TeleGroup Infosec konferencija je pokrenuta sa ciljem podizanja nivoa informacione bezbjednosti regiona zapadnog Balkana i postala je jedan od najznačajnijih IT Security događaja na ovim prostorima. Kao IT kompanija koja se bavi sigurnosnim tehnologijama, željeli smo da podržimo napore regionalnih IT asocijacija u skretanju pažnje državnim strukturama i široj javnosti o informacionoj bezbjednosti kao najznačajnijem resursu svake države kao i postojanju sve sofisticiranijih prijetnji u sajber prostoru, koje mogu da ugroze stabilnost regionalne privrede i društva. U tom smislu je neophodno sistemsko uvođenje mehanizama zaštite od sajber kriminala, što je zajednička odgovornost državnih struktura i privrede, gdje se od IT kompanija očekuje da obezbijede kvalitetna rješenja.\nKroz saradnju sa najznačajnijim svjetskim proizvođačima tehnologija za zaštitu mreža, podataka, aplikacija i Cloud okruženja, TeleGroup je prvu konferenciju pokrenuo 2011. godine u Bosni i Hercegovini, u Srbiji 2013. godine, a od 2015. godine Infosec se redovno održava na tržištu Crne Gore. Dugoročni planovi kompanije su da u svim zemljama u kojima posluje ustanovi konferenciju koja će se svake godine baviti najaktuelnijim temama iz oblasti informacione bezbjednosti i zajedno sa svjetskim imenima predlagati rješenja koja će pomoći privredi i državnim institucijama da zaštite ukupne informacione resurse. TeleGroup u narednom periodu planira da pokrene konferenciju na tržištu Bugarske i Bliskog istoka.


UNSA: Sajam Univerziteta i univerzitetske knjige u Skenderiji – STUDOMAT.ba\nUNSA: Ambasadorica Cormack otvorila "American Room" na Fakultetu za kriminalistiku...\nSuptilni znakovi koji pokazuju visok nivo inteligencije\nUNSA: Sajam Univerziteta i univerzitetske knjige u Skenderiji\nU okviru 29. međunarodnog sajma knjiga u KJP Centar "Skenderija" od 19. do 24. aprila 2017. godine održava se i Sajam Univerziteta i univerzitetske knjige.\nU misiji integracije Univerziteta u Sarajevu izdavačka produkcija ove, najbolje rangirane visokoškolske ustanove u Bosni i Hercegovini izložena je i predstavljena na jednom zajedničkom štandu, na kojem Univerzitet u Sarajevu prezentira i svoju ponudu studijskih programa.\nCilj ove manifestacije je da se prije raspisivanja konkursa za upis studenata u prvu godinu studija u akademskoj 2017/2018. godini svršeni srednjoškolci, budući studenti, informiraju o nastavnim planovima i programima fakulteta i akademija, o uvjetima upisa i studiranja, odnosno da im se pomogne pri izboru budućeg studija.\n– Pozivamo sve zainteresirane, a posebno maturante, buduće studente, da posjete Sajam Univerziteta i univerzitetske knjige, navodi se na kraju saopštenja Službe za odnose s javnošću Univerziteta u Sarajevu.\nCentar Skenderija, izdvojeno, Sajam Univerziteta i univerzitetske knjige


You are here: Home Akcija SRO Savet roditelja opštine Obrenovac\nTRIBINA: ”Trgovina ljudima i trgovina drogom - problemi savremenog društva".\nPredstavnici Saveta roditelja Gradske opštine Obrenovac su u okviru inicijative “I roditelji se pitaju”, u petak, 15. marta 2013. godine u pozorišnoj sali Sportsko-kulturnog centra "Obrenovac", organizovali tribinu na temu ”Trgovina ljudima i trgovina drogom - problemi savremenog društva".\nGosti na tribini bili su Vladimir Arsić, autor knjige “Izgubljene u magli”, Vesna Stanojević, koordinatorka "Sigurne kuće" i predstavnik Ministarstva unutrašnjih poslova.\nTribinu je otvorila Dragana Vićentić, predstavnica SRO, a zatim je Miroslav Čučković,predsednik Gradske opštine Obrenovac pozdravio prisutne i uputio reči podrške radu Saveta roditelja opštine Obrenovac.\nViše informacija o tribini možete naći na sledećim linkovima:\nPredstavnici Saveta roditelja Gradske opštine Obrenovac otvorili su stranicu na društvenoj mreži Fesjbuk. Pored aktivnosti SRO Obrenovac, stranica se svakodnevno ažurira i dopunjuje i drugim korisnim informacijama od značaja za decu i roditelje.\nFejsbuk stranicu I roditelji se pitaju –Obrenovac možete posetiti na linku:


"Ideja je da se sledećeg četvrtka u Briselu uživo sastanu glavni pregovarači", poručio je Peter Stano.\nNa pitanje Tanjuga o detaljima i agendi sastanka, Stano kaže da će agenda sastanka biti objavljena nekoliko dana pre samog sastanka.\nStano nije odgovorio na pitanje šta je EU, kao glavni posrednik u dijalogu Beograda i Prištine, uradila kako bi vratila Prištinu na razgovore o implementaciji sporazuma o Zajednici srspkih opština.\nSpecijalni predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak kaže da se trenutno razgovara o međusobnim potraživanjima i imovini.\nOcenio je da je pred dijalogom Beograda i Prištine "dug i kriviudav put".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je sinoć gostujući na RTS-u najavio nastavak tehničkog dijaloga Beograda i Prištine 10. decembra i poručio da će se razgovarati o imovini i finansijskim zahtevima.


Peskov: Putin nije prijetio Porošenku\nFoto: Arhiva | Peskov: Putin nije prijetio Porošenku\nFena 02.09.2018 17:45\nMOSKVA - Predsjednik Rusije Vladimir Putin na pregovorima u tzv. "normandijskom formatu" sa ukrajinskim liderom Petrom Porošenkom 2015. godine govorio je oštro i razumljivo, ali nije koristio prijeteće izraze, izjavio je portparol ruskog lidera Dmitrij Peskov.\n"Tokom veoma napetih pregovora, u vrijeme kad su u Ukrajini vođene borbe, Putin mu naravno nije upućivao komplimente. Shvatite, Putin je govorio čvrsto, nedvosmisleno i vrlo razumljivo. Ali naravno, takva (prijeteća) formulacija nije korištena", rekao je Peskov u intervjuu za televiziju "Rusija 1".\nRanije su francuski mediji javili da je bivši predsjednik zemlje Fransoa Oland u svojim memoarima napisao da je Putin na pregovorima "normandijske četvorke" (Rusija, Njemačka, Francuska i Ukrajina) u februaru 2015. prijetio Porošenku.\nVladimir Putin Petro Porošenko Dmitrij Peskov\nNestali u Kanadi: Lavina zahvatila trojicu poznatih planinara\nLibija optužuje Francusku da podržava Haftara, Pariz negira\nRumunski ministar pravde dao ostavku\nIspred Notr Dama bi mogla biti izgrađena privremena katedrala\nTramp o istrazi o umiješanosti Rusije: Igra je završena


Vesti online / Vesti / Ex YU / Dodik odgovorio Anketnom odboru u vezi smrti Dragičevića\nDodik odgovorio Anketnom odboru u vezi smrti Dragičevića\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik dostavio je odgovor Anketnom odboru Narodne skupštine u kojem ih je uputio na policijske i pravosudne organe radi prikupljanja informacija i sa ciljem sagledavanja svih relevantnih činjenica u vezi sa slučajem smrti Davida Dragičevića.\nPravila i Zakon se moraju poštovati: Milorad Dodik\nDodik je kazao da je u slučaju smrti Davida Dragičevića reč o primeni Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima, kao i procesnog krivičnog zakonodavstva Zakona o krivičnom postupku, za čiju primenu su zaduženi zakonom određeni organi kao i pravila po kojima su dužni da postupaju, prenosi RTRS.\n"Organi koji postupaju po navedenim zakonima su policijski službenici Ministarstva unutrašnjih poslova, sudovi, tužilac i drugi učesnici u krivičnom postupku predviđeni zakonom, kada postupaju u krivičnim stvarima", napisao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, osnovni zadatak MUP-a je zaštita od ugrožavanja Ustavom utvrđenog poretka i ugrožavanja bezbednosti Republike Srpske.\nPredsednik Anketnog odbora Narodne skupštine Republike Srpske Branislav Borenovic izjavio je u utorak da je to telo jednoglasno donelo odluku da im do danas budu dostavljene sve informacije i saznanja koje se odnose na smrt Davida Dragičevića.\nEX YU "Referendum o nezavisnosti RS? Razmišljam o tome... Mnogo"\nEX YU "Federcija BiH je puna radikalnih islamista, ko mi garantuje bezbednost u Sarajevu?"\nSrpskoj pevačici pukao silikon u grudima\nHitno zasedanje: Stefanović ponudio ostavku, u...\nKFOR: Situacija pod kontrolom, izbegavati...\nUživo: Zvezda ima prednost i igrača više - 2:1...\nUživo: Zvezda ima prednost i igrača...


Višković pokušao objasniti zašto je RS-u potreban avion od 19 miliona maraka – Fokus.ba\nVišković pokušao objasniti zašto je RS-u potreban avion od 19 miliona maraka\nNe znajući kada ćemo ponovo dobiti dozvolu za let našeg aviona, koja može biti uskraćena kada god neko drugi donese odluku, odlučili smo da razmotrimo mogućnost nabavke novog aviona\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Republike Radovan Višković rekao je danas da je avion Vlade RS-a prizemljen prije dva mjeseca na osnovu međunarodnog naloga, te da je zbog visokih troškova njegovog obaveznog remonta i iznajmljivanja nove letjelice donesena odluka da bude kupljen novi.\n“Nema tu nikakvih tajni. Prije dva mjeseca, kada je pokrenuta procedura za kupovinu novog aviona, naš je bio prizemljen kao i svi avioni te vrste u svijetu. To nije učinjeno zbog kvara na našem avionu, nego zbog kvara koji se pojavio na takvoj vrsti letjelica negdje u svijetu te je došao nalog da sve ‘cesne’ tog tipa budu prizemljene”, pojasnio je Višković.\nOn je novinarima u Banjoj Luci rekao da avion Vlade Republike Srpske skoro dva mjeseca nije letio zbog čega je iznamljivan tuđi avion, što je proizvelo velike troškove.\n“Ne znajući kada ćemo ponovo dobiti dozvolu za let našeg aviona, koja može biti uskraćena kada god neko drugi donese odluku, odlučili smo da razmotrimo mogućnost nabavke novog aviona po sistemu ‘staro za novo’. Nismo bili zadovoljni procjenom vrijednosti našeg aviona koju su obavili ljudi iz ‘Cesne’, donijeli smo odluku da nabavimo novi avion i da kompletan iznos finansiramo iz budžeta RS-a”, istakao je Višković.\nPrema njegovim riječima, stari avion će poslije isporuke novog biti prodat na licitaciji, jer je procijenjeno da će se na taj način dobiti mnogo više novca nego da da je donesena odluka zamjene starog uz doplatu.\n“Sve je urađeno po ekonomskim standardima. Iduće godine ističe garantni rok za naš avion i on bi morao ići na redovan servis koji uključuje i remont oba motora, a to bi koštalo više od milion i po eura. Kada se saberu troškovi remonta i koliko košta stari avion donijeli smo odluku da uz doplatu, koja nije ni beznačajna, ali ni velika, možemo da dobijemo novi avion i time smanjimo troškove za Republiku Srpsku”, pojasnio je Višković.\nIz Tužilaštva BiH potvrdili: Višković je predmet istrage o ratnim zločinima


Rusija i Kina uzdržane oko sankcija za seksualno nasilje\nIzvor: N1 televizija, 06.Nov.2018, 00:54\nRusija i Kina odbile su danas da glasaju o rezoluciji UN kojom Savet bezbednosti UN želi da uvede sankcije počiniocima seksualnog nasilja u Libiji.\nTekst, koji je predložila Velika Britanija, prihvaćen je sa 13 glasova, jedino su Rusija i Kina bile uzdržane ali nisu iskoristile pravo na veto.\nRuski ambasador pri UN Vasilij Nebenzja optužio je Holandiju i Švedsku, koje promovišu sankcije počiniocima >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << seksualnog nasilja, da žele poene na svojim političkim scenama.\nSavet bezbednosti UN već je ranije uveo kriterijume za tu vrstu sankcija u nedavnim rezolucijama o Centralnoafričkoj Republici i Južnom Sudanu. Zvaničnici UN su ranije upozoravali da kriminalci i razni šverceri čine krivična dela seksualnog napada i silovanja, posebno posle posle smene i ubistva dugogodišnjeg libijskog lidera Moamera el Gadafija 2011. godine.


