju muškaraca izbeglih u Srbiju iz Hrvatske i BiH, koje su policijski i vojni organi 1995. godine nezakonito privodili i izručivali natrag vojnim i paravojnim formacijama u Republiku Srpsku Krajinu (RSK) i Republiku Srpsku (RS) i od kojih je znatan broj izgubio život ili pretrpeo teške telesne povrede. U ovim slučajevima, sudovi su presuđivali da se odgovornost države Srbije ne odnosi samo na nezakonito hapšenje i izručivanje, već da se ona proteže i na smrt, ranjavanje ili boravak na ratištu prinudno mobilisane osobe, iako su te posledice nastupile u Hrvatskoj ili BiH. Ovo stanovište zauzeo je i Vrhovni sud Srbije, sa obrazloženjem da „pravičnost i težnja da se žrtva obešteti nalaže primenu teorije adekvatne uzročnosti […] jer je nesumnjivo: da nije bilo protivpravnog postupanja […] do štetne posledice ne bi došlo”, kao i da „tužena odgovara za postupke organa MUP-a koji su praktično radili zajedno sa policijskim i vojnim organima [RS] i [RSK], pa se zato može uzeti da oba učesnika odgovaraju solidarno”.\nMeđutim, kada se radi o slučaju ubijenih Sjeverinaca, Ustavni sud nije prihvatio pozivanje na ovo pravno shvatanje, kao na pokazatelj neujednačene primene prava. Objašnjenje je da se ne radi o istim pravnim situacijama, odnosno da se navedeno pravno shvatanje odnosi na situacije u kojima je MUP pojedince nezakonito lišavao slobode, dok to u predmetu Sjeverin nije slučaj. Kao i Apelacioni sud pre njega, Ustavni sud je napravio razliku tamo gde je suštinski nema, jer se i u jednom i u drugom slučaju radi o nezakonitom postupanju državnih organa, samo što je u prvom reč o činjenju (u situaciji kada državni organ preduzima radnje koje su zakonom zabranjene), a u drugom o nečinjenju (kada državni organ ne preduzima nekakvu radnju, a ima zakonsku obavezu da takvu radnju preduzme).\nU svetlu rečenog, važno je podsetiti i na svedočenje visokog policijskog generala Obrada Stevanovića na suđenju Slobodanu Miloševiću, prilikom koga je govorio o oružanim napadima na granici Srbije i BiH, tokom rata u BiH, kao i postupcima MUP-a Srbije u vezi sa tim događajima. Prema njegovim rečima, „[t]a tri događaja [otmica u Sjeverinu, otmica u Štrpcima i napad na selo Kukuroviće, prim. FHP] su predstavljala povod i razlog da policijske snage pređu preko granice, zaposednu odgovarajuće položaje i u daljem periodu spreče bilo kakve incidente slične prirode”. General Stevanović je u svom svedočenju dodao da je angažovanje policije „imalo isključivu ulogu da se u nastavku zaštite građani i prevozna sredstva Republike Srbije”, kao i da je jedini način da se zaštite ljudi iz Republike Srbije, prevozna sredstva i ova naselja bio „da pređemo granicu i da obezbedimo kontrolu tih sektora. Od momenta kada smo prešli, nikada se kasnije nije desio nijedan jedini sličan događaj.” [kurziv FHP]\nOve izjave visokog policijskog zvaničnika iz tog vremena direktno opovrgavaju tvrdnje koje je izneo Ustavni sud. Iz njih se nedvosmisleno vidi da je država Srbija ne samo imala uverenje da ima obavezu da štiti građane Srbije i prevozna sredstva, već je i delovala u tom smeru, čak i na teritoriji druge države.\nUstavni sud odbio je i argument FHP-a da različito sagledavanje dometa odgovornosti države u ova dva slučaja predstavlja diskriminaciju, budući da se u jednom radi o izbeglicama srpske nacionalnosti, dok su u slučaju Sjeverin oštećene osobe građani bošnjačke nacionalnosti. Ponovo podvukavši da između navedenih situacija ne postoji činjenični ni pravni identitet, Ustavni sud je otišao korak dalje i samoinicijativno ponudio kao primer jednu od svojih odluka gde je odbijena ustavna žalba građanima srpske nacionalnosti sa Kosova, zbog nepostojanja formalne i faktičke nadležnosti organa Srbije na spornoj teritoriji u trenutku nastanka štete. Treba istaći da citirani slučaj nikako nije uporediv sa predmetom Sjeverin, jer je u prvom reč o ubistvu više osoba na Kosovu u februaru 2000. godine, dakle dugo nakon povlačenja srpskih snaga sa Kosova, pa stoga nikakva uzročna veza između postupanja institucija Srbije i kritičnog događaja ne može ni teoretski postojati.\nDruge činjenice o doprinosu države Srbije zločinu u Sjeverinu\nNesporno je da se sâm zločin dogodio izvan teritorije Srbije, gde organi MUP-a nisu bili formalno ovlašćeni da deluju. Međutim, parnični sudovi a potom i Ustavni sud odbili su da u obzir uzmu brojne činjenične i pravne argumente zastupnika porodica koje idu u prilog odgovornosti države Srbije za ovaj zločin. Naime, brojne i nedvosmislene činjenice govore o povezanosti organa Srbije kako sa Vojskom Republike Srpske (VRS) tako i sa srpskim paravojnim jedinicama. U presudi Lukiću, Krsmanoviću, Dragićeviću i Ševiću navedeno je da su osuđeni pripadnici paravojne jedinice, ali su kao dokazi na glavnom pretresu pročitane potvde da su Lukić i Dragićević bili pripadnici Višegradske brigade VRS, kao i reversi o preuzetom oružju i opremi od ove Brigade, a svedočio je i Luka Dragićević, koji je kao kadar JNA/VJ bio upućen na mesto komandanta Višegradske brigade VRS. S druge strane, najviše dokaza u prilog operacionoj, organizacionoj, kadrovskoj, materijalnoj i finansijskoj podršci države Srbije snagama bosanskih Srba izvođeno je pred Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (videti, na primer, svedočenja u predmetu Milošević).\nPredlozi advokata FHP-a da se u postupku za naknadu štete izvedu dokazi o ovim činjenicama, koje idu u prilog tvrdnji da je država Srbija kao tužena strana doprinela da do zločina u Sjeverinu dođe (pa bi se moglo govoriti i o solidarnoj odgovornosti), odbijeni su iz formalističkih razloga, o čemu je FHP pisao u svom izveštaju.\nEpilog: kršenje prava žrtava u svrhu zaštite države\nPravično suđenje, u svetlu prakse Evropskog suda za ljudska prava, podrazumeva s jedne strane pravo pojedinca da vodi raspravni postupak te da ima mogućnost da iznosi argumente i dokaze u svoju korist, a s druge strane podrazumeva i obavezu suda da donese razumnu i obrazloženu presudu, odnosno da odgovori na najbitnije elemente činjeničnih i pravnih okolnosti na koje se pojedinac poziva. U svim fazama postupka za naknadu štete porodicama iz Sjeverina (za koji je i sâm Ustavni sud prethodno utvrdio da neopravdano dugo traje) srpski sudovi su prekršili ovo njihovo pravo, stavivši se i u ovom slučaju u službu aboliranja države od odgovornosti za zločine iz prošlosti.\nŽrtve iz Sjeverina nisu priznate kao civilne žrtve rata\nNijedan član porodice žrtava iz Sjeverina nije uspeo da ostvari ni pravo na mesečno novčano primanje koje pripada članovima porodice civilnih žrtava rata, u skladu sa zakonom. Naime, nadležni organi u Srbiji tumače važeći Zakon o pravima civilnih invalida rata tako da se on ne primenjuje na žrtve koje su izgubile život ili pretrpele povrede izvan teritorije Srbije – iako takav uslov u Zakonu ne postoji. Kao rezultat takvog tumačenja, hiljade građana Srbije koji su kao civili stradali u drugim republikama bivše Jugoslavije su, poput ubijenih meštana Sjeverina, u potpunosti obespravljeni, čime je Srbija prekršila veći broj međunarodnih obaveza koje je preuzela.\nFond za humanitarno pravo, 13.07.2017.\nNemanja Stjepanović: Izbegavanje reparacija – izbegavanje odgovornosti države


Vlada RS: Osuđeni Srbi u teškoj materijalnoj situaciji\nTim za koordinaciju aktivnosti istraživanja ratnih zločina i traženje nestalih lica Vlade RS nedavno je najavio pomoć haškim optuženicima i osuđenicima za ratne zločine iz tog entiteta. U timu smatraju da se Srbi osuđeni pred Tribunalom i Sudom BiH, kao i njihove porodice, nalaze u teškoj materijalnoj situaciji, te da bi njihov prioritet trebalo da bude pomoć ovim kategorijama. O materijalnoj pomoći i zbrinjavanju žrtava proteklog rata za sada se uopšte ne govori.\nJedan od prioriteta Tima za istraživanje ratnih zločina RS u narednom periodu biće pronalaženje mogućnosti da se optuženim i osuđenim za ratne zločine, kao i njihovim porodicama, pruži materijalna podrška. U timu podsjećaju da u RS postoji zakon koji reguliše ta pitanja, ali da se on ne provodi u praksi. Vršilac dužnosti direktora entitetskog Centra za istraživanje ratnih zločina Janko Velimirović:\n„Treba da se napravi jedna ekipa koja će proučiti kakvi su ti zakonski propisi i šta oni dozvoljavaju i onda kako to da prođe u budžetu. Normalno to je sad procedura. Znači da od ove godine nema ništa, to je vjerovatno za sljedeći budžet ukoliko Skupština da saglasnost.“\nNa osnovu Zakona o saradnji RS sa Haškim tribunalom, entitetska Vlada donijela je 2004. godine odluku kojom se određuju vrste i visina pomoći haškim optuženicima i njihovim porodicama.\nPorodice su dobijale mjesečne naknade koje su varirale zavisno od prosječne plate u RS, dok su djeca haških optuženika primala mjesečne stipendije za fakultete i školarine za srednjoškolsko obrazovanje. Vlada je snosila i troškove putovanja porodica u Hag dva puta godišnje, a uvedena je i jednokratna pomoć od 50.000 KM optuženicima koji se sami predaju.\nDolaskom na vlast Milorada Dodika, u budžetu RS se više ne planiraju sredstva za pomoć optuženicima, ali prethodna odluka Vlade nikada nije stavljena van snage.\nNovu inicijativu za pomoć optuženicima za ratne zločine i njihovim porodicama, udruženja žrtava doživljavaju kao uvredu. Predsjednik prijedorskog udruženja žrtava „Izvor“ Edin Ramulić:\n„Uvrijeđeni smo tim postupkom jer očekujemo da institucije prije svega stanu u zaštitu onih koji su najviše oštećeni u ratu, a to su prije svega civilne žrtve. Mi samo u ovome trenutku u Prijedoru imamo više od 400 porodica povratnika koje su porodice civilnih žrtava rata, a koje nemaju nikakvo ostvareno pravo.“\nRamulić pita šta je sa hiljadama logoraša i stotinama silovanih žena koji su preživjeli torture, a nisu ostvarili nikakva prava u Republici Srpskoj. Ističe da, tek kada bi te kategorije dobile neku satisfakciju i pomoć entitetske Vlade udruženja žrtava bi mogla prihvatiti da se ide i korak dalje - i pomognu porodice optuženika.\nU Centru za istraživanje ratnih zločina RS na to odgovaraju da se svi slični problemi trebaju rješavati posredstvom Narodne skupštine, odnosno, zakona, ali ostaju pri svojim prioritetima. Član Predsjedništva Socijaldemokratske partije BiH Slobodan Popović smatra da prioritet u pomoći moraju imati žrtve:\n„Pa kad namirimo sve žrtve zločina, onda imamo pravo da razmišljamo o onima koji su bili incijatori ili izvršioci djela koja se kvalifikuju djelima ratnog zločina.“\nMladen Ivanić, arhiv\nKako se pomoć optuženima i njihovim porodicama ne može finansijski realizovati u ovoj godini, iz opozicije naglašavaju da je cijela priča dio predizbornog repertoara vladajućih struktura. Predsjednik Partije demokratskog progresa Mladen Ivanić smatra da se ta tema zloupotrebljava u političke svrhe:\n„Ista vlast je 2006. godine ukidala pravo, sada daje pravo. Međutim, ona očito sada hoće da dobije još više nacionalističku varijantu, zbog čega se i poigrava s tim. Moje mišljenje je da u nekim razumnim mjerama i te porodice treba da dobiju neku vrstu pomoći. Nisu oni krivi za probleme koje je neko donio i ne treba porodice da plaćaju bilo kakvu cijenu.“\nPredsjednik kluba Hrvata u Vijeću naroda RS Tomislav Tomljanović podsjeća da je situacija u BiH takva da oni koji su za jedan narod zločinci - za druge su heroji. Tomljanoviću nije jasno zašto bi se institucije brinule o porodicama optuženih za ratne zločine:\n„Dakle, tu se onda ne radi o tomu da mi želimo iznaći pojedince koji su činili zločine, već se bukvalno država legitimira kao onaj ko stoji iza tih zločina.“\nI Tomislav Tomljanović smatra da se priči o materijalnoj podršci optuženicima za ratne zločine daje publicitet zbog predstojećih izbora. Iz opozicije RS napominju da se optuženici i njihove porodice ne mogu nadati pomoći u ovoj godini jer rebalansa budžeta neće biti. U sljedećoj, napominju opozicionari, treba vidjeti da li će prioritet nove vlasti biti optuženici ili žrtve ratnih zločina.