Pitanje Obami: Ako je moglo „klikom“ — čemu krvavi majdani - 08.01.2017, Sputnik Srbija\nPitanje Obami: Ako je moglo „klikom“ — čemu krvavi majdani\nAmerički obaveštajci zaključuju i da je „ruska propagandna mašina“, u kojoj su i Sputnjik i RT, uspešno obavila posao. Dakle — predsednik SAD nije demokratski... 08.01.2017, Sputnik Srbija\n20:41 08.01.2017 (Osveženo: 23:06 08.01.2017)\nAmerički obaveštajci zaključuju i da je „ruska propagandna mašina“, u kojoj su i Sputnjik i RT, uspešno obavila posao. Dakle — predsednik SAD nije demokratski izabran, a Amerika nije u stanju da se odbrani od opasnosti spolja, iz Rusije.\nNaši špijuni su na osnovu svojih podataka, zaključili da nas ruske obaveštajne službe špijuniraju. Dakle, oni rade isto što i mi, ali to je nedopustivo! To je mešanje strane države u našu demokratiju! Na to bi se, ukratko, svela ova svakodnevna jadikovka koja nam već dosta dugo stiže iz Vašingtona i koja polako počinje „da se prima“ u Evropi, pa i njihovim špijunima počinju da se priviđaju Rusi kao krivci za sve što im ne ide od ruke.\nU najnovijem izveštaju, koji potpisuju CIA, FBI i Agencija za nacionalnu bezbednost Amerike, direktno se optužuje Putin da je naredio da se „utiče na predsedničke izbore u SAD“. Američki obaveštajci zaključuju i da je taj posao „ruska propagandna mašina“, u kojoj je i Sputnjik i RT, uspešno obavila. Dakle — predsednik SAD nije demokratski izabran, a Amerika nije u stanju da se odbrani od opasnosti spolja (tj. iz Rusije)! Priznanje koje svakako zaslužuje pažnju.\nVreme je da odrasteš — reče ovih dana Bajden Trampu, a u stvari, Obama i njegova administracija treba da odrastu i prestanu da se ponašaju kao razmaženo dete koje razbija sve po kući, jer su mu uzeli igračku. Odrasli ljudi znaju da sve zemlje imaju obaveštajne službe, isto kao što ih ima i Amerika, da neke rade uspešnije, neke manje uspešno, ali sve imaju slične ciljeve.\nSvi žele da znaju sve o drugima i da ništa ne otkriju o sebi. Ali jedna velika sila koja pretenduje na mesto „gospodara sveta“ mora dobro da se zamisli ako je strana obaveštajna služba tako sramno porazi.\nA možda bi mogao i da razmisli — da američke mlade ajtijevce što pre pošalje na školovanje u Rusiju, ili da prosto, kao što inače Amerikanci rade, dovede stručnjake iz Rusije. A onda bi oni „jednim klikom“ rešavali sve. Na taj način bi uštedeo Americi ogroman novac. Jer, setite se samo koliko je milijardi dolara američkih poreskih obveznika otišlo na dizanje obojenih revolucija po svetu!\nAko se zaista sve može jednim klikom, čemu onda bratoubilački rat u Ukrajini? Koliko je Ameriku koštao, na primer, krvavi Majdan, a pre toga Gruzija, pa čitav niz arapskih zemalja u kojima su rušili vlade i napravili opšti haos.\nA koliko su platili rat u Libiji, koliko u Avganistanu, Jemenu, Somaliji, Pakistanu, koliko svrgavanje i čerečenje Gadafija, koliko onih 26.000 bombi bačenih prošle godine na Siriju i Irak, koliko kolone izbeglica koje prete da unište EU…\nI, konačno, da li je vredelo platiti pet milijardi dolara za istraživanje „kampanje ruskog uticaja“ da bi se pokazalo da su tajni podaci, kako kaže Asanž, čuvani tako da ih je „mogao pročitati i četrnaestogodišnji dečak“? A koliko bi ga tek koštala „odbrana“ od ruskih hakera, i kako misli tu da pobedi?\nA sve je moglo mnogo jeftinije — kućica u, na primer, Pensilvaniji ili negde na Havajima, par ruskih sajber stručnjaka — i Asad bi odavno bio van igre, kao i svi svetski lideri koji „ugrožavaju interese“ Sjedinjenih Država.\nAmerici bi bila na raspolaganju sva naftna polja i ostala rudna bogatstva „osvojenih zemalja“, i što je najvažnije, SAD bi ostale neprikosnovena i jedina svetska velesila, a svi drugi bi i dalje sanjali „američki san“. Umesto toga, Amerika je postala najomraženija država na svetu, na čije čelo dolazi — u najboljem slučaju — „rijaliti predsednik“, ili ako je istina ono što govori CIA — ruski vazal.


OTEŽAN RAD NEZAVISNIH INSTITUCIJA\nVanredno stanje poremetilo je rad institucija u Srbiji. Dok poslanici ne zasedaju, nezavisna tela rade, ali u otežanim uslovima.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Milan Marinović navodi da u kancelarije dolazi između 12 i 17 ljudi dnevno od ukupno 86 zaposlenih, a da je odluka o funkcionisanju službi u vanrednom stanju doneta dan posle njegovog proglašenja.\n"Morali smo da otkažemo planirane obuke, a stopiran je i plan nadzora. Ljudi ne treba da fluktiraju u ovakvim uslovima, i zbog onih koji su zaposleni u kancelariji Poverenika i zbog onih koje bi nadzirali", kaže Marinović.\nOn navodi da oni koji su angažovani na poslu sa žalbama rade od kuće, te da se daleko manji broj javlja za nepostupanje državnih organa.\n"Prekinuli smo neposrednu komunikaciju sa strankama, a ni pisarnica ne radi. Komuniciramo službenim mejlovima, poštom i službenim telefonima", ističe Marinović.\nZa razliku od Poverenika, većina zaposlenih u instituciji Zaštitnika građana radi iz kancelarije, a manji deo od kuće. Ombudsman Zoran Pašalić navodi da rade dan-noć, te da dnevno imaju više od 300 obraćanja – između 70 i 100 putem mejla, a oko 250 telefonskih poziva.\n"Odlično smo organizovani. Bolje radimo nego do sada", kaže Pašalić.\nU Regulatornom telu za elektronske medije, čini se, najteža je situacija. Olivera Zekić, članica Saveta REM-a, navodi da više nema redovnih sednica, te da se po potrebi održavaju telefonske.\n"Nekoliko zaposlenih zbog određenog broja godina je u kućnoj izolaciji. A i sve je zamrlo. Niko ne traži dozvole. Izašli smo u susret pružaocima medijskih usluga, pa nema plaćanja naknada za vreme vanrednog stanja. Videćemo kako će to biti nadoknađeno kad se ono ukine", kaže Zekić i dodaje da rade onoliko koliko mogu u ovakvim uslovima.\nI u Agenciji za borbu protiv korupcije na snazi je poseban režim rada. Kako je nedavno izjavio direktor Agencije Dragan Sikimić, rad je u uslovima vanrednog stanja sveden na minimum.\n"Za svako vaše obraćanje bi morali da angažujemo ljude, koji trenutno rade od kuće, a koji bi morali da dolaze u Agenciju da urade sve što treba u smislu provere. To znači da ih izlažemo riziku. Ja vas molim za razumevanje i strpljenje, Agencija će raditi svoj posao kao i uvek", rekao je Sikimić.\nIzvor: Vebsajt Nova, Nataša Latković, 12.04.2020.


Zlatni vek Ivanu Blagojeviću - VranjeNET\nDirektor Nišville jazz festivala Ivan Blagojević danas je u Generalnom konzulatu republike Bugarske u Nišu primio odlikovanje „Zlatni Vek“ – najviše priznanje koje Ministarstvo kulture Republike Bugarske dodeljuje stranim državljanima.\nIvan Blagojević je prvi građanin Srbije koji je dobio ovu prestižnu nagradu za doprinos i popularizaciju kulture i umetnosti Bugarske. Ovo je ujedno prvo visoko priznanje koje je Ivan Blagojević dobio za 35 godina rada tokom kojih je organizovao više hiljada koncerata džeza, roka i klasične muzike, pozorišnih, baletskih i operskih predstava, raznih umetničkih performansa, a bavio se i pozorišnom režijom i objavio knjigu „Hod po džezu“.\nNajviše odlikovanje, ali ne iz Srbije\nDirektor Nišvila se zahvalio Ministarstvu kulture Bugarske, generalnom konzulu i vicekonzulu na ovom visokom priznanju – pogoto zato što je to prvo priznanje uopšte koje on lično dobija za svoj rad, a reč je upravo o najvišem odlikovanju za kulturu koje dolazi ne iz Srbije, nego iz susedne Bugarske.\nPoseban značaj, rekao je Blagojević ima i to što je on prvi Srbin koji dobija tu nagradu, što nameće i obavezu da se saradnja na polju umetnosti i kulture i nastavi.\n– Moram da još jednom naglasim da Bugarska stvarno ima vrhunske umetnike, pogotovo kada je reč o džezu. I upravo zahvaljujući njima prvo izadnje Nišvilla 1994. godine, kada je Srbija bila pod sankcijama – imalo je internacionalni karakter, jer se našem pozivu za učešće odazvala praktično reprezentacija bugarskih džezera od Jildiz Ibrahiomove, Ljubomira Deneva pa do Simeona Štereva, koji je kako sam sada čuo od konzula, bio jedan od prvih dobitnika priznanja „Zlatni vek“ – kazao je Blagojević.


Niš, 09. Novembar 2009. PR Objave: Saopštenje -\nKompanija METRO Cash & Carry Srbija ponosna je što slavi treću godišnjicu rada svog prvog distributivnog centra u južnoj Srbiji, u Nišu, u godini u kojoj se obeležava 45. godišnjica rada METRO Cash & Carry. Objekat koji je kompanija METRO otvorila kao peti u nizu svojih objekata u Srbiji, prostire se na oko 10.000 metara kvadratnih, a u njega je uloženo 16 miliona evra. Danas je u centru zaposleno 186 ljudi.\nNakon dva distributivna centra u Beogradu, po jednog u centralnoj Srbiji (Kragujevac) i Vojvodini (Novi Sad), kompanija METRO Cash & Carry Srbija je u novembru 2006. godine otvorila svoj prvi objekat u Nišu. U regionu južne Srbije gde se do posla teško dolazi i privreda stagnira, kompanija METRO zapošljava 186 ljudi, a lokalnoj sredini pomaže da se razvija i malim trgovinama da posluju u okvirima naše zemlje.\nKao jedan od više od 650 distributivnih centara u 30 zemalja širom sveta, niški METRO distributivni centar tipski je građen, moderan i prostran, a zauzima 9.900 kvadratnih metara prodajnog prostora. U asortimanu od oko 25.000 proizvoda, domaći proizvodi učestvuju sa oko 70 odsto, a proizvodi privatne robne marke kompanije METRO sa 10 odsto.\nDirektor distributivnog centra METRO Cash & Carry u Nišu Stojan Vidojković rekao je povodom obeležavanja godišnjice da je upravo na jugu Srbije dolazak velikih investicija imao veliki značaj za lokalnu zajednicu, a primer kompanije METRO koja u Nišu zapošljava 186 ljudi dokazuje da ekonomski opstanak nekih sredina u velikoj meri zavisi od uslova za dolazak stranih investitora i njihov rad.\nU sklopu donatorskih aktivnosti, kompanija je ulagala u lokalnu zajednicu kroz nekoliko donacija proizvoda i paketića za najmlađe.\nPovodom obeležavanja godišnjice uspešnog rada ovog distributivnog centra, kompanija METRO pripremila je za svoje profesionalne kupce posebnu rođendansku ponudu na sam dan treće godišnjice distributivnog centra u Nišu, 9. novembra.\nIme: Nela Matić\nposlovanje, kompanija, rodjendan, metro, cash&carry, distribucija\nq: 19 - t: 0.03849 sec


Bipolarni tranzistori su vrsta tranzistora sa pojačavačkim i prekidačkim osobinama. Bipolarni tranzistor je aktivna elektronska komponenta sa tri izvoda, napravljen je od dopiranog poluprovodnog materijala i može da pojača ili prekida električne signale kola. Dobili su svoje ime po tome što su glavni nosioci naelektrisanja kod ove vrste tranzistora elektroni i šupljine.\nFET je tranzistor sa efektom polja koji koristi električno polje kako bi kontrolisao oblik i time električnu provodljivost kanala tranzistora jednog tipa nosioca naelektrisanja u poluprovodničkom materijalu.\nIGBT je vrsta bipolarnog tranzistora sa izolovanim gejtom. IGBT je poluprovodnički uređaj sa tri izvoda koji se primarno koristi kao elektronski prekidač koji je tokom svog razvoja kombinovao visoku efikasnost i brzo prebacivanje.\nRF nisko signalni tranzistori koje imamo u ponudi imaju napone koji se kreću u vrednostima od 12V pa do 30V, dok se maksimalna jačina struje kreće u opsegu od 0.025A do 0.1A, a snaga od 0.5W do 2W. Kućišta u kojima možete naći RF nisko signalne tranzistore koje imamo u ponudi su: TO92, SOT223, SOT23.