30.12.2016. 22:38 > 22:39\nFoto: Euroleague / youtube\nNemački šampion Bamberg slavio je na svom terenu pobedu nad turskim Galatasarajem 90:75 zakucavši ih tako za dno tabele sa jednakim brojem bodova kao Armani iz Milana ali i lošijom koš razlikom.\nDo nove pobede Bamberg su predvodili Daniel Tesis sa dabl-dabl učinkom od 14 poena i isto toliko skokova, dok je najefikasniji u nemačkoj ekipi bio Janis Strelnieks koji je postigao 18 poena.\nVladimir Micov je u porazu svoje ekipe postigao 11 poena sa četiri asistencija i dva skoka u napadu, dok je Ostin Daje bio najkorisniji sa 20 poena.\nUniks iz Kazanja savladao je grčki Panatinaikos u uzbudljivoj završnici rezultatom 83:81.\nJunak pobede ruske ekipe bio je Kit Lengford koji je postigao 27 poena uz pet asistencija i četiri skoka. On je imao i dobru podršku saigrača Kvina Koluma koji je doprineo sa 16 i Lataviusa Vilijamsa koji je ubacio 19 poena.\nU porazu Panatinaikosa istakao se Nik Kalates sa 23 poena i šest asistencija.\nKroz iglene uši se provukla Barselona... U utakmici koja može da odredi dalji tok sezone, izabranici trenera Barcokasa su u triler završnici na svom parketu pobedili Darušafaku - 82:77.\nNa ovom meču za turski tim debitovao je Ante Žižić (četiri poena), a susret je obeležilo brukanje Dorsija:\nEvroliga – 15. kolo:\nEfes – Real Madrid 78:80\nCrvena zvezda – CSKA 78:67\nOlimpijakos – Fenerbahče 71:62\nArmani – Žalgiris 70:78\nBaskonija – Makabi 101:88\nUniks – Panatinaikos 83:81\nGalatasaraj – Bamberg 75:90\nBarselona – Darušafaka 82:77\nNESTAO DEDA MILAN Otišao na lekarski pregled i više se nije vratio (FOTO)


Mnoga obdaništa i jaslice imaju koristi od omogućavanja roditeljima da uživo vide šta njihova deca rade, i samim tim smanje broj poziva telefonom a uz to i nauče kako se njihova deca ponašaju kada su odvojena od njih.\nBanke / Menjačnice i finasijske institucije\nIP Kamere mogu da se koriste za fotografisanje počinioca pljačke, alarmiranje Policije i službe obezbeđenja, istovremeno im prosleđujući fotografiju počinioca i sliku uživo sa mesta događaja.\nMogu naravno i da pokrivaju prostor ispred i oko banke / menjačnice čime agencije za obezbeđenje ili policija, dobijaju mogućnost da preventivno reaguju u slučaju sumnjivih aktivnosti.\nNadgledanje dece kod kuće postavljanjem kamere na ulaze i izlaze, roditelji mogu koristeći funkciju "Detekcije kretanja" videti da li njihova deca odlaze i dolaze u i iz škole na vreme, da li su bezbedno stigla, ko ih posećuje kad nisu tu.\nKuće i stanovi koji poseduju stalnu vezu ka internetu putem ADSL, kablovskog modema, WiFi mogu koristiti IP kamere.\nKorišćenje IP kamera takođe omogućava korišćenje više kamera za nadgledanje različitih oblasti stana ili kuće, bez potrebe za korišćenje posvećenog računara za svaku od njih.\nZdravstvene ustanove i Bolnice rehabilitacioni centri često postavljaju IP kamere u oblastima visokog rizika kao što su, kartoteke, sobe za hitne intervencije, kancelarija službe obezbeđenja, apoteke, dečija odeljenja, psihijatrijska odeljenja.... IP kamere mogu da spreče nestanak lekova, posteljina, kompjuterske opreme, kao i neovlašćen pristup kartotekama.\nIP Kamere omogućavaju korisnicima parkinga proveru njihovih vozila tokom dana, ili ukoliko se nalaze na putu.\nIP Kamere omogućavaju kompanijama da provere, da li su sale za sastanke slobodne ili neki drugi objekti koji su im potrebni, takođe omogućavaju proveru broja ljudi na sastancima i istovremeno povećavaju bezbednost u kompaniji.\nNaučnici u vodećim istraživačkim laboratorijama koriste mrežne kamere kako bi pratili eksperimente putem interneta ili intraneta.\nObezbeđenje specijalnih događaja\nObezbeđenje velikih sportskih i drugih događaja, kada bi recimo na utakmici na kojoj prisustvuje veliki broj navijača, istovremeno sliku uživo dobili policajci na terenu, npr.\nFudbalski savez kao i služba obezbeđenja...\nTokom protekle decenije vandalizam i antisocijalno ponašanje (alkoholizam, droga, prostitucija...), postali su narastajući problem u svim školama.\nU isto vreme, u porastu je broj škola u kojima su osoblje i đaci podvrgnuti ličnom riziku - gde razuzdani elementi sprečavaju školu u uspešnom funkcionisanju, svojim remetećim, pretećim i čak nasilnim ponašanjem.\nĐaci i nastavnici ugroženi pretnjama o uznemiravanju ili fizičkom nasilju, će biti opušteniji u prisustvu pouzdanih mrežnih kamera u školskom prostoru.\nOvo uključuje spoljne površine, kao i one unutrašnje. Nakon časova, postojeći sistem nadgledanja može biti korišćen daljinski za nadgledanje školske imovine i utvrđivanje vandalizma.\nSofisticirani, ugrađeni detektori kretanja, mogu generisati alarm, koji će automatski poslati slike vašem operateru bezbednosti dajući preciznu, u sekund tačnu informaciju na osnovu koje može doneti odluku.


proba nova | Energy House\nKurs se sastoji od 18 video lekcija u kojima se kroz konkretne tehnike, uputstva i praktične primere obrađuju ključni koraci na putu izgradnje uspešnog biznisa – biznisa sa svrhom. Autor: Lava Nikolić\nNLP edukacija koja više od 30 godina važi za vodeću metodologiju ličnog i profesionalnog razvoja u celom svetu konačno ONLINE na našem jeziku!\nAutori: Lava Nikolić i Dr Darko Cvetković\nUkoliko pratite ciljeve iz kursa trebaće vam manje vremena za definisanje i postavljanje akcionih koraka. Dobićete veći entuzijazam za realizaciju, razumevanje sopstvene motivacije za ostvarenje i dobro stanje na tom putu. Autor: Dr Darko Cvetković\nKroz 17 lekcija ovladaćete ovom drevnom metodom isceljenja koja je priznata od Svetske zdravstvene organizacije i Ministarstva zdravlja Republike Srbije kao vrsta alternativne / tradicionalne medicine.\nNa prvom stepenu ste naučili da kanališete kroz sebe Životnu Reiki Energiju, Sada ste spremni na jačanje njenog protoka, nove mogućnosti usmeravanja energije uz korišćenje tradicionalnih Reiki simbola.. Autor: Dr Darko Cvetković\nOsnovni kurs za Praktičara meditacije, koji vas vodi u svet meditacije i balansa. Učimo vas kako da savladate ovu fenomenalnu tehniku koja će poboljšati kvalitet vašeg života i pomoći vam da živite u trenutku.\nPružamo našim polaznicima mogućnost da pronađu onu tehniku,\nmetodu, pristup i naravno trenera koji prija baš njihovom senzibilitetu.


Povećan trgovinski suficit Nemačke - Radio Slobodna Evropa\nVijestiRaspored emisijaProgramiPodcastKako nas slušatiFrekvencije u BiHFrekvencije u SrbijiFrekvencije u Crnoj Gori Pojma nema, a svira Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. Stranica TV LibertyRSE na YouTube-uFoto galerijeVideo Vijesti Povećan trgovinski suficit Nemačke Printajte Veličina slova - + 08.10.2012 Nemački trgovinski suficit povećan je u avgustu, jer je najveća evropska ekonomija u avgustu izvezla robu u vrednosti od 95 milijardi evra, što je za 2,4 odsto više nego u julu, objavio je nacionalni zavod za statistiku.\nIstovremeno, uvoz je povećan za 0,3 odsto, na 76,7 milijardi evra, pa je trgovinski suficit porastao na 18,3 milijardi evra sa 16,3 milijardi evra u avgustu.\nU poređenju sa istim mesecom prošle godine, nemački izvoz povećan je za 5,5 odsto, u vrednosti od 734,1 milijardi evra, a uvoz za 2,1 odsto, odnosno 607,5 milijardi evra.\nTo znači da je suficit u periodu od januara do avgusta ove godine porastao za 25,5 odsto, na 126,6 milijardi evra.\nIzbor urednika Beograd i Priština Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma iz Brisela Reakcije u Srbiji Sveti Njegoš po Amfilohiju Reakcije na Kosovu Srbija nema nadležnost nad Trepčom Bosna i Hercegovina FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda Crna Gora Godišnjica nezavisnosti: Nagomilani problemi i otrežnjenje NajčitanijeDa li je Beograd otpisao Dodika? (3175)Očekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji (1135)Sveti Njegoš po Amfilohiju (1066)Zašto bebe u skoro svim zemljama svijeta kažu "mama" (1055) Lucić: Ko to kaže, ko to laže, Mala Azija je mala... (816) Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (795) Reakcije na Kosovu: Srbija nema nadležnost nad Trepčom (780)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (720) Putovanje bh. građana u Hrvatsku: Biometrijski pasoš, lična karta ili viza (650)Lokalni izbori u Hrvatskoj: Zatvorena birališta (647)Najčešće poslanoSveti Njegoš po AmfilohijuSomun na godišnjicu prijema u UN: BiH nije dobila šansu da se razvija normalnoOčekuje se otkrivanje masovnih grobnica u Srbiji Pravoslavne crkve u borbi protiv modernizacije i sekularizacijeNajviše komentaraDa li je Beograd otpisao Dodika? (88)Skupština Vojvodine usvojila deklaraciju (25)Sveti Njegoš po Amfilohiju (23)Štiks: Subverzivne poruke iz Zagreba (13)Vestervele u Beogradu: Datum zavisi od implementacije sporazuma (10)Virus pasivnosti među mladima u BiH (10)FBiH u ćorsokaku: Opstrukcije, blokade i pad prihoda (10)Šaškor: Vlast slabija, opozicija jača (9)Brisel: Postignut načelni dogovor o primeni sporazuma, na potezu vlade (8)Bh. političari rekorderi u neradu i platama (7)Najgledanije Pojma nema, a svira Cetinje: „Marš protiv mafije – Marš za slobodu“ Sedmica u slikama: 12.- 18. maj 2013. SAD: 24 mrtvih u naletu tornada SAD: Desetine žrtava u naletu tornada Brutalno ubojstvo u Londonu Dvije škole, pamet jedna Minerali iz Trepče Sjećanje na budućnost Protest prosvjetnih radnika u Sarajevu Produkti i uslugePodkastRSSPretplataMobilni telefon RSE


Odbijena žalba Cibone na koš Kecmana – Nadlanu.com\nBEOGRAD, 27. aprila 2010. (Beta) – Direktor košarkaške Jadranske lige Josip Bilić odbacio je žalbu Cibone zbog načina na koji je završena finalna utakmica protiv Partizana na završnom turniru u Zagrebu.\n„Sudije utakmice navode da je poslednji koš igrača Partizana, Kecmana, postignut regularno jer je lopta napustila ruke igrača pre isteka vremena. U vezi navedene odluke konsultovana su sva tri arbitra i svi su bili istog mišljenja„, navodi se u saopštenju.\nCibona je u žalbi navela i da je u trenutku kada je šutirao Kecman, u terenu bilo nekoliko ljudi sa klupe zagrebačkog kluba, zbog čega meč nije mogao odmah da se nastavi.\n„Sudije imaju isključivu nadležnost da vode brigu o tome koji igrači se u trenutku igre mogu nalaziti na parketu. Direktor lige doneo odluku o odbijanju žalbe KK Cibona, jer sudije nisu izvestile o postojanju nikakvih nepravilnosti“, zaključuje se u saopštenju Josipa Bilića.\nU uzbudljivoj završnici Bojan Bogdanović je 0,6 sekundi pre kraja pogodio „trojku“, a pet stotinki kasnije Kecman je sa pola terena uputio pobedonosni šut za četvrtu uzastopnu titulu „crno-belih“ u regionalnom takmičenju.


Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa cena akcija Srbija\nEPonuda > Hrana > Smrznuti proizvodi > Smrznute pizze i podloge > Frikom Smrznute pizze i podloge\nFrikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa cene\nTrenutno nemamo slike za Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa\nTrivit Tonus integralna podloga za pizzu 200g\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Smrznute pizze i podloge cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Frikom Smrznute pizze i podloge, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa. Pre kupovine, podatke za Frikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nFrikom podloga za pizzu 200g kesaFrikom pizza margherita 300g kutijaFrikom pizza capricciosa 340g kutijaFrikom inegralna podloga za pizzu 200g kesa\nDr. Oetker ristorante pizza mozzarella 335g kutija\nDr. Oetker ristorante pizza polo 355g kutija\nUNI pizza podloga 220g


Novi Alfa Romeo 8C Cuore Sportivo koncept\nAlfa Romeo 6C Cuore Sportivo koncept\nPosljednji veliki sportski automobil Alfa Romeo bio je 8C Competizione koji se u ograničenoj seriji našao u prodaji između 2007. i 2010. godine, a koji je svoju platformu i V8 motor dijelio s Maserati GranTurismom. U bliskoj budućnosti Talijani nam obećavaju najmanje dva nova sportska modela, 4C Coupe sa središnje pozicioniranim motorom i na Mazdi MX-5 zasnovani Spider.\nOba automobila će na veliku žalost biti manje impresivna nego 8C Cuore Sportivo koncept, ali znatno pristupačnija kad je riječ o cijeni. Ostaje tajna da li će se Alfa Romeo ponovo otisnuti u vode vrhunskih sportskih automobila, ali zato vam danas predstavljamo koncept koji nam pruža uvid u izgled takvog rješenja. Upoznajte 6C Cuore Sportivo, konceptualni model koji odaje priznanje prošlosti talijanskog branda, istovremeno otvarajući nove mogućnosti za budućnost ove kompanije. Dizajniran kao hommage velikim GT modelima kompanije, ovaj koncept uzima određene elemente iz prošlih modela uz suvremeni pristup, a predstavlja kontinuitet sportskog 8C Competizione modela.\nPrednji dio je inspiriran tridesetim godinama prošlog stoljeća i 6C 2500 Touring Berlinetta modelom, dok je izgled zadnjeg dijela svoju inspiraciju našao u šesdesetima u vidu modela 33 Stradale. Kombinacijom klasičnih oblika i oštrih linija 6C u potpunosti osvaja svojim retro izgledom, dok sveukupna pojava koja u neku ruku ima V oblik, ističe 6C Cuore Sportivo u usporedbi s mnogim drugim modelima prisutnima na tržištu.


EL - Predstavljen logo za F4 u Beogradu - Sportske.net\nEL - Predstavljen logo za F4 u Beogradu\nEvroliga je u utorak predstavila logo završnog turnira koji će ove godine biti održan u Beogradu.\nLazić još ne shvata veličinu svog jubileja, trener pun hvale za kapitenaCrveno-bela furija!Ovacije Branku Laziću u ''Pioniru'', stižu brojne čestitke, oglasili se i bivši saigrači!Zvezdin "ministar odbrane" danas piše istoriju!Alimpijević: "Navijači, podržite nas protiv Zadra"\nČetiri meseca pred završni turnir Evrolige koji će ove godine biti održan u Beograd, predstavljen je logo fajnal-fora.\nNa zvaničnom sajtu Evrolige navodi se da je Beograd kao iskonsko mesto rađanja košarke predstavljao inspiraciju za zvanični logo završnog turnira koji će biti održan u srpskoj prestonici.\nFajnal-for Evrolige na programu je od 17. do 20. maja u "Beogradskoj Areni".\n"Logo završnog turnira oslikava košarkaški DNK Beograda, predstavlja mešavinu tradicije i modernog i istorije sa sadašnjošću. Beograd je ispisao neke od najsvetlijih stranica košarkaške istorije i proizveo neka od najvećih imena u svetu sporta, a grad je i danas rasadnik najvećih talenata na svetu", navodi se na sajtu Evrolige.\nPogledajte kako je Evroliga predstavila logo završnog turnira u Beogradu.


Boško Obradović: Pošteni izbori ili pošteni protesti? – Otvoreno\nNaslovnaVestiBoško Obradović: Pošteni izbori ili pošteni protesti?\nBoško Obradović: Pošteni izbori ili pošteni protesti?\nJasno je šta su motivi vlasti sa dijalogom sa opozicijom na dva koloseka. Njima je potrebno da dobiju legitimitet za sledeće izbore koji je ozbiljno poljuljan prošlogodišnjim bojkotom izbora na svim nivoima i zato glume spremnost na dijalog kako bi ublažili posledice nelegitimnosti sadašnjeg saziva lažnog parlamenta. Svi u domaćoj i međunarodnoj javnosti, pa čak i birači naprednjaka, vide da je to jedan smešan i nedemokratski parlament bez opozicije i takvo stanje je neodrživo. Jedini razlog zašto oni sede na međustranačkom dijalogu jeste da ti sledeći izbori i sledeći parlament ne izgledaju kao prošlogodišnji izbori i sadašnji parlament.\nNarodna skupština FOTO: Milica Vučković\nZbog toga su spremni nešto i da ispune od opozicionih zahteva, ali da to bude što manje i što beznačajnije.\nMeđutim, sada su ušli u problem jer treba nekako završiti oba ta dijaloga i ispuniti nešto od opozicionih zahteva i na jednom i na drugom koloseku. Ako su mislili da priznaju samo kolosek bez stranaca i da tu naprave neke dogovore, delegacija Evropskog parlamenta im je napravila pometnju jer su prihvatili na\nsebe izradu radnog dokumenta o izbornim uslovima, što je bilo neočekivano. Ako u tom papiru, koji treba da stigne ovih dana, izborni uslovi budu postavljeni onako kako je to u svim demokratskim zemljama – aktuelna vlast u Srbiji imaće veliki problem da to prihvati.\nBoško Obradović nedeljom: Novi suverenizam – iznad vlasti i opozicije\nAko, u dogovoru sa našim vlastima, taj papir bude ispražnjen od suštinskih uslova za slobodne i poštene izbore, to će biti dobro otrežnjenje za sve one koji se nadaju da će nam stranci doneti slobodu, pravdu i\ndemokratiju u Srbiju, a EU će izgubiti i poslednje ostatke kredibiliteta. A onda sledi naše suočavanje sa samim sobom i da li ćemo se za slobodu, pravdu i demokratiju izboriti sami, što sve vreme bezuspešno zagovaram.\nDrugi motiv vlasti da ide na dva koloseka dijaloga je da posvađa i podeli ionako posvađanu i podeljenu opoziciju. Ali, ako smo pametni mi u opoziciji ne treba da nasednemo na taj mamac već bi trebalo da radimo na tome da izvučemo maksimum iz oba toka dijaloga. Sve što dobijemo u međustranačkom dijalogu bez stranog posredovanja biće na korist i onih koji razgovaraju samo uz pomoć stranaca. Sve što, na drugoj strani, dobijemo u dijalogu uz posredovanje delegacije Evropskog parlamenta biće i na korist onih koji ne žele strano posredovanje.\nDveri ispred Skupštine FOTO: Direktno.rs\nUpravo to je i bila ideja Srpskog pokreta Dveri kada smo doneli odluku da učestvujemo na oba koloseka dijaloga – da iz oba izvučemo najviše što se može na opštu korist svih u opoziciji.\nVreme za okončanje oba dijaloga nesumnjivo curi. Ostalo je manje od mesec dana da se sve završi i odmah bude primenjeno, jer je dogovor na oba koloseka dijaloga da budu završeni najkasnije šest meseci pre sledećih izbora u Srbiji, a to je najdalje kraj septembra – ako imamo u vidu da su izbori krajem marta ili\npočetkom aprila. Ono što je dobro jeste da ćemo veoma brzo znati na čemu smo i šta je odgovor vlasti na naše višegodišnje opozicione zahteve za poboljšanje izbornih uslova.\nMeđutim, da li smo spremni za scenario da vlast neće ništa da promeni? Da li će onda ponovo morati da radi ulica? Tu se onda postavlja jedno teško pitanje: da li na ulice mogu pozvati i narod ponovo sabrati u borbu protiv ove vlasti oni koji su raspustili najveći opozicioni miting 13. aprila 2019. godine i preko 50.000 gnevnih ljudi poslali kući? Da li taj autoritet za poziv za narodni bunt imaju oni koji nisu prihvatili da realizuju ranije zajednički dogovorenu ideju o štrajku glađu svih lidera i narodnih poslanika opozicije?\nBoško Obradović nedeljom: Postoji li treći put između sadašnje i bivše vlasti?\nIstrošeno je poverenje opoziciono orijentisanih građana prema opozicionim političkim strankama i zato se građani okreću alternativnim protestima i njihovim organizatorima. Mnogi u opoziciji nikada nisu napravili niti jedan protest protiv ove vlasti niti smeju da kritikuju kriminal i korupciju u vrhu vladajućeg režima. Mnogi drugi u opoziciji nikada nisu smeli da idu do kraja i da se suprotstave vlasti po cenu određenog rizika. Kao da bi i jedni i drugi voleli da im neko pokloni poštene izbore i vlast, a to ne biva.\nPoslednji je trenutak za uozbiljavanje kompletne opozicione političke scene, računajući političke stranke, intelektualnu javnost, građane… Bez obzira na sve naše međusobne podele i netrpeljivosti treba na oba koloseka dijaloga da izvršimo zajednički pritisak na vlast u cilju ostvarenja uslova za slobodne i poštene\nizbore. To znači da mediji moraju biti oslobođeni za drugačije mišljenje, kritiku vlasti i glas opozicije, a pre svega javni medijski servisi i televizije sa nacionalnom frekvencijom, i to ne samo u mesec dana izborne kampanje već u svih šest meseci predizbornog perioda. To znači da moramo dobiti emisije u kojima\nćemo samostalno gostovati i imati priliku da predstavimo svoj program bez prekidanja od strane režimskih ometača, kao što to predstavnici vlasti imaju svakodnevno i svuda.\nBoško Obradović nedeljom: Za budućnost Evrope – porodičnu, nacionalnu i hrišćansku!\nTo dalje znači da Republička izborna komisija mora da izgleda drugačije jer u njoj nema članova iz redova opozicije. To podrazumeva da naši predstavnici moraju učestvovati u sređivanju Jedinstvenog biračkog spiska. I, najvažnije, mora da sadrži formiranje radnog tela koje će nadzirati kompletan predizborni i izborni proces, a u kome će opozicija imati svoje članove.\nUkoliko svega toga nema onda moramo biti spremni na druge vidove borbe. Ali pod uslovom da nam ponovo neko ne traži da se raziđemo kad se saberemo ispred Skupštine, da nam ne pričaju priče i menjaju teze kako smo nasilni mi koji se borimo za slobodu i poštene izbore, da ne zagovaraju novi pasivni bojkot i\nčekanje da nam EU reši sve naše probleme, već da ovoga puta idemo do kraja. Svi protesti u Srbiji onda treba da se ujedine u jedan i da nema razilaženja dok ne dobijemo ono što tražimo. Ako za to nismo spremni – bolje da ne počinjemo ništa i da onda prestanemo da kukamo i da se stalno žalimo na ovu vlast na društvenim mrežama i u ličnim razgovorima.\nVlast je na potezu i ima priliku da sve ovo reši mirno tako što će omogućiti poštene izbore. Ako toga nema, onda smo mi na potezu i bez obzira na sva loša iskustva iz novije prošlosti moramo probati ponovo. I 90-ih godina mnogi su protesti i demonstracije propali dok na kraju jedne nisu uspele. Naše je da radimo na tome i uspeh će doći, ali sasvim sigurno nema ništa od onog „sedenja na dušeku sve duvan pušeći“.\n„UGROZIO“ Vučića SMS porukom, PA UMRO U ZATVORU


... /Grupa bh. državljana sutra iz Rima dolazi u Sarajevo, svi idu u karantin / Radio Sarajevo\nFoto: Federalna uprava civilne zaštite /Sa sastanka\n26. 03. 2020. u 17:33:00 Radiosarajevo.ba\n"Federalni zavod za javno zdravstvo i Ministarstvo zdravstva poduzet će aktivnosti", istakao je Solak.\nPrethodno, u cilju sprečavanja širenja zaraze korona virusa (COVID-19) danas (26. mart) je u Sarajevu održana osma vanredna sjednica Federalnog štaba civilne zaštite (FŠCZ) kojom je predsjedavao Solak.\nFoto: Federalna uprava civilne zaštite : Sa sastanka\nNačelnik Federalnog štaba civilne zaštite Fahrudin Solak kazao je na konferenciji za medije nakon sjednice štaba da to tijelo stalno zasjeda i da će se uskoro vidjeti da li će biti novih mjera. Kazao je da bi mjere koje su do sada donijete trebale pokazati efekte u narednim danima.\nDavor Pehar, direktor Zavoda za javno zdravstvo FBiH rekao je da je u Federaciji BiH trenutno više od 32.000 osoba pod zdravstvenim nadzorom.\n"Očekujemo da će se taj povećavati", kazao je Pehar.\nTagovi: COVID-19 koronavirus u BiH Fahrudin Solak Krizni štab\nBiH / Raste broj zaraženih: Još 22 novooboljelih od COVID-19 u tri kantona