Kako olakšati osnivanje i vodjenje firmi u Srbiji?\n09:00 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nPre nekoliko nedelja Janko Jovanović je na svom blogu objavio post u kome govori o procedurama (= frustracijama) koje je ispratio da bi osnovao firmu. Ukoliko ste i sami pokušali da osnujete pravno lice prepoznaćete dobar deo situacija ali, još bitnije, opšti osećaj da je u pitanju izvanredno, nepotrebno komplikovan proces. Sve u svemu sadržaj\nPre nekoliko nedelja Janko Jovanović je na svom blogu objavio post u kome govori o procedurama (= frustracijama) koje je ispratio da bi osnovao firmu.\nUkoliko ste i sami pokušali da osnujete pravno lice prepoznaćete dobar deo situacija ali, još bitnije, opšti osećaj da je u pitanju izvanredno, nepotrebno komplikovan proces.\nSve u svemu sadržaj ovog posta i mnogih komentara sa sličnim sentimentom nisu nikakva novost.\nUmesto da dodamo još horor priča i iskustava vezanih za interakcije sa raznim gradskim, opštinskim i poreskim upravama (a mogli bismo) probaćemo da dodamo nešto novo, da nastavimo ovu priču u konstruktivnom pravcu.\nPitali smo Slobodana Markovića, aktivistu i savetnika državne sekretarke za Digitalnu Agendu, koji su to koraci potrebni kako bi preduzetnički poduhvati u RS sa formalne strane bili rasterećeni birotehničkih prepreka.\n• APR i Poreska uprava trebaju povezati elektronske baze firmi i poreskih obveznika, koje trenutno ne razmenjuju podatke.\n• Isto važi i za opštinske filijale Poreske uprave, koje neefikasno razmenjuju podatke sa centralom.\n• Centralni registar gradjana bi trebao biti završen kako ne bi svugde bilo potrebno prilagati kopije lične karte.\n• Nepredusretljivost državnih službenika ostaje otvoren problem za koji je potrebno naći rešenje.\n• Potrebno je napraviti “Vodič za preduzetnike” u kome bi ceo postupak bio objašnjen na razumljiv i pristupačan način.\n• Posebno je komplikovana situacija IT preduzetnika, gde postoji dosta pitanja iz oblasti deviznog poslovanja i poreza na koja institucije nemaju jasan odgovor, a preduzetnici nemaju vremena da se bave lobiranjem i “isterivanjem pravde”.\nOd sipanja drvlja i kamenja na državnu upravu nemamo ništa, kao ni od čekanja da se željene promene dese same od sebe.\nOstaje pitanje ima li zajednica kapaciteta da se okupi i zajedno nastupa prema državi u traženju potrebnih promena.\nSvakako se čini da je to najbolja šansa da se opterećenost preduzetnika birotehničkim glupostima kao što su one u navedenom postu smanje i ukinu.\nNi za ovo kao i za mnoge sistemske probleme ne postoji quick fix ali se sistematičnim pristupom mogu ostvariti osetni napretci u periodu koji je pred nama.\nponedeljak, 30. April, 2012.\nutorak, 10. Jul, 2012.\nU prvoj rečenici link ka postu objavio post ne vodi nigde\nsreda, 2. Maj, 2012.\nzasto uopste osnovati firmu u srbiji? zar nije ne samo elegantnije nego i pametnije osnovati firmu u inostranstvu, a u srbiji imati "R&D" office?


Home / Zeleni dinar / Finansiranje zaštite životne sredine u Zaječaru\n10. Septembra 2020. 14. Januara 2021. AdminLeave a Comment on Finansiranje zaštite životne sredine u Zaječaru\nU periodu 2010-2019. godine, prihodi Fonda za zaštitu životne sredine Grada Zaječara bili su veoma neujednačeni, ostvareni u iznosu između 12 i 146 miliona dinara godišnje. U prvih šest godina ovog perioda, prihodi su stalno rasli, ponekad i naglo, da bi u 2016. godini naglo opali, uz priličnu promenljivost do kraja perioda. Po visini prihoda, zaječarski fond bio je između 5. i 51. mesta u Srbiji.\nPrihodi nestabilni i neujednačeni\nNajviše mesto beležio je 2015, a najniže 2017. godine, dok je u sedam godina bio između 13. i 24. mesta u Srbiji. S obzirom na broj stanovnika (Grad Zaječar je po popisu 2011. godine imao 58.547 stanovnika i bio je na 25. mestu u Srbiji), lokalni „eko” fond je prosečno razvijen, sa zbirnim prihodima koji su prosečni. Najveći udeo u prihodima imala je Posebna naknada za zaštitu i unapređenje životne sredine (šifra 714562), koju pripisuje lokalna samouprava i koja je u potpunosti prihod lokalnog budžeta. Nakon ukidanja naknade za vozila na motorni pogon, ova naknada imala je udeo 100 odsto od ukupnih prihoda fonda. U Tabeli 1 iskazani su tekući prihodi od svih „eko”-naknada, pojedinačno i zbirno, za period 2010-2019. godine (izvor podataka je Uprava za trezor).\nU dokumentima je delimično objašnjena ova neujednačenost prihoda. Tako je u Izveštaju o korišćenju sredstava Fonda za 2017. godinu, u kojoj su prihodi bili 15,1 milion dinara, objašnjeno da su stvarni prihodi bili 65,7 miliona dinara i to po osnovu Posebne naknade za zaštitu životne sredine, ali da je od tog iznosa oko 50,6 miliona dinara vraćeno Fabrici kablova u Zaječaru, po osnovu više naplaćene naknade u 2015. godini. Ovo objašnjenje iz Izveštaja ne slaže se sa nekim medijskim objavama, gde je navedeno da je krajem decembra 2017. godine, na ime ovog duga 55 miliona dinara Gradu Zaječaru uplatila Vlada Srbije, a ne da je Grad Zaječar dug platio od sopstvenih prihoda od navedene naknade. Verovatni razlog niskih prihoda u 2019. godini je što je Ustavni sud u decembru 2018. godine ukinuo Odluku o naknadi za zaštitu i unapređivanje životne sredine grada Zaječara. Sud je utvrdio da ova odluka nije u skladu sa zakonom, jer pre njenog donošenja nije održana javna rasprava.\nMimo Fonda nenamenski potrošeno više od 298 miliona dinara\nU gradu Zaječaru su, u periodu 2010-2019, rashodi u Fondu za zaštitu životne sredine skoro uvek bili niži od iznosa prihoda od „eko”-naknada. Samo u 2017. godini, rashodi su bili viši od prihoda, ali ne zato što su rashodi bili neobično visoki, nego zato što su prihodi bili vrlo niski. Zbirni prihodi za sve godine perioda, od svih naknada, iznosili su oko 492,2 miliona dinara, dok su rashodi bili samo 193,5 miliona dinara, tako da je mimo Fonda, u druge svrhe potrošeno oko 298,8 miliona dinara, što je više od 60 odsto ukupnih prihoda. Po nenamenski potrošenom iznosu, grad Zaječar zauzima 8. mesto u Srbiji. Detaljniji podaci mogu se pogledati u Tabeli 2.\nUočava se da su, osim u 2011. godini, planirani rashodi stalno bili niži od ukupnih prihoda, dakle, niži od zbira tekućih prihoda od naknada i prenetih sredstava. Praksa da se u programima i izveštajima Fonda iskazuju neutrošena sredstva preneta iz prethodne godine, prekinuta je 2016. godine. U Programu Fonda iz februara te godinu, ukupni prihodi planirani su na 148 miliona dinara, i to 93 miliona neutrošena sredstva preneta iz 2015. godine, i 55 miliona tekućih prihoda od naknada za 2016. godinu. U članu 6. odluke kojom je usvojem ovaj Program stoji da će se neiskorišćena sredstva Fonda za 2015. godinu u konačnom iznosu, rasporediti u Fond za 2016. godinu, nakon usvajanja Odluke o završnom računu budžeta za 2015. godinu. Međutim, u izmeni Programa fonda iz decembra iste godine, preneta sredstva nisu ni pomenuta, tako da je grad Zaječar iskoristio prvu priliku da prenameni novac od eko-naknada, ali sada u skladu sa propisima, što je dato u Tabeli 3.\nTakođe su i iznosi neutrošenih, prenetih sredstava, koji su beleženi u programima Fonda i izveštajima o korišćenju sredstava Fonda, bili manji od stvarnih. Ove činjenice ukazuju da je prenamenjivanje novca od eko-naknada, samim tim i zakidanje na sredstvima Fonda, bilo namerno. Do 2016. godine, ova praksa bila je protivzakonita, ali je već pomenutim izmenama Zakona o budžetskom sistemu ozakonjena.\nNenamenski se koriste i sredstava Fonda\nZabeleženi rashodi Fonda za zaštitu životne sredine Grada Zaječara, od 2010. godine iznosili su ukupno oko 193,5 miliona dinara. To ne znači da je ovaj iznos u celosti korišćen za aktivnosti koje doprinose zaštiti životne sredine. Jedan značajan deo novca potrošen je kroz Fond, ali za aktivnosti koje ne pripadaju životnoj sredini, ili čija je pripadnost ovoj oblasti upitna.\nKao kriterijum za pripadnost ovoj oblasti, koristili smo opis iz Pravilnika o standardnom klasifikacionom okviru i kontnom planu za budžetski sistem, gde su aktivnosti zaštite životne sredine pobrojane pod funkcijom 500. Postoje aktivnosti koje su sprovedene kroz Fond i sredstvima Fonda finansirane, a koje po pomenutom Pravilniku pripadaju drugim oblastima, kao što su poljoprivreda (funkcija 421), civilna zaštita (funkcija 320), ili višenamenski razvojni projekti (funkcija 474). Zato se ne mogu sprovoditi kroz fond za zaštitu životne sredine i ne mogu se finansirati iz eko-naknada. Iz godišnjih izveštaja o korišćenju sredstava Fonda izdvajamo takve aktivnosti:\n– Zaštita zemljišta od degradacije erozijom i klizištima: 1.992.127 dinara (2015) i 2.740.365 dinara (2017).\n– Remedijacija zemljišta degradiranog poplavama (stabilizacija kosina obala): 4.553.991 dinar (2015).\n– Regulacija i čišćenje jaruge Nešićev potok u selu Grlište, izgradnja nasipa na levoj obali Timoka u selu Vražogrnac: 4.702.162 dinara (2016).\n– Suzbijanje komaraca i krpelja: 1.750.000 dinara (2016).\nOvakva praksa, da se kroz Fond za zaštitu životne sredine značajni iznosi planiraju i troše u svrhe koje nisu u vezi sa ovom oblašću, uočava se u oko 60% lokalnih fondova. Tako je od 2010. godine, u svim opštinama i gradovima potrošeno oko 100 miliona evra (do 1,5 milijardi dinara godišnje). Iako to ne bi trebalo da čini, Ministarstvo zaštite životne sredine daje saglasnost na veliki broj ovih aktivnosti.\nTakođe su neke stavke u izveštajima Fonda grada Zaječara opisane uopšteno, tako da se ne može pouzdano znati o kakvim se aktivnostima zaista radi, da li one i koliko doprinose zaštiti životne sredine. Evo primera: u 2011. godini utrošeno je 18 miliona dinara za (citat): „Realizaciju drugih programa i projekata zaštite životne sredine za čijom se realizacijom ukaže potreba (uređenje i održavanje životne sredine – higijenizacija grada”. To je bila najskuplja stavka u programu za tu godinu, sa gotovo 75% od ukupnih rashoda Fonda, ali se iz ovog opisa ne može dovoljno jasno znati na šta se konkretno novac utrošio i sa kakvim efektima.\nPrimećene su još neke aktivnosti koje izazivaju sumnju u opravdanost, zbog nedovoljno jasnog i uopštenog opisa, zbog svoje prirode, kao i visokog potrošenog iznosa:\n– U 2014. godini utrošeno je 14.850.000 dinara za „Program edukacije dece i omladine, sprovođenje edukacije u gradskim i seoskim mesnim zajednicama i putem medija, kontinuirano informisanje javnosti o stanju i kvalitetu životne sredine u slučaju udesa, preduzetim merama, usluge propagande, promocije i popularizacije značaja zaštite životne sredine (projekti Volim Zaječar, Mali i veliki ekolozi, Eko objektiv i Organiko)”. To je bila najskuplja stavka u izveštaju za tu godinu, sa više od 57% od ukupnih rashoda Fonda.\n– U 2015. godini utrošeno je 17 miliona dinara za projekat „Eko-matine, nedeljno i mesečno izveštavanje o izvršenom monitoringu u životnoj sredini (Timočka radio televizija)”. To je bila najskuplja stavka u izveštaju za tu godinu, sa više od 41% od ukupnih rashoda Fonda. Treba napomenuti da monitoring životne sredine, koji je bio predmet medijskog izveštavanja, nije ni finansiran iz Fonda te godine, osim praćenja polena, što je koštalo 7.886 dinara. Medijske aktivnosti se nakon 2015. godine više nisu finansirale sredstvima Fonda.\nU gradu Zaječaru postoje značajni problemi sa korišćenjem sredstava Fonda za zaštitu životne sredine. U poslednjih deset godina, prihodi od „eko”-naknada su skoro svake godine bili značajno veći od izvršenih rashoda, tako da je tokom posmatranog perioda zabeleženo ukupno više od 298 miliona dinara, ili više od 60 odsto ukupnih prihoda od eko-naknada, koji su iskorišćeni nenamenski i mimo Fonda, što je jedan od najvećih iznosa nenamenskog trošenja među lokalnim fondovima u Srbiji. Takođe je i značajan iznos novca koji je utrošen kroz Fond, korišćen za aktivnosti koje ne pripadaju oblasti zaštite životne sredine.\nAnketa – šta kažu građani zaječara\nRazgovarali smo sa žiteljima Zaječara o stanju životne sredine, pitali smo ih da li ima zagađivača, kako se nose sa time, šta im smeta, te da li znaju šta je i kako se troši „zeleni dinar” koji je namenjen očuvanju i unapređenju životne sredine.\nNebojša Canić, radnik\n– Na skali od 1 do 10 stanje životne sredine ocenjujem sa 5. I pored brojnih apela građani ne poštuju čak ni to da smeće bacaju isljučivo na mesta određena za odlaganje otpada, a ne da zagađuju reke, jezera i brojna druga izletišta, koja su naročito posećena u letnjim mesecima. Inače, u Zaječaru više ne rade fabrike koje su pre nekoliko decenija zagađivale vazduh. Međutim, problem nekvalitetnog vazduha naročito je primetan tokom zime, kada ima puno smoga jer se stanovništvo greje putem individualnih ložišta. Što se tiče „zelenog fonda” na nivou lokalne samouprave, čini mi se da u Zaječaru to funkcioniše, ali ne znam zasigurno kuda odlazi taj novac.\nSlaviša Stamenković, turistički radnik\n– Uzalud deci predmet „Čuvari prirode” kada im mi stariji svojim ponašanjem i delovanjem ne dajemo primer. Životna sredina nam je u sve gorem stanju. Uništavamo je nebrigom na svakom koraku. Kada bi svako od nas učinio malo, na globalnom nivou to bi bilo mnogo. Primer je i izolacija u kojoj je svet bio tokom pandemije. Štiteći sebe očuvali smo biljni i životinjski svet. Pojavile su se životinje za koje smo mislili da su izumrle, voda u venecijanskim kanalima bila je opet bistra, smanjenje zagađenja vazduha videlo se iz satelita. Ako ne bude prirode – neće biti ni nas.\nSvi smo mi zagađivači. Kada bismo bar malo uticali na promenu svesti i ponašanja, od toga da, na primer, razvrstavamo otpad, da recikliramo, da zasadimo drvo, da štedljivo koristimo vodu, da korišćeno jestivo ulje pravilno odlažemo… O velikim zagađivačima izlišno je i govoriti. Kao primer iz naše okoline je rudnik u Boru i zagađenje višestruko veće od dozvoljenog.\nU našoj lokalnoj samoupravi postoji Fond za zaštitu životne sredine i odbornici svake godine usvajaju izveštaj o radu u prošloj i plan rada za narednu godinu. Novac se, bar po izveštajima, troši na brojne aktivnosti, od promotivnih sadržaja na lokalnim medijima, preko plaćenih analiza kvaliteta vode za piće i vazduha. Bojim se da konkretnog dobra nema, sve je uopšteno…\nSelena Ristić Vitomirović, Dečiji centar Zaječar\n– Stanje životne sredine u našem gradu na izrazito je niskom nivou. Problem divljih deponija i dalje nije rešen, uprkos preporukama zaštitnika građana. Kako u gradu nema fabrika, tako nema ni zagađivača i zagađenja nastalih usled prerade sirovina. Ljudski faktor i nedostatak volje GU da probleme rešava vidim kao najveći problem. Što se tiče okolnih sela, najveći zagađivač je Delta Agrar, koji preteranom upotrebom pesticida uništava životnu sredinu meštana. Najnoviji primer je podizanje voćnjaka uz fabriku vode. Ukoliko „Zeleni fond” postoji, utoliko je strašnija činjenica da ne postoji transparentnost u trošenju namenskih republičkih budžetskih sredstava. Ekološka taksa, uvedena 2008. godine, primer je nenamenskog trošenja novca svih građana. Konačno, naša lokalna zajednica nema nikakve koristi od sađenja ljubičica, dok istovremeno ne postoje kante za smeće u najvećem delu grada.\nmr Mihajlo Hadži-Pavlović, penzioner\n– Stanje životne sredine i njeno očuvanje na području Timočke Krajine i Zaječara je generalno uzevši zadovoljavajuće zbog male gustine naseljenosti stanovništva, velike šumovitosti i nedovoljno razvijene industrijske proizvodnje. Na području Timočke Krajine svojim izrazito negativnim uticajem ističu se, pre svega, rudnici bakra u Boru i Majdanpeku zbog zastarele tehnologije koja oslobađa niz štetnih materija, a tu su i nagomilana jalovišta.\nZagađivača naravno ima, kao što sam naveo rudnike u Boru i Majdanpeku, ali i drugi industrijski pogoni kao i neodgovoran odnos lokalnog stanovništa koji se ogleda, pre svega, u enormnom zagađivanju prirodne okoline i vodotokova plastičnim i drugim otpadom koji se izuzetno sporo razlaže. U zimskim mesecima atmosferu u našoj opštini zagađuju i mnogobrojna individualna ložišta, kao i dimnjak toplane u naselju Kraljevica u , iz koga neprekidno kulja gar.\nČuo sam da u lokalnoj samoupravi postoji „zeleni fond” ali nisam upoznat sa time kako se troši „zeleni dinar” koji je namenjen očuvanju i unapređenju životne sredine.\nBoško Ničić, gradonačelnik Zaječara, ističe da se Grad, kada je u pitanju zaštita životne sredine, suočava sa problemima karakterističnim za većinu gradova i opština u Srbiji.\nKoji su najveći problemi i kakav je plan njihovog rešavanja?\n– Najveći i finansijski najzahtevniji problemi životne sredine na teritoriji Zaječara jesu upravljanje komunalnim otpadom i upravljanje komunalnim otpadnim vodama, ali je takođe od velikog značaja i opterećenje gradskog područja zagađenim vazduhom u zimskom periodu zbog grejanja, budući da veliki broj individualnih ložišta i kotlarnica emituje čađ, na šta ukazuju dugogodišnja ispitivanja kvaliteta vazduha na području Zaječara.\nKada je u pitanju upravljanje komunalnim otpadom, na teritoriji Zaječara je planirana realizacija Regionalnog centra za upravljanje otpadom „Halovo 2” za gradove Zaječar i Bor i opštine Boljevac, Knjaževac, Negotin, Kladovo i Majdanpek. U tom cilju izrađen je i usvojen Regionalni plan upravljanja otpadom, usvojen je Plan detaljne regulacije regionalne deponije „Halovo 2”, izrađen je Projekat sanacije i rekultivacije postojeće deponije Halovo u Zaječaru i u postupku je ishodovanje saglasnosti na Predlog projekta javno privatnog partnerstva za izgradnju Regionalnog centra za upravljanje otpadom „Halovo 2” u Zaječaru, nakon čega će biti upućen u proceduru usvajanja i realizacije.\nVezano za upravljanje komunalnim otpadnim vodama, za teritoriju Zaječara određena je lokacija i planirana realizacija Centralnog postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda na teritoriji Grada Zaječara na desnom priobalju Velikog Timoka. Doneta je Odluka o izradi Plana detaljne regulacije postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda na teritoriji grada Zaječara, a takođe je izrađen Generalni projekat i Prethodna studija opravdanosti, za prikupljanje, odvođenje, i prečišćavanje otpadnih voda u svim naseljima na teritoriji Grada Zaječara.\nKada je u pitanju zaštita vazduha od zagađenja, potrebno je u narednom periodu proširenje toplovodne mreže i priključivanje na daljinski sistem grejanja domaćinstava s individualnim ložištima, kao i prelazak na čistije energente – gas ili biogorivo umesto mazuta i uglja.\nKoji su uspešno realizovani ekološki projekti?\n– Pored realizovane aktivnosti na uspostavljanju organizovanog izvoženja komunalnog otpada iz većeg broja seoskih naselja na teritoriji Zaječara, kao i uspostavljanja primarne reciklaže u okviru gradskog područja za pojedine vrste reciklabilnih komponenti, nabavke vozila (Projekat prekogranične saradnje sa Bugarskom) i uređaja za uklanjanje i sanaciju divljih deponija, jedan od najvažnijih ekoloških projekata koji još uvek nije okončan ali je od velike važnosti i potrebno je napomenuti, jeste zaštita arteskih podzemnih voda Zaječarskog neogenog basena.\nKako funkcioniše Budžetski fond za zaštitu životne sredine Grada?\n– Budžetski fond za zaštitu životne sredine grada Zaječara uspostavljen je počev od 2010. godine, u skladu sa pozitivnom zakonskom regulativom.\nU prethodnom periodu, sredstva budžetskog fonda korišćena su u skladu sa godišnjim programima na koje je nadležno Ministarstvo zaštite životne sredine izdalo saglasnost za namene u sledećim oblastima:\n– monitoringa u životnoj sredini (vazduha, buke, površinskih voda);\n– izrade dokumentacije u oblasti upravljanja otpadom i otpadnim vodama (sufinansiranje u postupku izrade Projekta sanacije nesanitarne deponije Halovo, Generalni projekat i Prethodna studija opravdanosti, za prikupljanje, odvođenje, i prečišćavanje otpadnih voda u svim naseljima na teritoriji Grada Zaječara);\n– zaštite arteskih podzemnih voda Zaječarskog neogenog basena;\n– upravljanja otpadom (nabavka kontejnera za seoska naselja u cilju prevencije nastanka divljih deponija, kao i nabavka kontejnera u cilju uspostavljanja primarne reciklaže u gradskom području, sufinansiranje u nabavci vozila za uklanjanje/sanaciju divljih deponija i uklanjanje divljih deponija);\n– zaštite zemljišta od degradacije erozionim procesima i klizištima i remedijacija zemljišta degradiranog poplavama;\n– uspostavljanja novih javnih zelenih površina i drvoreda u gradskom području;\n– upravljanja otpadnim vodama (uspostavljanje funkcionalnosti jaruga za odvođenje atmosferskih otpadnih voda i realizacija projekata odvođenja komunalnih otpadnih voda).\nSnežana Zarev, menadžer za monitoring i evaluaciju iz Timočkog omladinskog centra, ističe da su osnovni problem životne sredine grada zagađenost vazduha i to naročito u zimskim mesecima. Zagađenje potiče pre svega od emitovanja štetnih gasova individualnih ložišta, ali i izduvnih gasova motornih vozila, najgušće skoncetrisanih u samom centru grada koji se nalazi na najnižoj koti Zaječarske kotline.\nKakva je ekološka situacija i koji su najveći ekološki problemi u Gradu Zaječaru?\n– Veliki problem predstavljaju i otpadne vode i čvrst otpad iz seoskih naselja, a naročito iz onih koja se nalaze u zonama sanitarne zaštite Akumulacije „Grlište” i njenih pritoka izgradnjom nepropusnih septičkih i đubrišnih jama i organizovanim izvoženjem komunalnog otpada na deponiju. Divlje deponije takođe predstavljaju veliki problem već godinama, a najveća odgovornost je na građanima koji i stvaraju ovde deponije. Godinama udruženja građana skreću pažnju građanima i vlastima na ovaj problem i organizuju akcije čišćenja, ali ovo su samo kratkotrajna rešenja koja nisu održiva i koja zahtevaju pre svega dodatnu edukaciju građana ali i organizovano izvoženje komunalnog otpada sa ovih lokacija. Završetak projekta i formiranje regionalne deponije „Halovo” doprinelo bi rešavanju otpada i deponija koje se nalaze kako u gradu tako i u okolini i koje predstavljaju veliki ekološki problem ne samo po životnu sredinu već i po zdravlje ljudi.\nDa li znate da u okviru Grada Zaječara postoji Budžetski fond za zaštitu životne sredine i da li znate kako se taj fond puni i kako se troše ta sredstva?\n– Da, znamo da postoji budžetski fond za zaštitu životne sredine od 2009. godine kada je doneta odluka o njegovom osnivanju ali nismo detaljno pratili kako se troše sredstva iz ovog fonda. Upoznati smo da su se sredstva trošila i za unapređenje zaštite životne sredine ali često su se trošila i nenamenski, a sa prioritetima koje je Grad prepoznao iz drugih oblasti i ako su po zakonu morala da se troše na zaštitu životne sredine, kao i da su se sredstva iz jedne budžetske godine prenosila u drugu, tačnije da su prihodi u budžetu bili veći od rashoda. Kako je 2015. godine izmenjen Zakon o budžetskom sistemu ukinut je i namenski karakter naknada za zaštitu životne sredine i novac prikupljen od eko-taksi više ne mora biti korišćen za ekološke aktivnosti i unapređenje zaštite životne sredine na lokalu. To je dodatno otežalo finansiranje zaštite životne sredine u celoj Srbiji i projekata koji značajano mogu da doprinesu boljoj ekološkoj situaciji.\nDa li se u vašem gradu raspisuju konkursi za NVO koje se bave zaštitom životne sredine i da li je vaša organizacija konkurisala na konkursima za sufinansiranje projekata kod Grada Zaječara i kakva je saradnja NVO sa predstavnicima Grada?\n– Konkursi se ne raspisuju konkretno za udruženja građana koje se bave zaštitom životne sredine. Konkursi za udruženja građana se raspisuju jednom godišnje i predmet javnog konkursa su projekti u oblastima od javnog interesa na teritoriji grada, u skladu sa Pravilnikom o utvrđivanju javnog interesa i Odlukom o prioritetnim oblastima od javnog interesa grada. Poslednji konkurs koji je raspisan nije prepoznao zaštitu životne sredine kao prioritetnu oblast. TOC ne konkuriše za finansiranje i za sufinasiranje projekata kod Gradske uprave Zaječar već nekoliko godina ali naša saradnja se ogleda u partnerskom odnosu i zajedničkim projektima koji se tiču drugih tema, a ne zaštite životne sredine. Takođe sarađujemo i sa kancelarijom za zaštitu životne sredine GU Zaječar.\nPredsednik Udruženja „Za česme” iz Zaječara Aleksandar Marjanović ističe da se, po njegovim saznanjima, ističu dva najveća ekološka problema.\n– Jedan je zagađenje vazduha, budući da u Zaječaru većina stanovništva tokom zime koristi individualno grejanje, a kako se grad nalazi u kotlini, vazduh u zimskim mesecima veoma je zagađen. Drugi problem se najviše tiče našeg udruženja, jer se mi najviše bavimo arteskim česmama. Mi smo usred projekta kojim bismo definisali samitarne zone zaštite, što to znači da oko arteskih česmi, njih 43 aktivnih u Zaječaru, ne smeju da se peru automobili. Moraju da postoje neke zone sanitarne zaštite oko samih česama (oko 50 metara) i da to bude jedno zaštićeno područje, da zagađene vode od pranja automobila ne prodru u podzemne vode.\nMora se voditi računa, bez obzira na to da li je u pitanju privatno ili pravno lice koje je na svoju ruku i bez dozvola od Ministarstva rudarstva i energetike, uradilo bušotine koje bi koristili ili za snabdevanje vodom ili toplotne pumpe kojima greju svoje kuće ili poslovne prostorije. To se desilo 2014. godine, te je tako nastao problem kada je hotel u Zaječaru na svoju ruku s nekompletnim dozvolama, prodro u podzemlje i pretio da zagadi ceo neogeni basen, te trajno ošteti životnu sredinu, odnosno naruši kvalitet voda po kojima je Zaječar i poznat i bogat. To su ti neki problemi…\nDa li znate da u okviru Grada Zaječara postoji budžetski fond za zaštitu životne sredine i kako se on puni i kako se ta sredstva troše?\n– Znam da postoji fond i da se do pre godinu i po dana punio iz ekološke takse koja je ukinuta.\nKako se troši – ne bih mogao da vam kažem, jer je za to je zadužena Jasmina Jović Stević. Ona se bavi ekologijom u Gradskoj upravi u Zaječaru i ona bi bila prava adresa koju treba pitate koliko taj fond iznosi i kako se troše ti novci. Ono što ja mogu pouzdano da vam kažem jeste da je u poslednje dve godine Gradska uprava partner na projektima koje realizuje naše odruženje, što znači da su se aktivno uključili u zaštitu arterske vode. Tako je u prethodnoj godini za te namere odvojeno oko sedam miliona dinara iz gradskog budžeta, ove godine nešto manje od 3,5 miliona, ali su svakako ispratili sve naše akcije i mi sa njima nismo imali nikakvih problema – štaviše bili su vrlo predusetljivi i imali smo dobru saradnju.\nDa li se raspisuje konkurs za NVO?\n– Svake godine se raspisuje konkurs za organizacije civilnog društva, a to nisu bila velika sredstava. Naše udruženje nije apliciralo poslednje dve-tri godine s obzirom da smo sarađivali na projektu zaštite česama, dok smo 2015. godine na konursu dobili sredstva i onda smo radili upravo merenja protoka vode i temperaturu na zaječarskim česmama.