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Cefta\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Maturski radovi > Cefta\nPuna verzija: Cefta\nNakon drugog svetskog rata zemlje najstarijeg kontinetna uglavnom su bile razorene, industrija i celokupna ekonomija su se jos uvek oporavljale od ratnih strahota.\nFrancuski ministar spoljnih poslova Rober Suman pozvao je 9. maja 1950. na ujedinjenje zemlje koje su se, bezmalo, unistile tokom drugog svetskog rata.\nGodinu dana kasnije, njegova ideja prerasla je u Evropsku zajednicu za ugalj i celik. Prvi kork samo je naizgled bio skroman, jer je udruzivanjem industrije uglja I celika Francuske, Italije, Nemacke I zemalja Beneluksa, njihovim stavljanjem pod kisobran nadnacionalnih institucija, fakticki uspostavljena kontrola nad vojnom industrijom.\nBio je to zacetak nove Evrope i Stari kontinent posle toga vise nikad nije bio isti. Usledili su Rimski ugovori iz 1957. kojima je su otvorene perspektive evropskih integracija. Gradjena je infrastruktura koja je prelazila drzavne granice, usaglasenim standardima pravljeno je vece i produktivnije trziste, a drzave su mogle da grade carinsku uniju bez ozbiljnih ekonomskih gubitaka.\nMastrihitski dokument je 1992. zajednicu pretvorio u unijju, sto je znacilo da se zi klasicnog trgovackof sistema iskoracilo ka ekonomskom i politickom partnerstvu.\nNastanak CEFTA (Central European Free Trade Agreement )\nnjena istorija i desavanja\nEvropska unija je na raspad komunizma u Centralno-Istočnoj Evropi (CIE) odgovorila zaključivanjem nepreferencijalnih Sporazuma o trgovinskoj i ekonomskoj saradnji sa ovim zemljama; zatim dodeljivanjem Opšte šeme preferencijala, kao jednostranim merama trgovinske politike kojima se obezbeđuju carinske olakšice ovim zemljama; da bi tokom 90-tih sa Mađarskom, Poljskom, Češkom, Slovačkom, Slovenijom, Bugarskom, Rumunijom, Estonijom, Letonijom, Litvanijom, zaključila Evropske sporazume o pridruživanju ("Evropski sporazumi"). Evropski sporazumi (ES) su otišli mnogo dalje od početne ideju o preferencijalnom pristupu zemalja CIE jedinstvenom evropskom tržištu, predstavljajući osnovu i otvarajući put za punopravno članstvo ovih zemalja (sada već zemalja kandidata za članstvo) u EU.\nDok Sporazumi nisu bili ratifikovani, a u cilju podsticanja i olakšavanja procesa prestruktuiranja u zemljama CIE, trgovinska komponenta ES je regulisana Privremenim sporazumima o trgovini i sa njom povezanim pitanjima. Sadržaj ovih sporazuma je bio gotovo identičan za sve zemlje CIE. Oni su predviđali uspostavljanje zone slobodne trgovine za industrijske proizvode između EZ i svake pojedinačno zemlje CIE u periodu od maksimum deset godina (od 1. januara 2002. godine); asimetričan pristup liberalizacije trgovine (slobodan pristup na tržište EZ u roku od šest godina); prelazni period za unilateralno povećanje carinske zaštite i za usklađivanje ekonomskog zakonodavstva zemalja CIE sa istim EZ. Po stupanju na snagu Privremenih sporazuma sva kvantitativna ograničenja na trgovinu industrijskim proizvodima su bila ukinuta, a niti nove carinske dažbine niti drugi nameti sa sličnim efektima nisu smeli biti naknadno primenjeni; mada su obe strane potpisnice mogle da pribegnu raznim merama uvozne zaštite pod određenim uslovima i rokovima propisanim pravilima tadašnjeg GATT-a.\nKao rezultat institucionalizacije odnosa EZ i zemalja CIE, i dobijanja preferencijalnog statusa i pristupa tržištu EZ, došlo je do geografske preorijentacije trgovine ovih zemalja prema EZ, apsolutnog i relativnog povećanja spoljno-trgovinske razmene sa EZ, drastične promene njihove trgovinske strukture i pronalaženju nove uloge ovih zemalja u međunarodnoj podeli rada.\nTrgovinska razmena među zemljama CIE se, od 1989. do 1993. godine, povećala sa 8 na svega 13%, dok je u istom periodu, EU, ili bolje reći Nemačka, postala njihov najveći trgovinski partner. Učešće EU u ukupnom izvozu zemalja CIE se povećalo sa 1/3 na 60%, a samo Nemačke sa 11 na 29%, što čini preko 50% ukupnog uvoza EU iz ovog regiona. Nadalje, u periodu od 1993. do 2000. godine ukupan izvoz zemalja CIE se više nego udvostručio, povećavajući učešće EU u njihovom ukupnom izvozu na oko 65%. Zanimljivo je pomenuti da "Luksemburška grupa" (prva grupa kandidata za članstvo u EU: Češka, Poljska, Mađarska, Slovenija, Estonija, uključujući i Kipar) trguje mnogo više sa EU od "Helsinške grupe" (Bugarska, Letonija, Litvanija, Rumunija, Slovačka, uključujući i Maltu). Prva grupa je 1998. godine uvozila 71%, a izvozila 67% u EU, što govori u prilog da su neke zemlje iz ove grupe mnogo više integrisane u EU, u smislu trgovine, nego neke zemlje članice. Helsinška grupa je uvozila 50%, a izvozila 59% u EU, u istom periodu.


XV Smotra dramskih amatera ''Milivojev štap i šešir'', Susreti varoških pozorišta Srbije od 22. do 27. februara 2019. godine • Poportal\nU Požarevcu će od 22. do 27. februara 2019. god. biti održana XV Smotra dramskih amatera\n“Milivojev štap i šešir“, Susreti varoških pozorišta Srbije.\nSmotra je posvećena popularnom pozorišnom i filmskom glumcu, Milivoju Živanoviću,\nUčestvuju pozorišta iz Beograda (“Pokondirena tikva“- Studio BIS),\nG. Milanovca (“Profesionalac“), SKC Kragujevac (“Peščanik“), Šida („Bal vampira“),\nPožarevca („Čudo u Šarganu“) i u revijalnom delu „Murlin Murlo“) Smederevo.\nNajbolji glumac večeri dobija na dar repliku Milivojevog štapa a iz kruga večernjih\ndobitnika, najbolji glumac festivala dobija na dar Milivojev šešir, čime kompletira nagradu.\nPolicija: Pucao u glavu iz vazdušne puške i naneo teške telesne povrede komšiji\nMinistar za rad: Ove godine povećanje penzija i plata\nPromocija bogate kulturne baštine Srbije – Miomir Korać ističe da su pokazali „lice naše zemlje“\n14/09/2018 13/09/2018 P.Radovanović\n05/02/2018 07/02/2018 P.Panović


Krađa glasova u Mostaru: Više glasova upisivano za SDA, a na štetu Bh. bloka\nNaslovna Hercegovina Krađa glasova u Mostaru: Više glasova upisivano za SDA, a na štetu...\nPrebrojavanje glasova sa pojedinih biračkih mjesta u Mostaru je u toku, a već su vidljive brojne nepravilnosti na koje su ukazali i član Predsjedništva SDP-a Irfan Čengić te njegov kolega Aner Žuljević (SDP).Čengić je kazao da je prisustvovao prebrojavanju glasova u Zetri.\n“Vjerujem da ćemo do kraja procesa vratiti i ukradeni mandat PMP, jer su u sistem uneseni pogrešni podaci, a ne oni iz zapisnika. Desetine glasova BH Bloka prebačeni su u glasove SDA koalicije i to samo na par otvorenih kutija. Posebna smijurija su preferencijski glasovi unutar SDA koalicije, oni su upisivali preko 100 glasova kandidatima po biračkom mjestu. A onda se SDA-ovci hvališu svojim ‘glasovima’”, kazao je Čengić.


EU poziva Bajdena da vrati u normalu odnose Brisela i Vašingtona | Insajder\nPredsednik Evropskog saveta Šarl Mišel pozvao je novoizabranog predsednika SAD Džozefa Bajdena da dođe u posetu Briselu nakon što stupi na dužnost i vrati u normalu transatlantske odnose, narušene u prethoddne četiri godine, u vreme aktuelnog šefa Bele kuće Donalda Trampa.\n"Sada je vreme da udružimo snage. U svetu koji se menja, naše partnerstvo će biti značajnije nego ikad pre za zaštitu naših građana, obnovu naših ekonomija, zaustavljanje globalnog zagrevanja i za stvaranje bezbednijeg sveta", naveo je Mišel u izjavi posle današnjeg telefonskog razgovora s Bajdenom.\nMišel je dodao da će "EU i SAD uvek imati veći uticaj kada zajedno preduzimaju korake".\nEU se često žalila da Tramp doprinosi pogoršanju odnosa dve strane, a sada se nada da transatlantske veze mogu da budu vraćene na nivo iz vremena administracije Baraka Obame, kada je Bajden bio potpredsednik SAD.\nBrisel i Vašington su se prethodnih godina sporili oko najvažnijih pitanja, od trgovine i bezbednosti do borbe protiv klimatskih promena.


pink.rs | Izetbegović potvrdio: BiH podnosi zahtev za reviziju presude protiv Srbije\nIzetbegović potvrdio: BiH podnosi zahtev za reviziju presude protiv Srbije\nDesetogodišnji rok za podnošenje ovog zahteva ističe 26. februara.\nBošnjački član Predsedništva BiH Bakir Izetbegović saopštio je danas da će u ime države podneti zahtev za reviziju presude po tužbi BiH protiv Srbije.\nIzetbegović je nakon dvosatnog savetovanja sa stotinak stručnjaka i predstavnika vlasti i Islamske zajednice, kao i nevladinih organizacija novinarima rekao da je opšti stav učesnika današnjeg skupa da BiH treba da pokrene reviziju presude.\nNakon dvosatnog savetovanja novinarima je rečeno da su na tom skupu jednoglasno usvojena dva zaključka - da užesnici podržavaju stav agenta da su se stekli uslovi za reviziju presude i da je smisao revizije u "utvrđivanju istine o ulozi tadašnjeg režima Republike Srbije u sudski dokazanom zločinu genocida nad Bošnjacima. Revizija je izraz obaveze prema žrtvama genocida".\nIzetbegović je rekao da je opšti stav učesnika današnjeg skupa da BiH treba da pokrene reviziju presude.\nNajava pokretanja procesa revizije pred Međunarodnim sudom pravde preti da BiH, kako je i sam Izetbegović rekao, uvede u najtežu političku krizu posle potpisivanja Dejtonskog sporazuma.\nOva odluka, međutim, otvara mnoga pitanja a to je da li Izetbegović u ime BiH može da podnosi takav zahtev s obzirom na to preostala dva člana tog tela, srpski Mladen Ivanić I hrvatski Dragan Čović, takvu odluku ne podržavaju.\nIzetbegović je sa svojim saradnicima ovakvu odluku doneo pre prethodnog razmatranja tog pitanja na sednici Predsedništva.\nIvanić je ranije upozorio da će to biti kršenje Ustava BiH, te da Izetbegović nije država.\nSrpski poslanici su juče bojkotovali sednicu Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine, pa je ona odložena za početak marta.


Ostali sportovi - Streljaštvo: Tijana ide na Prvenstvo Evrope u Dansku\nStreljaštvo: Tijana ide na Prvenstvo Evrope u Dansku\nProteklog vikenda održan je međunarodni turnir u Minhenu, na kojem se odlučivalo o konačnom sastavu reprezentacije Srbije pred odlazak na Prvenstvo Evrope. Iz SD „Pančevo 1813“ su nastupala dva strelca koji su postigli dobre rezultate. Tijana Kolarik je sa 388 i 392 kruga ostvarila dobru razliku između ostalih kandidata i zadržala svoje mesto u juniorskoj reprezentaciji.\nOna putuje na pripreme u Smederevo od 10-17.februara, gde će i pucati mečeve za finale KUP-a SS Srbije, a od 25.02-03.03.2013.godine učestvovaće i na Prvenstvu Evrope u Danskoj. Gabriel Dautović je imao nešto slabije rezultate od 583 i 589 krugova, koji nisu bili dovoljni da se održi u tročlanoj reprezentaciji juniora Srbije.\nNešto pre na turniru u Sloveniji su to pravo izgubili i Tašana Bogatinovski i Dejan Pešić u seniorskoj reprezentaciji, kao peti odnosno šesti kandidati iako su imali izvanredne rezultate.\nPriliku za dokazivanje imaće ponovo na finalnom meču KUP-a SS Srbije koji će biti održan u Smederevu 16. i 17.februara. Tijana i Gabriel će nastupati u obe konkurencije i juniora i seniora, Dejan u konkurenciji seniora puškom, a Marija Bubalo u konkurenciji juniorki pištoljem.\nKUP Srbije za kadete\nNa drugom kolu KUP-a SS Srbije za kadete održanom proteklog vikenda u Novom Beogradu nastupilo je i osam strelaca iz SD „Pančevo 1813“. Najuspešnija je bila Isidora Stojanović koja je sa 179 krugova osvojila četvrto mesto i novih pet bodova u konkurenciji kadeta, čime je osigurala i nastup u finalnom meču u martu (nakon tri kola).\nNajuspešniji mlađi junior je Aleksandar Jovanović koji je sa 574 kruga iz standardne vazdušne puške osvojio takođe četvrto mesto i novih pet bodova i osigurao nastup u finalnom meču. Bodove su osvojili i mladi kadeti. David Dautović sa 177 krugova je osvojio drugo mesto, a jedan bod je osvojio Đorđe Jovčević sa istih 177 krugova.\nBlizu osvajanja bodova su bile i mlađe juniorke Isidora Stojanović sa 374 i Tatjana Hrib sa 363 krugova, kao i Miroslav Milošev sa 561 kao mlađi junior i 170 kao kadet.\nNaredno takmičenje biće 10.februara u Sremskoj Mitrovici gde će se strelci boriti za nove bodove u sedmom kolu Lige Vojvodine za kadete.