Tunis: Policijski sat nakon protesta\nTuniske snage sigurnosti na ulicama prijestolnice nakon sukoba s demonstrantima (EPA)\nTuniski demonstranti, uhapšeni nakon napada, bit će optuženi po antiterorističkom zakonu, saopćila je Vlada Tunisa i istovremeno proglasila policijski sat.\n“Uhapšene osobe bit će izvedene pred lice pravde po antiterorističkom zakonu usvojenom 2003. godine”, rekao je novinarima zvaničnik Ministarstva dan nakon nemira u kojima je povrijeđeno stotinjak osoba, među kojima i 65 policajaca, a uhapšeno 165 ljudi.\nSelefisti demantiraju umiješanost u nerede u nekoliko kvartova prijestolnice i na sjeverozapadu zemlje i pozivaju na proteste u petak nakon molitve.\nNemiri su nastavljeni i u utorak, a vlasti su proglasile policijski sat tokom noći u osam oblasti, među kojima i u velikoj oblasti Tunis.\nPolicija je ispaljivala u utorak suzavac da bi smirila napade, koje su navodno predvodili selefisti i drugi koji su zapalili lokalni sud na zapadu zemlje i napali nekoliko policijskih stanica u prijestolnici, saopćio je glasnogovornik Ministarstva Khaled Tarrouche.\nMinistar pravde Nourredine Bhiri osudio je i nazvao “terorističkim činom” napade selefista na policijske stanice u prijestolnici i lokalni sud na zapadu zemlje, zatraživši da odgovorni “plate visoku cijenu”.\nBhiri je izjavio da je u nemirima povrijeđeno sedmero policajaca i da je uhapšeno 50 osoba, te naglasio da su “to terorističke grupe koje su izgubile kontrolu i koje su izolirane u društvu”.\nNekoliko stotina selefista, ogorčeni zbog jedne umjetničke izložbe koju smatraju ponižavajućom za muslimane, sukobili su se rano u utorak u Tunisu s policijom.\nDemonstranti su blokirali ulice i palili automobilske gume u četvrtima prijestolnice Edadamenu i Sidi Husseinu, bacali “Molotovljeve koktele” na policiju, koja ih je pokušavala rastjerati suzavcem i pucnjima iz vatrenog oružja uzrak, prenijele su agencije.\nProtesti zbog izložbe\nSukobi su uslijedili dan nakon što je grupa selefista, koja slijedi puritansku interpretaciju islama, silom ušla na izložbu u predgrađu La Marsa i oštetila umjetničke radove koje smatraju uvredljivim za islam.\nIzložba i napad na umjetnička djela podigli su vjerske tenzije u zemlji u kojoj je nastao val protesta “Arapsko proljeće”.\nIako islamisti nisu imali važnu ulogu u revoluciji kojom je smijenjen lider Tunisa Zine el-Abidin Ben Ali, pitanje uloge religije od tada je podijelilo Vladu i društvo.\nSelefisti traže veći utjecaj šerijatskog zakona, dok se sekularni krugovi plaše da bi to podrilo demokratski razvoj zemlje.\nProtesti u Tunisu zbog izložbe slika\nNekoliko stotina salafista sukobilo se u Tunisu sa policijom, ogorčeni zbog umjetničke izložbe.\nLibija i Tunis potpisale sporazum o sigurnosti\nDvije zemlje dogovorile su se da razmijene informacije o aktivnostima i zločinima terorističkih grupa.\nBivši disident postao predsjednik Tunisa\nBorac za ljudska prava Moncef Marzouki, koji je bio primoran da živi u egzilu tokom vladavine Zine al-Abidine Ben Alija, imenovan je za šefa države.


To bi takoðe u potpunosti bilo suprotno Rezoluciji 1244 SB UN i da bi to bio akt direktno uperen protiv teritorijalnog integriteta Srbije, ali i jedinstva Saveta Evrope kao panevropske organizacije.\n"Bude li došlo do razvoja sitacije u tom smeru, mi æemo se svim politièkim sredstvima boriti protiv toga i uveren sam da u toj borbi neæemo biti sami", poruèio je Selakoviæ posle uèešæa na sastanku Komiteta ministara Saveta Evrope u Torinu.\nŠef srpske diplomatije je naglasio da je netaèna svaka argumentacija da je tzv. Kosovo ”crna rupa” u Evropi, gde apsolutno nije prisutan Savet Evrope sa svim vrednostima koje zastupa i nadgleda.\nOn ukazuje da se Savet Evrope u statusno neutralnom prisustvu nalazi i na teritoriji južne srpske pokrajine, gde uèestvuje u sprovoðenju razlièitih projekata iz oblasti ljudskih prava.\nFOTO TANJUG/ ANSA/TINO ROMANO/ nr\nMinistar Selakoviæ kaže da se na marginama zasedanja Komiteta ministra sastao sa generalnom sekretarkom Saveta Evrope, Marijom Pejèninoviæ Buriæ, kako i sa ministrim spoljnih poslova Danske, Irske, Islanda, Azerbedžana, Gruzije, Moldavije i zamenicima šefova diplomatija Ukrajine i Slovaèke, koje je bliže upoznao sa pozicijama Srbije po pitanju zatheva Prištine za èlanstvo u Savetu Evrope.\n"Reè je o ubedljivo velikoj veæini država koje su do sada uvek bile na našoj strani i imale jasan i principijelan stav podrške teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije”, naglasio je Selakoviæ.\nOn je podsetio da se Srbija pokazala kao jedna od retkih evropskih država koja ima jasne, dosledne i principijelne stavove po pitanju osnovnih naèela spoljne politike, gde se rukovodi osnovnim naèelima UN, poštuje teritorijalni integritet, suverenitet i politièku nezavisnost drugh država i poštuje meðunarodno priznate granice.\nSelakoviæ je primetio da je meðu predstavnicma država èlanica Saveta Evrope bilo i onih koji su neprincipijelno govorili o poštovanju teritorijalnog integriteta nekih evropskih država, a da druge, èiji je teritorijalni integritet narušen, kao što je Srbija, nisu ni pominjali.\n"U mojim direktnim kontaktima sa njima, oni nisu imali nikakvu argumentaciju doli direktnog ignorisanja èvrstih i jasnih argumenata Srbije", zakljuèio je Selakoviæ.


8 11 Preduzeće "Odžačar"Sombor\npetak, 08 novembar 2019 16:04\nSomboru trebaju odžačari\nFirma "Odžačar" u Somboru ima samo dva profesionalna odžačara i jedina čisti dimnjake u gradu i okolini. Na širem području grada ima oko 25.000 dimnjaka, od čega u samom gradu oko 10.000, a preostali se nalaze u 15 sela. Prema rečima Zlatoslava Vranješa, direktora preduzeća, da bi se ova usluga obavljala po propisu, potrebno je da firma koja obavlja ove usluge ima 15 zaposlenih dimnjačara. Grejna sezona je uveliko počela, a na zakon o dimnjačarskoj službi se odavno čeka,ističe Vranješ i dodaje da je situacija loša,a većina dimnjaka u veoma lošem stanju.\nSvi vlasnici odžaka bi po pravilu trebalo da obaveste dimnjačarsku službu u kakvom su stanju njihovi dimnjaci, pa da stručne osobe to provere.Pogotovo preti opasnost od toga da se dimnjak zapali, kada se u njemu nakupe katran i nečistoća i onda se brzo razvijaju veoma visoke temperature i vatra se lako prenese na grede i krovnu konstrukciju. Ovo zna da bude i čest razlog požara u grejnoj sezoni.\nDo zaključenja ovog priloga,nismo uspeli da stupimo u kontakt sa vatrogasnom službom u Somboru i dobijemo odgovor na pitanje,koliko su neispravni dimnjaci čest uzrok požara. Obzirom na aktuelnost problema, i naredne nedelje bavićemo se ovom temom.


Egipat slavi veterana koga je poseo duh legenadrnog Goikočee! - Sportske.net\nEgipat slavi veterana koga je poseo duh legenadrnog Goikočee!\nDa li ste znali da čovek koji je najzaslužniji za plasman "Faraona" u finale Afričkog Kupa Nacija ima 44 godine?\nEgipat je prvi finalista ovogodišnjeg Afričkog Kupa Nacija koji se održava u Gabonu.\nEgipćani su u borbi za finale bili bolji od Burkine Faso tek posle penala, a junak penal serije bio je iskusni čuvar mreže Esam El Hadari.\nOvaj 44-godišnjak je skinuo dva penala, u četvrtoj i petoj seriji ukrotio je udarce svog kolege po rukavicama Kofija i igrača Čelsija sa privremenim boravištem u Ajaksu Bertrana Traorea.\nfoto:AP Photo/Sunday Alamba\nZanimljivo je da je El Hadari na šampionat 'crnog kontinenta' otputovao kao drugi golman Egipta i da je mesto međ' stativama zauzeo pošto se prvi izbor selektora Ektora Kupera Ahmed El Šenavi povredio na uvodnoj utakmici protiv Malija (0:0).\nKuper kao da je sa sobom doneo karmu koju su imali Argentinci na Mondijalu u Italiji '90. Isto tako je legendarni Serhio Goikočea 'uskočio' na gol posle povrede Nerija Pumpida na startu takmičenja, a u njegovom nastavku bio heroj penal serija u četvrtfinalu protiv SFR Jugoslavije i polufinalu protiv domaćina Italije. Jednom rečju, Goikočea je bio najzaslužniji za plasman 'Gaučosa' u finale isto kao El Hadari sada.\nInače, El Hadari nije primio nijedan gol na KAN do sinoć i meča sa Burkinom Faso koji je završen rezultatom 1:1. Jedini fudbaler koji je savladao veterama je snažni i iskusni napadač Banse, koga najviše pamtimo po odličnim igrama u Majncu s kraja prošče decenije. Sve prethodne utakmice na kojima je ovaj "matorac" čuvao gol završene su minimalnim pobedama Egipćana. Uganda i Gana savladane su u grupi sa po 1:0, kao i Maroko u četvrtfinalu.\nEsam El Hadari je reprezentativac svoje zemljepreko dve decenije (od 1996. godine) i do sada je upisao 153 nastupa. Nada se da će predstavljati Egipat i na Mondijalu u Rusiji dogodine. Tada će imati punih 45 godina.\nEgipat u finalu Kupa Afričkih Nacija čeka boljeg iz duela Kamerun - Gana, koji je na programu večeras (20h), a u prilogu pogledajte El Hadarijevo herojstvo od sinoć.


Suspendovani kurdski gradonačelnici\nTurske vlasti otpustile su osam načelnika opština na istoku zemlje protiv kojih je pokrenuta istraga zbog optužbi povezanih sa terorizmom i zamenile ih državnim službenicima, saopšteno je iz turskog Ministarstva unutrašnjih poslova.\nSmena načelnika deo je oštrih mera protiv prokurdske Narodne demokratske stranke (HDP).\nJedan od lidera stranke Mithat Sancar izjavio je ranije da su vlasti privele načelnike pet opština iz većinski kurdskog područja, kao deo mera koje su nastavljene nakon opštinskih izbora održanih prošle godine.\nIz Ministarstva ističu da su četvorica načelnika privedena, da je izdat nalog za hapšenje jednog, a da su preostala trojica pod istragom.\nU saopštenju se navodi da su svi načelnici uhapšeni pod sumnjom da su članovi terorističke grupe.\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan i njegova vlada optužuju HDP za povezanost sa zabranjenom Radničkom partijom Kurdistana (PKK), što je dovelo do krivičnog gonjenja nekoliko hiljada članova i pojedinih lidera ove stranke.


STIŽE FILM SA GLOGOVCEM Mladi autori iz Srbije predstavljaju svoj rad, o ovome će PRIČATI SVI\nNa ovogodišnjem Festivalu autorskog filma (FAF), koji se održava od 22. do 30. novembra, publika će imati priliku da pogleda čak šest domaćih premijera. Filmovi koje je gledala publika svetskih filmskih festivala prvi put će biti prikazani beogradskoj publici na FAF, a u jednom od njih gledaćemo i pokojnog Nebojšu Glogovca, koji nas je napustio u februaru prošle godine.\nFilm Maše Nešković "Asimetrija" će publika moći da pogleda u subotu, 23. novembra, u 19 časova u Kombank dvorani. Film je premijerno prikazan na 43. Mostri u Sao Paulu, u Brazilu. U ovom ostvarenju, koje dovodi u pitanje transformaciju ljubavnih odnosa tokom vremena i razloge zbog kojih se veze raspadaju, uloge tumače Darija Lorenci Flac i Uliks Fehmiu. Domaći film "Moj jutarnji smeh", debitanta Marka Đorđevića, svoju svetsku premijeru imaće upravo na 25. FAF, 26. novembra u 21.30 časova. U njemu ulogu ima i čuveni Nebojša Glogovac. Oba ova ostvarenja su deo glavnog programa.\nDve mlađe autorke, Marina Radmilac i Milena Grujić, predstaviće 28. novembra svoje filmove "Who The F**k Are You?" i "AS (25)". Program "Hrabri Balkan", najmlađa programska celina na festivalu, u okviru svoje selekcije prikazaće dva domaća filma, koja već imaju uspešan festivalski život. "A sad se spušta veče", dokumentarni film Maje Novaković, prikazuje život dve bake koje žive izolovano u brdima istočne Bosne. Stefan Đorđević i njegov film "Poslednja slika o ocu" upravo je pokupio sve simpatije žirija na Zagreb Film festivalu, čije obrazloženje glasi: "Poslednja slika o ocu je potresna priča o odnosu oca i sina. Autor je slikovno u potpunosti dočarao težinu odnosa i same situacije u kojoj se likovi nalaze". To je četvrta nagrada za ovaj film, nakon svetske premijere u Lokarnu u avgustu, a domaća publika će isti moći da pogleda u ponedeljak, 25. novembra.\nPOTRESAN PRIZOR SA NOVOG GROBLJA Otac Nebojše Glogovca pali sveću za sina\n"PROĐE GODINA. CRNILO. NAJBOLNIJA" Godinu dana nakon smrti Nebojše Glogovca, supruga Milica neutešna\nTUGA Porodica Nede Arnerić prima saučešća, kolege se opraštaju\nČlanovi porodice i prijatelji danas se poslednji put opraštaju od proslavljene glumice Nede Arnerić, a urna sa posmrtnim ostacima biće položena u Aleji zaslužnih građana.\nGlumica Neda Arnerić napustila nas je pre dva dana, kada joj je telo pronađeno u njenom stanu u Beogradu.\nTUGA Preminuo zrenjaninski glumac Aleksandar Bogdanović, kog je mladić udario autom, pa pobegao\nGlumac Aleksandar Bogdanović, na kojeg je prošle subote u Osijeku naleteo automobil kojim je upravljao dvadesetdvogodišnji vozač, danas je podlegao povredama i preminuo.\nPorodica Šaulić došla je danas na Novo groblje kako bi upalila sveće za tragično preminulog Šabana Šaulića koji je juče sahranjen u Aleji zaslužnih građana.


DAČIĆ: Srpski narod pamtiće akciju "Oluja" po zlu - Opcija\nDAČIĆ: Srpski narod pamtiće akciju “Oluja” po zlu\n04-08-2019 Pocetna, Politika, Regija\nMinistar inostranih poslova Srbije Ivica Dačić poručio je da će srpski narod trajno pamtiti akciju “Oluja” po zlu, te da nije moguće gledati u budućnost sve dok hrvatsko rukovodstvo nema poštovanja prema srpskim žrtvama.\n– Kada bi sa druge strane postojalo to političko rukovodstvo koje bi uvažavalo žrtve Srba i imalo poštovanje prema tome, mogli biste da kažete da treba da gledamo dalje, napred – rekao je Dačić za Televiziju Pink.\nDačić je istakao da Srbija nikada neće zaboraviti 4. avgust, kada se dogodila hrvatska vojno-policijska akcija “Oluja”.\nPrema njegovim riječima, Srbi danas ne treba da izražavaju mržnju, već žaljenje za onim što se desilo srpskom narodu i da izvuku pouke za budućnost.\nOn je nagasio da je pardoksalno da neko optužuje Srbiju za genocid kada se zna da danas u Hrvatskoj ima 180.000 Srba, a bilo ih je 560.000, kao i da je njihov broj manji od pet odsto, a prije 100 godina na toj teritoriji bilo ih je 15 odsto.\nMinistar spoljnih poslova Srbije je naglasio da država razumije tragediju srpskog naroda, pa pored “Oluje”, zvanično obilježava i početak NATO bombardovanja SRJ.\n– Država ne zaboravlja kroz šta je srpski narod prošao – poručio je Dačić.