IRanski predsednik Hasan Rohani govori tokom posete svetilištu posvećenom osnivaču Islamske Republike, ajatolahu Homeniju, južno od Teherana, Iran, 30. januara 2019.\nNemačka, Francuska i Velika Britanija zvanično su uspostavile evropski mehanizam za olakšavanje bezdolarske trgovine sa Iranom i zaobilaženje sankcija SAD, izjavilo je dvoje diplomata u četvrtak.\nEU je mesecima pripremala sistem koji je zapravo način obračuna koji izbegava monetarne transfere u dolarima između EU i Irana, iako nije verovatno da će on postati operativan u narednih nekoliko meseci zbog tehničkih detalja.\nNemačka televizija NDR javila je da će Evropski prenosilac za specijalne namene (SPV) dobiti ime INSTEKS - Instrument za podršku trgovinske razmene.\nIdeja je da SPV pomogne očuvanju ekonomskog nuklearnog programa pod sporazumom između velikih sila iz 2015.\nEvropi je stalo da pokaže dobru volju prema Iranu otkako se predsednik SAD Donald Tramp povukao iz sporazuma prošle godine.\nTelo verovatno neće oživeti trgovinu sa Iranom, pošto je fokusirano prevashodno na hranu, lekove i humanitarne potrepštine, kroz male transakcije. Neće biti korišćeno za transakcije koje su u vezi sa naftom, koje su žestoko pogođene sankcijama SAD.\n"Ovo neće to promeniti dramatično, ali je važna politička poruka Iranu koja mu pokazuje da smo odlučno za očuvanje JCPOA i takođe pokazuje Sjedinjenim Državama da branimo svoje interese uprkos njihovim eksteritorijalnim sankcijama", rekao je jedan evropski diplomata.\nMeđutim, odnosi između Tehenara i EU su pogoršani i EU je ovog meseca uvela prve sankcije Iranu od sporazuma 2015, što je reakcija na probu iranske balističke rakete i planiranje ubistava na tlu Evrope.\nU simboličnom potezu, EU je dodala dvojcu Iranaca i iransku obaveštajnu službu na listu terorista.\nZemlje članice EU takođe finalizuju zajedničku izjavu o Iranu kako bi podcrtale zabrinutost povodom regionalne politike Irana i programa balističkih raketa, ali i kako bi pokazale želju da održe nuklearni sporazum sa Iranom iz 2015.\nFrancuska i Nemačka preuzele su odgovornost za SPV. Nemački bankar bi trebalo da vodi mehanizam, koji će biti stacioniran u Francuskoj. Francuska, Velika Britanija i Nemačka biće akcionari i nadaju se da će se druge države priključiti.


NEVEROVATNO! U Hali sportova okupilo se 10,000 ljudi protiv Vučića i aktuelne vlasti - Dnevni Žurnal\nNEVEROVATNO! U Hali sportova okupilo se 10,000 ljudi protiv Vučića i aktuelne vlasti\n“Ako i kada postanem predsednik, vratiću dostojanstvo čoveku i smisao institucijama. Rećiću nešto zbog čega bi me nekada s Pravnog fakuklteta proterali, obećavam da će Ustav da važi”, poručio je Saša Janković na predizbornoj konvenciji održanoj u Hali sportova u Beogradu.\nJanković je okupljenima poručio da ih je sve okupila misao da je dosta poniženja, “da Srbije na sme da bude bratija, da država nije družina i da institucije nisu krpe!”.\n“Dosta je bilo ponižavanja, uvreda razuma Beograda na vodi i Srbije na hlebu i vodi, lažnih diploma i vazduplohova, ratnog huškanja, pretnji i laži. Ovo nije i ne sme da bude zemlja fantomki i straha”, poručio je Janković.\nGrađanima je obećao pravnu sigurnost, socijalnu pravdu, evropske vrednosti, građansku demokratiju, slobodno tržište, slobodne medije, lokalnu samoupravu – vrednosti proklamovane Ustavom Srbije.\n“Ne želim da vas lažem, neću vam obećati da ću vas zaposliti. Lečiti, povećavati plate i smanjivati stomake. Poljoprivreda treba da nas hrani, privreda da nas zapošljava, prosveta da nas uči, turizam da nas zabavlja, a svima njima treba država”, rekao je Janković.\nNe treba mi šajkača na glavi da bih bio Srbin, ne trebaju mi saveti Blera da bih bio Evropljanin. Dedina šajkača mi stoji u srcu, Evropa u glavi i odlično idu zajedno.\nPrisustvo ličnosti sa različitih strana političkog spektra nazvao je državnim jedinstvom, što bi institucija predsednika država po Ustavu i trebalo da predstavlja.\n“Kada god je Srbija bila u opasnosti obični ljudi kao mi su je spasavali, oni su pobedili u Cerskoj bici. Oni koje čekamo smo mi”, poručio je Janković sa svog prvog predizbornog skupa.\nRekao je da je Srbija danas privatna firma “radikalske porodice Topalović – Vojislava, Tomislava i Aleksandra”.


Meridian i aktivisti uvek u pomoći najugroženijim sugrađanima - Banjaluka Danas\nViše od šest mjeseci aktivisti ove kompanije se trude pomoći svojim sugrađanima donacijama u cijeloj BiH i širom regiona. Obilazak mnogih gradova i opština u BiH i pomoć ugroženim stanovnicima su postale sinonim za humanost. Gradove koje su obišli aktivisti kompanije Meridiansu između ostalih: Banja Luka, Sarajevo, Doboj, Tuzla, Gradiška, Prijedor, Tešanj i mnogi drugi.\nMisija pomaganja i solidarnosti sa svojim narodom u kompaniji Meridiansu i dalje prioritet. Humanost na djelu i pružanje podrške ugroženim sugrađanima širom regiona u ovoj kompaniji se nastavljaju i dalje.


Antifašisti: Ne koketirati sa desnicom - Dnevni list Danas\nDruštvo Antifašisti: Ne koketirati sa desnicom\nGradski menadžer Goran Vesić i predsednik Međunarodne federacije pokreta otpora i antifašista (FIR) Vilmoš Hanti položili su danas vence na Spomenik žrtvama genocida u Drugom svetskom ratu na mestu nacističkog logora na Starom sajmištu.\n3Piše: FoNet 10. septembra 2017. 12.12\n„Tokom Drugog svetskog rata u logoru na ovom mestu ubijeno je oko 18.000 ljudi, a jedan je od retkih logora u Evropi koji još nije obeležen“, ukazao je Vesić.\n„Grad Beograd i Vlada Srbije učinili su ogromne napore u poslednjih nekoliko godina, kako bi Staro sajmište postalo Memorijalni kompleks“, naveo je Vesić i podsetio da je Centralna kula raseljena, da predstoji donošenje zakona i da će u narednom periodu ovo mesto stradanja biti dostojno obeleženo.\n„To je naša moralna obaveza prema ljudima koji su ovde stradali, a kompleks će biti mesto gde će se učiti o holokaustu, antifašizmu i svim strahotama nacizma“, predočio je Vesić.\nHanti je naglasio da, kao antifašista, poručuje vladama da ne koketiraju sa ekstremnom desnicom, već bi trebalo da se od nje ograde.\nDelegacija FIR boravi u Beogradu od 8. do 10. septembra radi održavanja sednice svog Izvršnog komiteta i okuplja oko 50 organizacija iz više od 30 zemalja.\nantifasizam, goran vesicBeograd\n10. septembra 2017. u 13.34\nKako sad 18000? Kustos Muzeja grada Beograda Darko Ćirić već dve decenije tvrdi da je u pitanju 2500. Uostalom čemu obeležavanje kad kod Vesića u Skupštini grada Beograda visi šef svih beogradskih logora Dragomir Dragi Jovanović i to na počasnom mestu u svečanoj sali, dok njegov pajtaš iz DS Alimpić izjavljuje da će slika biti uklonjena "samo ako se on više ništa ne bude pitao u Skupštini". Rehabilitovani su mnogi Nedićevi ministri i savetnici a uskoro će i Nedić. Pa koga bre vi za****vate, sram vas bilo!\n10. septembra 2017. u 14.09\n"Hanti je naglasio da, kao antifašista, poručuje vladama da ne koketiraju sa ekstremnom desnicom"?!? Čoveče, gde ovaj živi i za šta i za koga radi? Ako je ovaj antifašista onda su i radikali (i ovi prefarbani) antifašisti. Pa taj Vesić, kod koga si došao u posetu, je ekstremni desničar, jer sve šro radi radi na štetu građanstva. Taj Vesić služi onoj musavoj i neokupanoj četničkoj rulji koja je, onomad, na čelu sa Šešeljem i Vučićem išla da bode mrtvog Tita, antifašistu, glogovim kocem i da mu raskopa grob, sve vreme se krsteći i zaklinjući se u pravoslavlje. Osramotili su i čestite, istinske pravoslavce za koje je skrnavljenje groba jedan od najtežih grehova i sramota bez oprosta.\n10. septembra 2017. u 16.03\nU Srbiji su rehabilitovani osudjeni i neosudjivani saradnici Nemaca i kolaboranti. Srbija je antifasticka pred svetom, a za pokuci je izmislila drugi antifasisticki pokret gibanicara i subarasa, koji nemaju nista zajednicko sa antifasizmom. Antifasizam je internacionalan. Svet poznaje i priznaje jedan Jugoslovenski antifasisticki pokret onih koji su se pozdravljali sa “Smrt fasizmu-sloboda narodu”, ali je ovaj izmisljen za po kuci mnogo prisutniji. Vidi se to i po promeni naziva ulica, uklanjanju spomenika, ‘invented history’ da se izbrise poslednjih 70 godina istorije i Srbija vrati u “srecnu i bericetnu” 1939. Fasizam se relativizuje. U Evropi ne postoji fenomen da se zlocini nacista pravdaju borbom naroda protiv okuparpra, osporava prirodno pravo naroda da se brani kad je napadnut, sto je prisutno u delu srpske javnosti.


Upravljaj i programiraj industrijskog robotom uz pomoć iPhona - Automatika.rs\nNaslovna Vesti Robotika Upravljaj i programiraj industrijskog robotom uz pomoć iPhona\nKako sve više aplikacija postoji za naše smart telefone, zaposleni na Institutu za alatne mašine i proizvodnju iz Berlina došli su na ideju da omoguće programiranje robota preko iPhona. Ovo je jedan od najlakših načina za kontrolu industrijskih robota. Aplikacija nam omogućuje upravljanje KUKA KR6 robotom, koji ima nosivost do 6kg i najpogodniji je za poslove lemljenja, zavarivanja i pakovanja.\nKontrola robota se vrši bežičnom komunikacijom, a moguće je isprogramirati robota. Možemo i sami izabrati željene koordinate, podešavanjem x, y i z promenljivih. Pored samog odabira tačaka, možemo upravljati osama svakog zgloba. Jednostavnim naginjanjem iPhona uz obeleženu osu, takođe, možemo upravljati ovim industrijskim robotom.\nPrethodni tekstKNX Controller – Android aplikacija za nadgledanje kućne automatizacije\nSledeći tekstJedinica za upravljanje nivoom tečnosti u rezervoaru


SAD: Pratimo poteze Irana - 05.01.2018, Sputnik Srbija\nAmerička ambasadorka u UN Niki Hejli upozorila je iranske vlasti da svet prati njihove postupke u vezi sa protestima u zemlji. 05.01.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, iran, niki hejli, savet bezbednosti un\n© REUTERS / Lucas JacksonAmerička ambasadorka u UN Niki Hejli obraća se novinarima u sedištu Ujedinjenih nacija u Njujorku\nAmerička ambasadorka u UN Niki Hejli upozorila je iranske vlasti da svet prati njihove postupke u vezi sa protestima u zemlji.\n„Iranski režim je sada opomenut: svet će posmatrati šta radite“, naglasila je Hejlijeva na sastanku Saveta bezbednosti UN. Zasedanju prisustvuje i predstavnik Irana.\nOtvoreni sastanak Saveta bezbednosti UN o Iranu održava se na inicijativu Sjedinjenih Američkih Država. Pola sata pre sastanka, na predlog Rusije održane su preliminarne konsultacije „kako bi se razmatrala američka inicijativa“.\nHejlijeva je takođe izjavila da međunarodna zajednica mora da učini više kako bi sprečila Iran da ućutka poruke demonstranata, a posebno blokirajući neke platforme društvenih mreža.\nNajmanje 21 osoba je poginula u antivladinim protestima i nemirima koji su počeli prošle nedelje. U Iranu se, takođe, tri dana održavaju velika provladina okupljanja.


NEIZVESNA PRAZNIČNA TURISTIČKA SEZONA U EVROPI Nemačka traži zatvaranje skijališta, Austrija se protivi - Biznis.rs\n26.11.2020 12:35 Izmenjeno: 19:16 Autor: Vladimir Jokanović 1\nNemačka koja predsedava Savetu EU tražiće od evropskih partnera zatvaranje skijališta do 10. januara u okviru mera borbe protiv širenja epidemije korona virusa. Ovaj...\nNemačka koja predsedava Savetu EU tražiće od evropskih partnera zatvaranje skijališta do 10. januara u okviru mera borbe protiv širenja epidemije korona virusa. Ovaj predlog usklađen je sa francuskim planovima, ali je izazvao negodovanje u Austriji, jer bi to značilo ukidanje sezone božićnih i novogodišnjih praznika.\n„Otvoreno ću reći da to neće biti lako, ali pokušaćemo“, rekla je u sredu nemačka kancelarka Angela Merkel u razgovoru sa liderima federalnih država u Berlinu. Oni urgiraju da Nemci ostanu kod kuća tokom zimskih praznika, a u dogovoru federalnih država sa saveznom vladom odlučeno je da rade sa evropskim vlastima na tome „da ne dozvole skijaški turizam do 10. januara“, prenosi EurActiv.\nPredlog Nemačke došao je dan nakon što je francuski predsednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron) rekao da će skijališta njegove zemlje ostati zatvorena do kraja godine. On je naveo da će se konsultovati sa evropskim partnerima radi usklađivanja početka zimske sezone. Nacionalno udruženje planinskih centara u Francuskoj ocenilo je da je Makronov predlog „veoma štetan za ekonomiju Alpa“.\nAustrijska ministarka turizma Elizabet Kostinger (Elisabeth Koestinger) izjavila je povodom nemačkog predloga da „nije videla nikakve koristi od poziva za zatvaranje skijališta“. Ona je istakla da su austrijske kompanije već izradile sveobuhvatne koncepte bezbednosti za skijaše tokom praznika. „Zimski praznici u Austriji biće bezbedni“, navela je Kostinger. Slovenija će sačekati instrukcije Brisela povodom otvaranja skijališta, saopštilo je Ministarstvo ekonomije, prenosi STA.\nItalijanski premijer Đuzepe Konte (Giuseppe Conte) podržao je odlaganje početka skijaške sezone i naglasio potrebu za evropskim rešenjem. „Ako bi Italija odlučila da zatvori sve svoje žičare, bez ikakve podrške Francuske, Austrije i drugih zemalja, tada bi italijanski turisti rizikovali da odu u inostranstvo i da zarazu donesu kući“, rekao je Konte, prenosi BBC.\nAustrija je upozorila EU da će „morati da plati“ zatvaranje skijališta. Beč se istovremeno nalazi u sudskom postupku, koji je otvoren zbog skijaškog sela Išgl odakle se u martu raširila zaraza korona virusom u 45 zemalja nakon što su skijaši odneli virus kućama. Privatna agencija za zaštitu prava potrošača iz Austrije saopštila je da su protiv pomenutog skijaškog centra podnete četiri tužbe u kojima je zatražena odšteta u visini od po 100.000 evra, a da je još 6.000 osoba iz više zemalja najavilo tužbe po istom osnovu.\nANGELA MERKEL AUSTRIJA ĐUZEPE KONTE EMANUEL MAKRON FRANCUSKA ITALIJA NEMAČKA SKIJANJE TURIZAM ZIMSKA SEZONA\nEVROPI NEOPHODAN NOVAC ZA OPORAVAK OD KORONE Nemačka traži od Evropskog…\n30.11.2020 #1 Author\nTeška situacija se odražava na ekonomije svih zemalja. Ali definitivno smo svi bili svedoci da zatvaranje ne sprečava zarazu, a da izaziva negodovanje kod stanovništva.


Birokrate koče konkurs – Semendria\n03. avgust 2015. DRUŠTVO – Izvor: Večernje novosti – Najuspešniji smederevski učenici i studenti nisu dobili ni dinara stipendija iz gradskog budžeta zbog spore i nemarne birokratije. Gradski činovnici sedam meseci ne mogu da napišu pravilnik o raspodeli novca, te je zbog toga 12 miliona dinara, namenjenih mladima, zarobljeno u gradskoj kasi.\n“Novosti” su, takođe, više od mesec dana čekale odgovore na ova pitanja. Uz napomenu da je “član Gradskog veća zadužen za prosvetu Miša Ivković na godišnjem odmoru i da nije dostupan”, a kasnije i izvinjenje zbog kašnjenja, dobili smo odgovor u kome, međutim, odgovora nema.\nU nepotpisanoj elektronskoj poruci iz kabineta gradonačelnice Jasne Avramović navodi se da je “donošenje pravilnika u proceduri, i da će uskoro biti raspisan konkurs”.\nOstala su da “vise” pitanja, zbog čega je piscima pravilnika potrebno sedam meseci da ga sroče, i zbog čega se novac koji postoji i koji je opredeljen za ovo, ne isplaćuje deci, i ima li za to odgovornih.\n« Na Svetskom prvenstvu u ribolovu takmiči se 47 reprezentacija\nSmederevci testiraju olimpijsku regatnu stazu »


Bojan K. 2. decembra 2012., 15:35 3.2k Views\nUkrajinac ilegalac smešten u Padinskoj skeli\nUkrajinski državljanin Viktor Loboda čeka treće izručenje Kijevu i trenutno se nalazi u azilu za strance u Padinskoj Skeli. Ukrajinac od devedesetih godina pljačka i ranjava po Srbiji, i posle skoro dve decenije odležane u našim zatvorima ponovo se “ušunjao” u našu zemlju iako je čak dva puta proteran na 99 godina!\nPo našem zakonu dobio zabrana ulaska u Srbiju na 99 godina. On je, navodno, deportovan do granice sa Rumunijom i tu je izručen Ukrajincima.\nIlegalci preko Srbije u EU\nNajviše imigranata preko prelazi iz Srbije u Evropsku Uniju preko srpsko-mađarske granice. Smo ove godine je uhapšeno preko 1000 ilegalaca. Na ovoj granici MUP Srbije raspolaže sa trenutno najmodernijom opremom.\nOtkrivaju ih termalnim kamerama, koje otkrivaju toplotu njihovih tela, senzorima koji reaguju na njihovu težinu, dvogledima koji uvećavaju noću svetlost i tako mrak čine svetlim.\nMeđutim, početkom 2002. i tokom 2003. godine, srpska policija beleži tri razbojništva i daje se opis stranog državljanina. Tada mu se na teret stavlja pljačka kioska u Staroj Bežaniji, razbojništvo u Zrenjaninu i teška krađa u Novom Beogradu, kada je ranio policajca na dužnosti. Viši sud u Beogradu osudio ga je na kaznu zatvora u Sremskoj Mitrovici na 10,5 godina.\nPosle odslužene kazne, sredinom avgusta ove godine, naša zemlja mu je platila avionsku kartu za Kijev kako se više nikad ne bi vratio. U pratnji policije on je smešten u avion i ponovo mu je zabranjen ulazak na 99 godina u Srbiju.\nKako se predpostavlja on je pomoću novih dokumenta vozom ušao u Bosnu i Hercegovinu. Proveo je nekoliko dana u Sarajevu, zatim seo u atobus i samo na njemu svojstven način ušao u Srbiju. Navodno, iznajmio je stan u Šapcu gde je i uhapšen.\nEkspresnom akcijom stavljene su mu lisice na ruke i on je uhapšen. Ponovo je doveden u azil za strance u Padinskoj Skeli, gde čeka izručenje Ukrajini i ponovo doživotna zabrana ulaska u Srbiju. Ukrajinac posle hapšenja nije želeo nadležnima da otkije zašto se ponovo vratio u Srbiju, kao ni to zašto mu je naša zemlja interesantna za razbojništva.\nPrethodna objava Posle svađe, sve je slađe…\nSledeća objava Uklonjeno smeće i izmeštena nelegalna stanica kod Pančevačkog mosta


... kreirala nalepnice u obliku ptičijeg izmeta\n... kada vlasnik priđe automobilu i ako primeti nalepnicu na kojoj nema nikakvog teksta na njenoj spoljnoj strani pomisliće usled optičke iluzije da je to ptičija kaka jer je razlivena kao da je pala sa velike visine\n... par centimetara, sivo-bela je i okrugla ali pri dnu ima jednu dužu i sa strane jednu manju trakicu\n... autoperionice Aura je skočio za 45%\nFirma Aura je autoperionica, nalazi se u Chennai-u, Indija.\nReklamiranje pranja firme Aura je usmereno ka nalepnicama koje su postavljene na vetrobranska stakla automobila u Chennai-u, Indija.\nDa bi se skrenula pažnja vlasnika automobila, Aura je u svrhu reklamiranja usluge pranja vozila kreirala nalepnice u obliku ptičijeg izmeta.\nGrad Chennai se nalazi na samoj obali Indijskog okeana u Bengalskom zalivu i zato je nad gradom uvek moguće videti morske ptice koje ga preleću.\nStanovnici Chennai-a su se navikli na ptice koje ne samo da nadleću grad nego i ispuštaju kaku po gradu gde stignu i zato im je izgled ptičijih fekalija veoma dobro poznat.\nZbog reklamiranja firme Aura kreirana je nalepnica u obliku ptičijeg izmeta koja je veličine u prečniku par centimetara, sivo-bela je i okrugla ali pri dnu ima jednu dužu i sa strane jednu manju trakicu.\nNa lepljivoj strani nalepnice u gornjem redu se nalazi poruka reklamiranja usluge pranja "Najčistiji način da obavite prljav posao", ispod je naziv firme Aura, u produžetku desno je opis usluge Autoperionica a u donjem redu je tekst Pozovite i broj telefona.\nZa potrebe reklamiranja firme Aura nalepnice su lepljene u gornji levi ugao vetrobranskog stakla na automobile, kada vlasnik priđe automobilu i ako primeti nalepnicu na kojoj nema nikakvog teksta na njenoj spoljnoj strani pomisliće usled optičke iluzije da je to ptičija kaka jer je razlivena kao da je pala sa velike visine.\nI onda kada vlasnik sedne za volan primetiće nalepnicu iznad volana i uočiće neki tekst na njoj i tada će shvatiti usled optičke obmane da je nalepnica ptičija fekalija reklamiranje usluge pranja vozila autoperionice Aura.\nBroj poziva za pranje vozila posle sprovedenog reklamiranja firme autoperionice Aura je skočio za 45%.\nTo kakasto reklamiranje firme Aura i usluge pranja vozila je video svaki vozač kada je seo za volan ali još veći broj posetilaca sajtova je video ovo reklamiranje na internetu gde je bilo postavljeno na društvene mreže i komentarisano.\nBroj pregleda stranice: 688 puta


source.ba | Sirija: Ruski vojni avioni gađali pekaru koja dnevno proizvodi hljeb za 40 hiljada osoba\nSirija: Ruski vojni avioni gađali pekaru koja dnevno proizvodi hljeb za 40 hiljada osoba\nRuski vojni avioni su izveli napad u Idlibu u Siriju gdje je tom prilikom onesposobljena i pekara humanitarne organizacije IHH, javlja Anadolu Agency (AA).\nPotresne fotografije: Novi ruski napad u Siriji, poginulo 30 osoba, povrijeđen veliki broj djece\nRuski avioni zaustavili ofanzivu pobunjenika u blizini Alepa\nPekara koju servisira organizacija IHH u mjestu Sarakib, nedaleko od grada Idliba, a koja dnevno proizvodi hljeb za oko 40 hiljada osoba, onesposobljena je u napadu ruskih vojnih aviona.\nGlasnogovornik IHH Burak Karacaoglu za AA je potvrdio da su ruski avioni gađali pekaru u mjestu Sarakib.\nIstakao je kako je već danima to područje meta napada vojnih aviona Rusije koja podržava režima Bashara al-Assada.\n"U napadu je onesposobljena i naša pekara koja je otvorena prije 16 mjeseci i koja dnevno proizvodi 65 hiljada komada hljebova. U pekari, u kojoj se dnevno proizvodilo hljeba za 40 hiljada osoba, u dvije smjene je radilo 18 osoba. Srećom da nije bilo žrtava, ali je pekara toliko uništena da je neupotrebljiva", rekao je Karacaoglu.


Fudbal - Fudbalerke “Železničara” osvojile turnir u Zrenjaninu\nNapisano u kategoriji Fudbal, 6 februara, 2018\nČetvrti Memorijalni turnir “Milankov Sredoje – Beli” u malom fudbalu održan je prošlog vikenda u Zrenjaninu, u organizaciji ŽFK “Radnički 1919”. Učestvovalo je ukupno osam klubova među kojima i ŽFK “Zelezničar” iz Pančeva.\nNakon preliminarnih utakmica u grupnoj fazi, najbolji su izborili mesto u mečevima za najviše plasmane. Prvo mesto osvojila je ekipa ŽFK “Železničar” koja je u finalu pobedila ekipu domaćina “Radnički 1919”, rezultatom 1:0, dok je treće mesto pripalo fudbalerkama “Zemuna”.\nZa najbolju igračicu turnira izabrana je Mina Čavić (ŽFK “Železničar”. Najviše golova postigla je Nikolina Batinić (ŽFK “Zemun”) sedam golova, dok je za najboljleg golmana izabrana Nevena Eremić (ŽFK “Radnički 1919”).


Suarez - Arsenalova ponuda "uzmi ili ostavi" - Sportske.net\nSuarez - Arsenalova ponuda "uzmi ili ostavi"\nLuis Suarez i dalje insistira na odlasku iz Liverpula, ali Arsenal nema nameru da pojača ponudu.\nUrugvajac je ponovio da želi da napusti klub, a sada navodno insistira na što bržem rešavanju njegovog statusa kako bi pojačao Arsenal. Ponuda od 40 miliona funti je odbijena, a Liverpul je demantovao da je to klauzula u ugovoru Suareza.\nPrema navodima engleskih medija u Arsenalu nisu spremni da poboljšaju ponudu, pa se ovih dana očekuje da reaguje Suerezov agent, Pere Gvardiola, kako bi "pogurao" njegov prelazak u Arsenal.\nBrendon Rodžers kaže da ukoliko Bejl vredi 100 miliona evra, Suarez vredi bar 50, pokušavajući da za Suareza izvuče mnogo više novca od sume koju nudi Arsenal.