Kasko osiguranje - Kamioni na našim drumovima odgovorni za svaki peti ugašeni život\nU SAOBRAĆAJNIM nezgodama, u kojima su učestvovali autobusi ili kamioni, tokom poslednjih pet godina u Srbiji je poginulo blizu 1.000 ljudi.\nDok u Evropskoj uniji poginuli u udesu u kom je bio i autobus čine dva i po odsto ukupnih žrtava saobraćaja, kod nas je taj procenat - 5,5. Kamioni na našim drumovima su odgovorni za svaki peti ugašeni život u saobraćaju, dok u EU oni čine 15 odsto poginulih. Stručnjaci veruju da visoku cenu plaćamo zbog stanja voznog parka, puteva, ali i samih vozača. Država odgovara pripremom novih izmena Zakona o bezbednosti u saobraćaju.


DOBRODOŠLI U LIDEU\nEURALIS Semences i CAUSSADE Semences Group ozvaničili su svoj savez septembra 2020, stvaranjem Lidee. Lidea je jedna od 10 najboljih svetskih poljoprivrednih kompanija, i ima bogato iskustvo u proizvodnji semena ratarskih kultura, kao i u čitavom procesnom lancu, od oplemenjivanja biljaka, proizvodnje semena na terenu, do marketinga gotovih proizvoda.\nProlećni katalog 2022\nKatalog ozimih useva\nLIDEA, VAŠ NAJBOLJI PARTNER U PROIZVODNJI SEMENA\nLidea obezbeđuje kvalitetno seme za više ratarskih kultura i najbolji je partner poljoprivrednicima koji očekuju visoke performanse tokom cele godine. Lidea poljoprivrednicima nudi više od 60 kultura, koje se sastoje od preko 500 hibrida i sorti kukuruza, suncokreta, pšenice, ječma, uljane repice, soje, sirka, mahunarki, krmnog bilja i pokrivnih biljaka. Lidea pažljivo razvija sorte koje su prilagođene potrebama poljoprivrednika i različitim tržištima (visoka koncentracija hranljivih materija, bogate uljima, bogate proteinima itd.).\nOva genetska raznolikost semena omogućava svakom proizvođaču da optimizuje svoju profitabilnost i poveća svoje prinose. Lidea asortiman omogućava rotaciju useva i plodoreda prilagođenog vašim agronomskim i ekonomskim ciljevima.\nSa godišnjim ulaganjem od preko 34 miliona evra u istraživanje i razvoj, Lidea nudi kompletan i definisan asortiman semena za nove izazove sa kojima se suočavaju poljoprivrednici. Lidea nudi širok spektar rešenja za proizvodnju visokokvalitetne hrane i stočne hrane, bilo konvencionalnom ili organskom poljoprivredom, kao i rešenja u izazovima novih tržišta kao što je bioenergija.


Vučić: Srbija čuva svoju poziciju i na sednici UN se pridružila osudi napada na Ukrajinu - Radio Sto Plus\nVučić: Srbija čuva svoju poziciju i na sednici UN se pridružila osudi napada na Ukrajinu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas da je Srbija proteklih dana, uprkos pritiscima, čuvala svoju poziciju u odnosu na ukrajinsko rusku krizu i da se na sednici Generalne skupštine UN pridružila osudi napada na Ukrajinu.\nVučić je u obraćanju javnosti rekao i da je za Srbiju važno da osudi urušavanje teritorijalnog integriteta bilo koje zemlje članice UN.\nNapomenuo je da Srbija, zbog istorije, to nije smela to da prećuti, te dodao da se „u tekstu ne spominju bilo kakve sankcije“.\n„Srbija je u prethodnim danima čuvala svoju poziciju, od ukupno 13 akata glasali smo za četri akta, a za devet nismo mogli, jer se ticalo uvođenja sankcija ili bankarskom sektoru ili avio-saobraćaju ili direktno pojedincima (u Rusiji)“, rekao je Vučić.\nNaveo je i da to jeste principijalna, ozbiljna i odgovorna pozicija Srbije koja, kako je ukazao, nikada nije narušavala međunarodno pravo.\nVučić je, u kontekstu jačanja pritisaka na Srbiju, ukazao i na mogućnost promene rezolucije UN 1244 po pitanju Kosova i Metohije.\nNaveo je, da se po saznanjima radi o ideji u nekim zemljama kao i albanskih lobista i da, kako je naveo ne isključuje tu mogućnost.\nPrema njegovim rečima, planira se pokretanje inicijative o izbacivanje Rusije iz UN posle čega ostaje pritisak na Kinu, „da dodje do promene Rezolucije 1244“.\nNaveo je i da posle toga Srbija više ne bi imala pravni osnov po kom bi se pozivala na međunarodno pravo.\nUkazao je i da tu spada i prizananje Kosova od strane država EU koje to do sada nisu uradile kao i od NATO.\n„To je ideja albanskih lobista. Ne isključujem tu mogućnost“, rekao je on.\nUkazao je i da će Srbija, u narednim danima, u kako je naveo globalno izmenjim okolnostima „sama sebi čuvati ledja“.\nIzrazio je uverenje da će Srbija uspeti u tome, te naglasio da se “ nikada više ne sme dopustiti da naša deca idu u sanduke“.\n„Da li ćemo uspeti – hoćemo, dobro smo se pripremili i ovo je domaćinska zemlja a ima dosta toga i u slamaricama“, rekao je Vučić.\nNapomenuo je i da se nada da „ovo (ukrajinsko ruska kriza) samo neće predugo da traje“.\nNaglasio je od ljudi u Srbiji ništa neće biti sakriveno i da će, kako je naveo, o svemu biti blagovremeno obaveštavani.\nVučić: Sa Ursulom von der Lajen i Amerikom sam imao prijatne razgovore, drugi su vršili pritisak\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen razgovarao o evropskoj budućnosti Srbije i da su „neki drugi“ vršili pritisak na Srbiju zbog uvodjenja sankcija Rusiji.\n„Pominjano je sve od investicija do Kosova, sve što nekome stoji na raspolaganju kada na nekoga vrši pritisak“, kazao je Vučić na pitanje novinara kakvi su pritisci vršeni na Srbiju.\nOn je rekao da pozicija Srbije u narednim danima neće biti laka.\n„Jer niko neće da nas razume, ali i Amerika je želela da nas sasluša i hvala joj na tome“, kazao je Vučić.\nOn je napomenuo da neće doći do nacionalizacije naftnih firmi iz Rusije, ali da će se pratiti situacija u narednim danima.\nVučić: Večeras će biti odlučeno da li će protestna nota biti upućena Turskoj zbog Kosova\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da će Srbija večeras, zbog najnovijih izjava o stavovima Turske o Kosovu i NATO, odlučiti da li će uputi protestnu notu Turskoj.\nVučić je u obraćanju javnosti povodom ukrajinsko ruske krize, rekao i da je ministarstvo spoljnih poslova Srbije pripremilo tu protesnu notu.\n„Da li ćemo je uputiti ili ne, odlučićemo večeras“, rekao je on.\nPrema njegovim rečima, protestna nota je pripremljena zbog izjava posle sastanka kosovske predsednice Vjose Osmani i predsednika Redžepa Taipa Erdogana.\nErdogan je ranije rekao u Ankari, posle sastanka sa Osmani, da njegova zemlja podržava i da će se zalagati za ulazak Kosova u NATO.\nVučić: Srbija neće slati oružje u Ukrajinu, niti dozvoliti da ono ide preko njene teritorije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da Srbija neće izvoziti oružje zaraćenim stranama u Ukrajini, kao i da neće dozvoliti da preko njene teritorije prolazi oružje namenjeno za taj rat.\nNa vanrednoj konferenciji za novinare u zgradi Predsedništva u Beogradu, Vučić je kazao da će Srbija kontrolisati i svoje trgovce oružjem kako ono ne bi završilo u produčjima zahvaćenim ratom.\nVučić je rekao da je formiran tim za prikupljanje humanitarne pomoći za Ukrajinu, tim za izbeglice, kao i tim za prijem ranjenih iz te zemlje.\n„Da vidimo možemo li poput Evropkse unije većom brzinom da izdajemo sve neophodne boravišne dozvole i državljanstva i to uskladimo po principima EU“, istakao je on.\nVučić je ponovio zaključke sa sednice Saveta za nacionalnu bezbednost i rekao da će Srbija čuvati mir u regionu, da će biti popustljiva i neće odgovarati na „svakodnevne provokacije“.\nVučić: Kriza u Ukrajini na dramatičan način pogadja Srbiju\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da kriza izazvana invazijom Rusije na Ukrajinu na dramatičan način pogadja Srbiju.\nNa vanrednoj konferenciji za novinare u zgradi Predsedništva, Vučić je rekao da je od petka do danas „svet postao drugačiji“ i da „više ništa nije isto“.\n„Sve što smo živeli do juče, mislili i znali, odjednom više ne liči na ono što poznajemo danas“, ocenio je Vučić.\nVučić je kazao da danas postoji „manje nego ikada“ razumevanja za poziciju Srbije „bilo gde u svetu“.\n„To nije pitanje naše principijelnosti i ispravnosti našeg stava, to je pitanje gotovo neverovatnih okolnosti koje su nas dovele u veoma tešku situaciju“, dodao je on.\nVučić je naveo da u poslednja dva dana razgovarao sa predstavnicima svih „važnijih država“, izmedju ostalih i sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen, predstavnicima SAD, Nemačke i Francuske.\n„Srbija je suočena sa ogromnim pritiskom u kojem nije pitanje možete li kao pojedinac da izdržite ili ne. Ako ste suočeni sa činjenicom da malo ko želi da čuje vašu argumentaciju, što se dešavalo devedestih, onda možete da vidite koliko nam je teško“, naglasio je on.\nVučić je rekao da je večerašnje njegovo obraćanje „nikada teže“ i „u najlošijem raspoloženju“ u poslednjih deset godina i najavio da će predstaviti probleme sa kojima se država suočava i mere koje će povodom toga preduzeti.\nFormirali smo timove, situacija u Ukrajini doprinela do enormnih skokova cena\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je kriza u Ukrajini doprinela „enormnim“ skokovima cena na tržištu i dodao da su danas formirani timovi koji će pratiti situaciju sa naftom.\n„Danas smo formirali 10 timova, pratiće se situacija sa naftom i biće ljudi iz Ministarstva energetike i finansija, tim za žitarice i tim za svu ostalu hranu i neophodne potrepštine. Narodna banka vodiće tim za praćenje svih finansijskih operacija“, kazao je Vučić na konferenciji za novinare.\nCena gasa je danas „otišla u nebesa“, naglasio je predsednik, jer je Nemačka počela da kupuje ogromne količine gasa.\n„Potražnja je bila na nivou 1,5 milijarde, a sa transportom to su besmislene cene, nemoguće za najrazvijenije zemlje“, rekao je on i dodao da Srbija trenutno ima 123,6 miliona kubnih metara gasa.\nOn je kazao da energetski sektor nije pod takvim sankcijama, ali da je to „samo trenutna“ situacija, pošto se sve menja „iz časa u čas“.\n„Sada imamo nafte za više od dva meseca, da nigde ništa ne nabavljamo, pa nema potrebe za strahom, a u narednih 15 dana hoćemo ‘do čepa’ napunimo sva naša skladišta, i to će koštati oko 115 miliona evra“, rekao je Vučić.\nSrbija neće slati oružje u Ukrajinu, niti dozvoliti da ono ide preko njene teritorije\nAleksandar Vučić je rekao i da Srbija neće izvoziti oružje zaraćenim stranama u Ukrajini, kao i da neće dozvoliti da preko njene teritorije prolazi oružje namenjeno za taj rat.\n„Da vidimo možemo li poput Evropske unije većom brzinom da izdajemo sve neophodne boravišne dozvole i državljanstva i to uskladimo po principima EU“, istakao je on.