Vučić: Verujem u bolje odnose sa Hrvatskom – Balkanekspresrb.rs\n“Ljudi koji misle da je rešenje u lošim odnosima, uvredama i psovkama i u njihovoj i u našoj zemlji, mislim da je to nešto što moramo da ostavimo iza sebe i da je to nešto što je loše i što šalje loš signal o svima nama na Balkanu, a mislim da možemo mnogo bolje i više, ceo Balkan može da bude motor razvoja EU”, istakao je Vučić\nPREMIJER Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da se nada da će Srbija i Hrvatska prevazići sve probleme i da želi da veruje u bolje odnose, premda bi mu danas odgovaralo da kaže neku težu reč i da se posvađa sa Hrvatskom, jer bi to naišlo na simpatije u Srbiji.\n“Ponašamo se odgovorno, uvek želimo da razgovaramo, sa predsednicom Hrvatske sam nedavno imao korektan, ozbiljan i odgovoran razgovor i nadam se da će i druge zemlje EU to razumeti i pomoći da se odnosi na Balkanu brže unapređuju”, rekao je Vučić na pitanje novinara o odnosima sa Hrvatskom.\n“Ljudi koji misle da je rešenje u lošim odnosima, uvredama i psovkama i u njihovoj i u našoj zemlji, mislim da je to nešto što moramo da ostavimo iza sebe i da je to nešto što je loše i što šalje loš signal o svima nama na Balkanu, a mislim da možemo mnogo bolje i više, ceo Balkan može da bude motor razvoja EU”, istakao je Vučić. Dodaje da će rast Srbije ove godine biti veći od prosečnog rasta EU, da ćemo u narednim godinama ubrzano da dostižemo standard EU, tako da misli da su balkanse zemlje šansa za Evropu, a ne mesto sukoba i potencijalnih pretnji za stabinlost.\n“Ti odnosi (sa Hrvatskom) nisu laki, neće biti laki, ali verujem da mogu da budu bolji”, istakao je Vučić.\nVučić poručio je da će Srbija biti uspešna zemlja ako uspe da sprovede bar deo onoga što je urađeno u Nemačkoj, za vreme vlade Geharda Šredera. Vučić je rekao da je Šreder sproveo najteže reforme i da je zaslužan za mnogo toga na čemu sada počiva uspeh savremene Nemačke.\n“Nadam se da ćemo imati snage da bar deseti deo toga što je on sproveo sprovedemo u Srbiji, jer imamo talentovane i vredne ljude”, rekao je Vučić. On je naveo i da je Srbija bila u veoma teškoj ekonomskoj situaciji i da su zato bile potrebne najteže reforme, koje će, ukoliko bude u mogućnosti, nastaviti. “Ne možete rak da lečite sirupom za kašalj, već teškim lekovima, i ja sam to naučio od Šredera, i ukoliko za to bude mogućnosti u narednom periodu, mi ćemo takvim putem, jedinim putem uspeha, da nastavimo. Ako ne, umećemo da češtitamo onima koij budu zagovarali neki drugi program”, rekao je Vucić. Vučić je rekao da je Srbija mala zemlja, ali da može da gleda i da uči od moćnijih. “Ako jedan deo primenimo od onog što su oni primenjivali, možemo da se nadamo uspehu”, rekao je Vučić. On je rekao da je najveći problem Srbije nedostatak preduzetničkog duha i podržao reči Gerharda Šredera da je Srbiji potrebna stabilnost u bucućnosti. Za razvoj preduzetništva Srbija će izdvajati više novca, a u narednom periodu pokušaćemo da formiramo kompletan digitalni eko sistem u našoj zemlji, izjavio je premijer Srbije Vučić. Vučić je, odgovarajući na pitanja novinara koji bi startap posao pokrenuo, rekao da bi voleo da to bude “hardver šop, ili neki ugostiteljski posao”.\n“Nisam stručan za IT sektor, ali po ovom pitanju mislim da ćemo naći i druge vrste olakšica koje do sada nisu imali. I danas smo razgovarali o tome da dajemo šest miliona evra za 30 odsto bespovratnih sredstava za startapove”, rekao je Vučić.\nOn je dodao da će Srbija odvajati više novca i da je već bilor azgovora o formiranju kompletnog digitalnog eko sistema u Srbiji. “O tome ništa ne znam, ali ćemo uzeti najbolje ljude sveta. I danas smo razgovarali sa ljudima koji su za to najstručniji, ne u Evropi, već u svetu, i pokušaćemo to da obezbedimo u mesecima pred nama”, rekao je Vučić.\n“To su stvari koje su pred nama i o kojima treba da razmišljamo i da radimo”, zaključio je Vučić. Upitan kako će se u Srbiji živeti 2020, ako reforme budu nastavljene, Vučić je rekao da Srbija ulazi u period dinamičnog rasta, te da period od 2016. do 2020. godine može biti najbolji za Srbiju\n“Zato moramo da radimo, da se menjamo, jer ništa neće s neba da pada. Ako budemo imali snage, bićemo uspešni, ako ne budemo, nećemo”, rekao je Vučić.On je dodao da veruje da je Srbija na dobrom putu i da će biti primer mnogim zemljama.\nBivši nemački kancelar Gerhard Šreder izjavio je da se Srbija nalazi na dobrom putu po pitanju reformskog procesa, ali i da ima još puno posla pred sobom. Ako se tako nastavi, realno je da Srbije do 2020. postane članica EU. “Došao sam u Srbiju da posetim prijatelja, koji je politički puno postigao za svoju državu, koji je koračao jasnim evropskim putem, ali i koji je jasno stavio do znanja da je Evropi potrebna Srbija, kao što je i Srbiji potrebna EU”, rekao je nemački političar novinarima, govoreći o svom domaćinu, premijeru Aleksandru Vučiću. Šreder je izrazio nadu da će proevropski kurs koji je započeo premijer Vučić biti nastavljen, pošto je to važno za stabilnost na Balkanu i EU.\nOn je istakao da je sa Vučićem razgovarao o reformskim merama koje je Nemačka sprovela, i ukazao da se Srbija nalazi na dobrom putu po pitanju reformskog procesa, ali i da ima još puno posla pred sobom. To je pravi put za Srbiju, za EU i Srbiju u EU“, poručio je nemački političar.\n“Smatram da je realna želja srpske vlade da do 2020. zemlja postane članica EU, ali samo ako nastavi putem kojim je krenuo premijer Vučić“, podvukao je on. Šreder založio se danas za ukidanje sankcije Rusiji tvrdeći da one štete Evropi. “Važno je za Evropu da ima partnerski odnas sa Rusijom, da ga ponovo izgradi, a posebno Srbija, kao buduća članica EU, a to će sigurno biti, može imati funkciju mosta za Evropu i Rusiju”, poručio je e Šreder.\nOn je, odgovarajući na pitanja novinara, zajedno sa srpskim premijerom Aleksandrom Vučićem, rekao i da ne postoji globalni politički problem koji može da se reši bez Rusije i izrazio uverenje da će se konfrontacija koja postoji uskoro prevazići.♦\nTagsAleksandar Vučić Gerhard Šreder


Međunarodni aerodrom Tuzla: Sa radom počinje „Drive-Thru“ PCR test centar na COVID-19 – TuzlaInfo.ba\nMeđunarodni aerodrom Tuzla: Sa radom počinje „Drive-Thru“ PCR test centar na COVID-19\nU cilju lakše organizacije putovanja, Međunarodni aerodromom Tuzla od petka 09.04.2021. godine pored antigenskog testiranja će svojim putnicima, kao i svim ostalim zainteresovanim građanima omogućiti PCR testiranje na COVID-19.\nZahvaljujući obradi uzorka na licu mjesta u mobilnoj laboratoriji koja je locirana na parkingu aerodroma Tuzla, putnici će imati mogućnost da u roku od dva do tri sata od uzimanja brisa preuzmu svoj PCR nalaz na COVID–19. Na ovaj način je uz primjenu „Drive – Thru” koncepta omogućeno PCR testiranje po cijenu od 115 KM.\nLaboratorija PZU „Plava poliklinika“ koja će raditi u sklopu Međunarodnog aerodroma Tuzla, za obavljanje PCR testiranja bit će otvorena svakog dana od 6:00 h – do zadnjeg odlaznog leta tog dana u skladu sa redom letenja.\nMole se putnici koji putuju isti dan da usklade termin testiranja sa vremenom potrebnim za uobičajene aerodromske procedure registracije putnika i prtljaga.\nSve dodatne informacije možete dobiti na broj telefona: 062/099-404 ili na info broj aerodroma Tuzla: 035/302-400.\naerodrom tuzla pcr


Hercegovina predstavljena u Berlinu | Trebinje Live\nTuristička organizacija Grada Trebinja predstavila je svoju turističku ponudu kroz promociju Turističkog klastera Hercegovina na vodećem svjetskom sajmu turizma i putovanja „ITB 2014.“ koji je održan u periodu od 4. do 8. 3. 2014. godine u Berlinu.\nPromocija Turističkog klastera Hercegovina na „ITB 2014.“ realizovana je na štandu Turističkog udruženja BiH, a uz tehničku podršku Regionalne razvojne agencije za Hercegovinu - REDAH u okviru Projekta za razvoj međunarodnog turističkog koridora Hercegovine i zaštitu okoline u Bosni i Hercegovini, te uz podršku Japanske agencije za međunarodnu saradnju JICA.\nSajam je okupio više od 170.000 posjetilaca, od čega je 113.000 profesionalaca iz oblasti turizma, kao i preko 11.000 kompanija izlagača iz 180 zemalja svijeta, što ga čini vodećom B2B-platformom u turističkoj industriji i ključnom berzom za upoznavanje sa novim trendovima i razvojem turističkog tržišta. Uz to na sajmu je održana i Konvencija, gdje su vodeće svjetske „think tank“ organizacije predstavile novitete u sektoru turizma.\nOsim Turističke organizacije Grada Trebinja svoju ponudu na ovom sajmu predstavila je i vinarija “Anđelić” koja je takođe članica turističkog klastera Hercegovina.


Konferencija za nastavnike srednjih škola 23. i 24. novembra na UDG-u - CdM\nKonferencija za nastavnike srednjih škola 23. i 24. novembra na UDG-u\nNevladina organizacija Studentski Biznis Centar Univerziteta Donja Gorica će 23. i 24. novembra organizovati Konferenciju za nastavnike srednjih škola iz Crne Gore i regiona.\nKako je saopšteno iz UDG-a, prvi događaj tog tipa, realizovan od 17. do 19. januara 2019. godine na tom Univerzitetu, okupio je 46 nastavnika srednjih škola iz Crne Gore, a rezultati konferencije su bili i više nego uspješni.\n“Regionalna konferencija će okupiti preko 100 nastavnika i direktora srednjih škola iz 55 obrazovnih institucija, 31 grada i četiri zemlje: Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Crne Gore”, navode u toj ustanovi.\nDomaćin konferencije će, ističu, ponovo biti Univerzitet Donja Gorica, a realizaciju projekta su podržali predstavnici Ministarstva prosvjete, Ministarstva nauke, Centra za stručno obrazovanje, kompanije Crnogorski Telekom i organizacije Dostignuća mladih u Srbiji.\n“Cilj regionalne Konferencije jeste da svi zajedno, iz perspektive predstavnika nadležnih institucija, akademske zajednice, kompanija, nacionalnih i međunarodnih organizacija, kao i samih nastavnika iz Crne Gore i regiona, kroz konstruktivan dijalog pronađemo moguće modele za poboljšanje situacije u obrazovnom sistemu, sa akcentom na preduzetništvo, inovacije, naučno-istraživački rad i primjenu digitalnih tehnologija u edukaciji mladih”, poručuju iz UDG-a.\nNajavljuju da će se struktura konferencije zasnivati na kombinaciji interaktivnih panela, stručnih i motivacionih predavanja, kao i teambuilding aktivnosti u okviru kojih će učesnici projekta imati priliku da timski rade na rješavanju aktuelnih izazova u oblasti primjene obrazovanja, nauke, preduzetništva, istraživačkog rada i digitalnih tehnologija u edukaciji mladih.\nRezultate aktivnosti nastavnici će prezentovati pred svojim kolegama, profesorima sa Univerziteta, kao i pred predstavnicima partnerskih institucija, kompanija i organizacija koje su podržale projekat.\n“Ova konferencija će biti značajna za umrežavanje kolega, koji u svojim školama, a potom i zajednicama promovišu ideje i rezultate Konferencije. Nastavnicima će se obratiti i emitentni profesori koji rade sa mladim ljudima tokom studiranja i koji će takođe učestvovati u radu na teambuilding aktivnostima. Takođe, nastavnici će imati priliku da razgovaraju sa studentima UDG-a koji će zauzeti učešće na ovom događaju”, zaključuju u UDG-u.\nTagskonferencija nastavnici region srednje škole Univerzitet Donja Gorica UDG\nStanišić: U narednih mjesec neće biti uvođene promjene u vrtićima\nOdron na putu ka Crmnici, saobraćaj otežan


» Projekti iz kulture visoko rangirali Srbiju u Evropi\nPredstavnici kulturne javnosti okupili su se u niškom EU info kutku gde je održana panel diskusija “Evropa je prepoznala Gostušu, koliko sami prepoznajemo svoje kulturno nasleđe”. Povod skupa jeste nedavno dodeljena nagrada Evropske unije i Evropa Nostre Zavodu za zaštitu spomenika za konzervaciju staroplaninskog sela Gostuša.\nTribina je započeta predstavlianjem programa Kreativne Evrope u Srbiji. “Srbija se po broju projekata iz ove oblasti nalazi na četvrtom mestu u Evropi i na to smo posebno ponosni”, rekao je šef Deska Kreativna Evropa u Srbiji Dimitrije Tadić i zaključio da “mi sami moramo da budemo nosioci nove kulture”.\nGeneralna sekretarka Evropa Nostre u Srbiji Višnja Kisić je na panelu u EU info kutku predstavila neke od do sada nagrađenih projekata u oblasti nasleđa širom Evrope. Ona je ovom prilikom i najavila konkurs “koji je otvoren do 30. septembra, a dodela najprestižnijeg priznanja za nasleđe na evropskom nivou održeće se sledeće godine u finskom gradu Turku”.\nGran pri koji je Zavod za zaštitu spomenika kulture u Nišu dobio za konzervaciju sela Gostuša prva je nagrada Evropa Nostre Srbiji. Tokom prezentacije projekta, direktorka Zavoda Elena Vasić-Petrović je rekla da je “žiri kao vrednosti projekta istakao aktivno učešće studenata u njemu, kvalitetno izrađenu dokumentaciju i činjenicu da smo sa skromnim finansijskim sredstvima postigli ozbiljne rezultate”.\nArhitekta – konzervator Aleksandra Mirić je na panelu rekla kako je “od izuzetnog značaja za Niš to što je prvi grad u Srbiji koji je prihvatio metodologiju Qualicities kao osnovnu metodologiju u procesima donošenja i sprovodjenja odluka na nivou Grada Niša, ustanova kulture, lokalnih institucija i ustanova, lokalnih udruženja i gradskih opština”.\nNa panelu se govorilo i o značaju kulturnog nasleđa na lokalnom nivou. Osnivač fondacije “Za lepši Niš” Ivan Redi ocenio je da se “ne treba oslanjati na stogodišnje projekte, već treba menjati pomalo”. To je i bila ideja kada se krenulo sa uređenjem centralnih niških ulica, Balkanske i Davidove u čiju su rekontrukciju aktivno uključeni studenti arhitekture.


Laguna - Vesti - Najprodavanije knjige Sajma knjiga - Knjige o kojima se priča\nPogledajte TOP 40 Naslovna>Magazin>Vesti>Najprodavanije knjige Sajma knjiga 28.10.2012.Najprodavanije knjige Sajma knjigaNa samom kraju 57. Međunarodnog sajma knjiga u Beogradu kada se sumiraju rezultati, Izdavačka kuća Laguna beleži bolje rezultate u odnosu na prošlu godinu. Velika gužva na štandu tokom svih sajamskih dana doprinela je i boljoj prodaji knjiga u odnosu na prošlu godinu. Bolju prodaju su podstakli brojni bestseleri koje smo objavili tokom godine ali i neposredno pred Sajam knjiga, kao i dela nobelovaca među kojima su Žoze Saramago i Toni Morison. Najprodavanija knjiga Lagune na 57. Međunarodnom sajmu knjiga bila je „Pedeset nijansi – Siva“, E L Džejms, planetarni hit koji i dalje osvaja čitalačku publiku. Da Vilijem Pol Jang ima verne čitaoce u Srbiji, pokazao je ovogodišnji Sajam knjiga, na kojoj je Laguna ekskluzivno predstavila svetsku premijeru njegovog novog romana „Raskršća“. Treća na top 10 listi najprodavanijih knjiga je „Pismo gospođe Vilme“, Jelene Bačić Alimpić. Roman „Dugovečnost“, Svetislava Basare, za kratko vreme stigao je do 5. izdanja a tome je doprinela i sjajna prodaja tokom Sajma knjige. Peti na top listi po prodaji bio je novi roman Tonija Parsonsa, „Potraga za suncem“, a zatim slede, „Putovanje jednog slona“, nobelovca Žozea Saramaga, sjajan roman „Svetlo između okeana“, M. L. Stedman. Književnost za decu obogatio je Uroš Petrović novom knjigom „Zagonetnih priča, knjiga peta“. Među 10 najprodavanijih knjiga na ovogodišnjem sajmu je završna knjiga trilogije Vesne Dedić Milojević, „Ti si meni sve“ i knjiga „Moja tajna – ljubav, vežbanje, kuvanje“, Sanja Marinković.\nOvogodišnji Sajam knjiga obeležila je i vest da je redove Lagune pojačao jedan od najboljih savremenih pisaca srpske književnosti, Dragan Velikić, čiji će novi roman „Bonavia“ biti objavljen u novembru. Pedeset sedmi po redu festival knjige bila je prilika da se uspostave i kontakti sa kulturnim poslanicima zemalja iz okruženja što će rezultovati novim projektima u narednom periodu.\n1. „Pedeset nijansi – Siva“, E L Džejms\n2. „Raskršća“, Vilijem Pol Jang\n3. „Pismo gospođe Vilme“, Jelena Bačić Alimpić\n4. „Dugovečnost“, Svetislav Basara\n5. „Potraga za suncem“, Toni Parsons\n6. „Putovanje jednog slona“, Žoze Saramago\n7. „Svetlo između okeana“, M. L. Stedman\n8. „Zagonetne priče, knjiga peta“, Uroš Petrović\n9. „Ti si meni sve“, Vesna Dedić Milojević\n10. „Moja tajna – ljubav, vežbanje, kuvanje“, Sanja Marinković TweetPodeli Ostale vesti 11.03.2014.Laguna vas vodi u najbolja beogradska pozorištaOd srede, 12. marta, uz tri kupljene knjige u izdanju Lagune u knjižarama Delfi – Terazije, 27. mart, Kod Vuka i Bulevar – na poklon dobijate dve karte za najbolje pozorišne predstave.


Zašto je čuveni simbol Beograda "Pobednik" završio na Kalemegdanu a ne na Terazijama\nNaslovna Zanimljivosti Iz istorije Zašto je čuveni simbol Beograda „Pobednik“ završio na Kalemegdanu a ne na...\nČuveni simbol Beograda, spomenik vajara Ivana Meštrovića „Pobednik“ zbog nagosti kojom je „sramotio ugledne dame“ umalo nije završio na otpadu.\n„Pobednik“ je zapravo prvobitno trebalo da krasi Terazije, ali se ženski deo javnosti zgrožen činjenicom da bi u centru mogao da osvane „go muškarac“ pobunio, te je remek-delo preseljeno na Kalemegdan.\nA, čitave zbrke ne bi ni bilo da po okončanju Drugog balkanskog rata, 1913. godine, predsednik Beogradske opštine Ljuba Davidović nije od čuvenog vajara Ivana Meštrovića u čast srpske pobede „naručio“ spomenik koji bi bio postavljen na najprometnijem trgu – Terazijama.\nMeštrović je istoga trenutka seo i osmislio skicu, a potom i model – impozantne fontane prečnika od oko osam metara, sa četiri lava i petostepenim stubom od pet-šest metara (simbolom petovekovnog ropstva pod Turcima) na čijem bi vrhu stajao „Pobednik“.\nIzrada osmišljenog modela u fiskulturnoj sali škole „Kralj Petar“ samo što nije počela kada je 1914. izbio Prvi svetski rat.\nNakon Velikog rata više nije bilo svrhe izrađivati započeti model onako kako je zamišljen, te je vraćeni „Pobednik“ iz Češke završio u jednoj šupi na Senjaku gde je „čamio“ čitavih devet godina – do 1927., kada se neko setio da bi i ovakav kakav je dobro došao da obeleži jedan sasvim drugi jubilej – deceniju od proboja Solunskog fronta.\nNaime, zgrožene činjenicom da bi Terazije preko noći svojom pojavom mogao da oskrnavi goli muškarac, smerne beogradske dame izašle su na ulice kako bi sprečile „širenje nemorala“ i „loš uticaj na mlade devojke“.\nDanima je trajala debata o tome kako bi bilo najbolje rešiti novonastali problem. Između ostalog predlagano je da se razgolićeni Pobednik obuče u narodnu nošnju, sve sa opancima i šajkačaom, a bilo je i onih koji su se zalagali da se „kada je već go smesti u neki bazen“.\nMožda deluje apsurdno, tek u javnosti je između ostalog objašnjeno da je spomenik izmešten na ovo mesto i podignut na visinu od sedamnaest i po metara „kako bi se što manje video“.\nIZVORGeografija Balkanika (FB stranica)\nPrethodni tekstSvet Gordane Drakulić\nSledeći tekstObeležen dan Presvetog Trojstva u Selenči


Novih 13 miliona evra humanitarne pomoći izbeglicama na Zapadnom Balkanu - Dijalog.net\nNaslovna Vesti Novih 13 miliona evra humanitarne pomoći izbeglicama na Zapadnom Balkanu\nPostavljeno 11. December 2015.\n''Imajući u vidu nepovoljne vremenske prilike kojima su izložene izbeglice duž zapadnobalkanske migracijske rute, ova dodatna humanitarna pomoć će ljudima u nevolji zadovoljiti osnovne potrebe poput privremenog skloništa, hrane, zdravstvenih usluga, vode i odlaganja otpada. Na taj način će se smanjiti pritisak sa najpogođenijih zemalja čiji su kapaciteta već preopterećeni”, izjavio je komesar EU za humanitarnu pomoć i upravljanje vanrednim situacijama, Hristos Stilijanides.\nEvropska komisija je dodatno, u sklopu IPA predpristupnih fondova, 7. oktobra usvojila poseban paket pomoći u vrednosti od 7 miliona evra za Srbiju za rešavanje do sada nezabeleženih izbegličkih tokova. Delegacija EU u Srbiji je, zajedno sa partnerima, počela realizaciju ovog programa u novembru 2015. godine. Fondovi se koriste za povećanje operativnih kapaciteta nacionalnih i lokalnih nadležnih organa u Srbiji kao i za nabavku opreme koja je neophodna za pomoć izbeglicama.\nOznakeEvropska komisijamigrantska politikaUNICEF\nPrethodno Han: Otvaranje poglavlja je početak suštinskog procesa pristupanja EU\nSledeće EU pokreće novi mehanizam za podršku borcima za ljudska prava\nTop Tags konkurs Vlada Republike Srbije ljudska prava Srbija i Evropska unija Civilno društvo Evropska komisija mediji Društvo Evropska unija OCD istraživanje mladi evropske integracije vladavina prava lokalna samouprava


sabor narodnog stvaralaštva – GM Press\nTag: sabor narodnog stvaralaštva\nJuče je održan 49. po redu Sabor narodnog stvaralaštva Srbije. Gornji Milanovac je po peti put bio domaćin ove manifestacije koja za cilj ima prikupljanje, čuvanje, prikazivanje i obnavljanje tradicionalnih\nRedakcija 18 septembra, 2021 0 Komentara\nGornji Milanovac će sutra biti prestonica narodne umetnosti. Ova manifestacija, duha, kulture i tradicije po peti put za redom biće realizovana u gradu pod Rudnikom. Ideja vodilja je: prikupljanje, čuvanje,\nDragan Arsić: Bogat kulturno-umetnički program pred nama\nKulturna dešavanja u Gornjem Milanovcu uzimaju maha. Nakon centralne proslave Dana srpskog jedinstva u Beogradu, u kojoj je KUD „Šumadija“ predstavljao našu opštinu, folklornog koncerta „Folklorištanceta“ u Domu kulture, promocije\nRedakcija 26 oktobra, 2020 0 Komentara\n48. Sabor narodnog stvaralaštva Srbije, održan je juče u Domu kulture u Gornjem Milanovcu. Uz poštovanje svih preventivnih mera, okupile su se najbolje igračke i pevačke grupe, narodni svirači i\nO SABORU SVE NAJBOLJE\nSabor narodnog stvaralaštva održan je u Gornjem Milanovcu pre tri dana. Više od 500 učesnika ponelo je iz našeg grada samo pozivne utiske.Dragan Arsić, direktor Kulturnog centra Gornji Milanovac kaže\nU NEDELJU SABOR NARODNOG STVARALAŠTVA SRBIJE\nU nedelju, 15. septembra, sa početkom od 18.15 sati, na Trgu kneza Mihaila u Gornjem Milanovcu svečano će biti otvoren 47. Sabor narodnog stvaralaštva Srbije. Početak programa u Velikoj sali


Home » Vinogradarstvo » Vlažnost kao faktor u razvoju vinove loze\nVlažnost – Odgovaraju?a, povoljna vlažnost zemljišta i vazduha uti?e na normalan tok svih životnih procesa vinove loze, njenom normalnom razvoju i plodonošenju.\nVinova loza je donekle otporna prema suši, zato što se dosta uspešno gaji i u krajevima sa relativno malom koli?inom padavina, ili da sam raspored padavina tamo nije povoljan. Ona bolje podnosi uslove sa manje padavina od mnogo drugih gajenih biljaka, i to zahvaljuju?i brzom porastu korena, dubokom prodiranju korena u zemljište, relativno velikoj usisnoj snazi korena, kao i ?injenici da se leti u listovima koli?ina vode znatno i brzo ne smanjuje.\nNajproduktivniji vinogradi imaju i najve?e potrebe za vodom, zato što je u njima i najve?a transpiraciona površina.\nU vinogradu razli?iti uslovi vlažnosti zemljišta izazivaju i razliku u anatomskoj gra?i raznih organa vinove loze.\nU uslovima veoma niske vlažnosti smanjen je porast i slabo je plodonošenje. U težim uslovima dolazi do ošte?enja pojedinih delova ?okota, a u najtežim do uginu?a celog ?okota. Razlozi su u tome što visoke temperature i nedostatak vode izazivaju poreme?aj u razmeni gasova i vode. Suša dublje u zemljištu i atmosferska suša deluju obezvodnjavanjem i pregrevanjem. Obe pojave su nepovoljne, bilo da se jave zajedno ili pojedina?no.\nUticaj velike vlažnosti, tako?e ostavlja nepovoljne posledice, kako na porast, tako i na prinos i kvalitet grož?a.\nVelika vlažnost pre po?etka cvetanja pospešuje snažan porast lastara i listova, za šta ovi organi troše ve?e koli?ine organskih materija.\n?este kiše i pove?ana vlažnost za vreme cvetanja otežavaju oplodnju, a pospešuju i ubrzavaju osipanje cvetova i pojavu rehuljavosti grozdova. U takvim uslovima i prinosi se znatno smanjuju. Pove?ana vlažnost u fazi sazrevanja grož?a, ometa sazrevanje, a ima za posledicu i nedovoljno še?era i pove?anu koli?inu kiselina u grož?u. Velika vlažnost usled ?estih kiša za vreme sazrevanja grož?a, naro?ito ispred nastupanja pune zrelosti, dovodi do jakog priticanja vode u bobice, usled ?ega pokožica puca. U pukotine se nasele razni štetni mikroorganizmi, a posebno primetna je i siva plesan (Botrytis cinerea), izazivaju?i i doprinose?i truljenju i propadanju grož?a. Sa druge strane prevelika vlažnost u fazi sazrevanja grož?a loša je i štetna jer produžava porast lastara, a koji za to troše hranljive materije. Tada lastari sporije i slabije sazrevaju, ne nagomilavaju?i dovoljno hranljivih materija, pa zbog toga postaju osetljivi i na zimske mrazeve.\nvlažnost Vlažnost faktor Vlažnost u razvoju Vlažnost vinove loze\t2017-08-12