Trošenje - Blic Online\nKako da bolje upravljate svojim finansijama u 2020.\nPočela je 2020. godina i verovatno ste doneli neke značajne odluke koje želite da sprovedete u ovoj godini. Jedna od njih se najčešće tiče i uštede novca.\nINDUSTRIJA VREDNA 1,7 BILIONA DOLARA Gde su najviše trošili turisti u 2019?\nVrednost globalne turističke industrije 2018. godine procenjena je na 1,7 biliona dolara. Prihodi od turizma rasli su brže od svetske ekonomije, a Azijsko-pacifički region zabeležio je najveći rast turističke potrošnje, uz rast od sedam odsto u odnosu na prethodnu godinu. Ipak, Evropa je, sa 570 milijardi dolara, region sa najviše turisitčkih troškova prošle godine.\nDržavne firme u Crnoj Gori, među kojima i one koje posluju godinama sa gubitkom, godišnje na donacije, sponzorstva i jednokratne pomoći troše milionske iznose, mimo jasno utvrđenih kriterijuma i procedura za dodelu novca u te svrhe.\nPredsednik DRI Duško Pejović ukazao je danas na sednici skupštinskog Odbora za finansije, republički budet i kontrolu trošenja javnih sredstava da je ustanovljeno 90 odsto grešaka u finansijskim izveštajima.\n"KO JE POTROŠIO NOVAC I ZAŠTO" Magazinovića zanima i ko iznajmljuje prostore migrantima na području USK\nPoslanik u Predstavničkog domu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine Saša Magazinović rekao je kako danas ima niz pitanja za Savet ministara o migrantskoj krizi s obzirom da nadležne institucije daju različite podatke o broju migranata koji će se uputiti Balkanskom rutom ka BiH.\nVoditeljka i novinarka sa višedecenijskim iskustvom kaže da je dom jedino što nas može držati čvrsto na zemlji i što garantuje opstanak.\nU Banjaluci, Doboju i Trebinju muškarci puše više od žena\nIako je do sada u Srpskoj napravljen napredak u kontroli duvana, učestalost pušenja je i dalje veća od globalnog proseka.\nOva zemlja je PLATILA stanovnicima da TROŠE STRUJU\nNemačka je tokom praznika svojim državljanima plaćala da troše struju.\nEkipa "Blica" dala je voditeljki Suzani Mančić 1.000 dinara da preživi jedan dan, kupi doručak i skuva ručak.\nPevačica, koja je juče osvojila drugo mesto u šou "Tvoje lice zvuči poznato", progovorila je o odlascima kod plastičnog hirurga, pa je bez ustezanja otkrila šta je sve radila na svom telu u prethodnih pet godina, a potom je rekla i na šta najviše troši pare od muža Milana. Šta je sve Tijana Dapčević imala da kaže na ove teme pogledajte u videu koji je pred vama.


Novosti\t19.07.2018 09:08\nSrbija ne sme da odustane od odbrane nacionalnih i državnih interesa, a posebno ne sme da prihvati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije\nSrbija ne sme da odustane od odbrane nacionalnih i državnih interesa, a posebno ne sme da prihvati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova i Metohije, poručio je danas predsednik SPS Ivica Dačić i dodao da je ekonomski razvoj pitanje broj jedan za budućnost Srbije.\nIstakao je da su socijalisti uvek bili za put Srbije u EU, ali uz očuvanje prijateljstva sa zemljama koje podržavaju naše interese, te ponovio da Beograd jeste za kompromis u rešavanju pitanja KiM, ali ne i za ulitimativno prihvatanje jednoglasno proglašene nezavisnosti.\nObraćajući se na svečanoj sednici GO SPS u Valjevu, povodom obeležavanja 28. godišnjice stranke, Dačić je podsetio da se ove godine obeležava i 200 godina od rođenja Karla Marksa, ali i 100. godišnjica od završetka Prvog svetskog rata i poručio da bi iz svih tih dogadaja i godišnjica trebalo izvući pouke.\nDodao je da je u Prvom svetskom ratu život izgubila skoro trećina građana Srbije, ali i da se na kraju teško može reći da su te žrtve pale za neke ciljeve koji su doneli dobro Srboiji i Srbima, i da "nije siguran da bi krenuli u rat da su znali da se bore za Jugoslaviju, a ne za Srbiju".\n"Mi smo bili narod koji je platio najvišu cenu te ideje, koja je bila dobra, saveza balkanskih naroda, kao pomoćnog sredstva za oslobađanje od Turske i Austrougarske, ali su drugi narodi bivše Jugoslavije tu ideju i državu zloupotrebili da bi srpski narod ostao tamo gde je bio na početku Prvog svetskog rata. To je poruka za svako rukovodstvo kada donosi odluke od nacionalnog i vitalnog interesa", rekao je Dačić.\nNaznačio je da su Srbi najveće žrtve genocida i etničkog čišćnja i da je nad Srbijom počinjen ratni zločin bombardovanjem, te da Srbija ne sme da odustane od odbrane nacionalnih i državnih interesa, a posebno ne sme da prihvati jednostrano proglašenu nezavisnost KiM.\n"Mogu da nas optužuju za svašta, ali mi izdajnici nikad nismo bili, niti ćemo da budemo", rekao je Dačić i dodao da su na nama primenje očite metode specijalnog rata, kao i da treba da živimo i gledamo u budućnost, ali tesko možemo da zaboravimo šta su o nama o nama govorili.\nKako je rekao, u periodu nastanka SPS, raspala se bivša Jugoslavija, ratovi u Hrvatskoj, BiH, na KiM, sankcije, bombardovanje, ali su, kaže, iza njih ostali Dejtonski sporazum i Rezolucija 1244, koji su "spomenici politici koja se vodila u tom period".\nDanas je, kaže, zadatak da se obezbedi budućnost zemlje, ekonomski razvoj, a da se ipak zadrže osnovni principi socijalne pravde, nove investicije, radna mesta...\n"Ekonomski razvoj je pitanje broj jedan budućnosti Srbije", podvukao je Dačić.\nUkazao je da su socijalisti za evropski put, ali da osim članstva u EU, moramo da negujemo prijateljstva sa zemljama koje su nam bliske i podržavaju naše ineterse, te da je veliko političko umeće voditi spoljnu i unutrašnju politiku, a da se zadržimo na "dobrom kursu".\n"Cilj nam je EU, ali ako EU zaista od nas traži da se odreknemo državnih i nacionalnih interesa... Ne mogu da verujem da neko misli da će Srbija to da uradi. Srbija to ne može da uradi, jer najviše na svetu ceni samu sebe. Ne idemo u EU zbog Francuske, Mađarske ili nekog drugog, već zbog interesa Srbije", rekao je Dačić.\nIzrazio je nadu da ćemo uspeti da pronađemo rešenje za probleme, pre sveg au vezi sa Kim, i ponovio da jesmo za kompromis, ali ne i ultimativno priznamo nezavisnost Kosova.\nDodao je da danas nije lako voditi ni regionalnu politiku, kada se, počev od fudbala, sve na kraju pretvori u politiku i kada se, umesto da se neko raduje sportskim rezultatima, to pretvori u "Tompsona i ustaške uzvike".\nDačić je poručio i da "nema Srbije bez socijalističke partije i ideje, jer je ona sastavni deo genetskog koda i shvatanja društva srpskog naroda, a nema ni SPS bez Srbije".\nIstakao je da su sloboda, jednakost, solidarnost osnovni principi za koje se SPS zalaze - za državu blagostanja, socijalnu pravdu, ravnomerne šanse, garantovanu minimalnu zaradu, obrazovanje za sve...\nNaveo je i da mu je jedan od lidera 5. oktobra rekao da se oni nisu borili za demokratiju, nego za vlast, a da oni danas gotovo da više ne postoje, a iza njih su ostale teške posledice.\nPrivatizaija je, kaže, dovela do zatvaranja fabrika, otpuštanja radnika, uništenja privrede i indurtsrije, a obrazovanje i zdravstvo sve je više postajalo privilegija, a ne pravo.\n"Nisu uspeli da sačuvaju ni državnu zajednicu sa Crnom Gorom, proglašena je nezavisnost Kosova, a reakcija je bila kao da je neko namerno hteo da bude takva... Svi problem su ostali", rekao je lider SPS.\n"Opozicija - niti su veći Evropljani niti su veće patriote, a da budem iskren ne zna se šta su. Sve imaju, samo im fali narod", rekao je Dačić.\nOn je naveo i da SPS deli ciljeve sa SNS i predsednikom Aleksandrom Vučićem a to su moderna, razvijena, evropska, demokratka, patriotska, vojno neutralna zemlje.\n"Taj narodni front je garant uspeha", rekao je Dačić i dodao da Srbija mora imati modernu paritju levice, socijalne pravde.\nDodao je da se na svetskom planu vodi velika strateška igra i da postoji konfuzija u međunarodnim odnosima.\n"Ne zna se ko je čiji prijatelj i neprijatelj, Velika Britanije izlazi iz EU, Tramp se sastao sa Kimom, Putinom... svet se svodi na bilateralne odnose velikih sila i tu moramo da nađemo naše mesto", rekao je Dačić.\nDok Srbija mora da nađe svoje mesto u svetu, SPS, dodao je, mora na da nađe svoje mesto u Srbiju - da bude deo koalicije sa Vučićem i SNS, ali da sačuva identitet stranke.


Radne grupe Beograda i Prištine u Briselu, nova runda razgovora o tablicama - 20.04.2022, Sputnik Srbija\nRadne grupe Beograda i Prištine u Briselu, nova runda razgovora o tablicama\nU Briselu će u sredu i četvrtak biti održana nova runda sastanaka radnih grupa Beograda i Prištine za pronalaženje trajnog rešenja za tablice. 20.04.2022, Sputnik Srbija\nKako je Tanjugu izjavio portparol Evropske unije Peter Stano, sastanak glavnih pregovarača, Besnika Bisljimija i Petra Petkovića, biće održan u četvrtak.Stano je ponovio da će EU pomoći obema delegacijama kako bi rešenja bila pronađena, ali je naglasio da je odgovornost za pronalaženje rešenja na dvema stranama.Stano je dodao da će „svaki sporazum o registarskim tablicama zahtevati političku fleksibilnost i kompromis“.Prištinska strana tvrdi da 21. aprila ističe rok za primenu nalepnica kao šestomesečnog rešenja, dok Beograd navodi da se sa Prištinom u Briselu u oktobru nisu dogovorili da 21. aprila ističe rok režimu nalepnica, već mandat ekspertima radnih grupa da do tada pronađu rešenje za tablice koje će potom predstaviti stranama.Održavanje sastanaka ovih radnih grupa započeto je nakon što je zaključen sporazum o privremenom rešenju za tablice krajem septembra u Briselu koji je deeskalirao situaciju na severu Kosova i Metohije, odnosno prelazima Jarinje i Brnjak koji su bili blokirani 14 dana u septembru i početkom oktobra prošle godine.\nU Briselu će u sredu i četvrtak biti održana nova runda sastanaka radnih grupa Beograda i Prištine za pronalaženje trajnog rešenja za tablice.\nKako je Tanjugu izjavio portparol Evropske unije Peter Stano, sastanak glavnih pregovarača, Besnika Bisljimija i Petra Petkovića, biće održan u četvrtak.\nStano je ponovio da će EU pomoći obema delegacijama kako bi rešenja bila pronađena, ali je naglasio da je odgovornost za pronalaženje rešenja na dvema stranama.\n„Mi želimo da do 21. aprila oni postignu napredak“, naglasio je Stano.\nStano je dodao da će „svaki sporazum o registarskim tablicama zahtevati političku fleksibilnost i kompromis“.\nPrištinska strana tvrdi da 21. aprila ističe rok za primenu nalepnica kao šestomesečnog rešenja, dok Beograd navodi da se sa Prištinom u Briselu u oktobru nisu dogovorili da 21. aprila ističe rok režimu nalepnica, već mandat ekspertima radnih grupa da do tada pronađu rešenje za tablice koje će potom predstaviti stranama.\nOdržavanje sastanaka ovih radnih grupa započeto je nakon što je zaključen sporazum o privremenom rešenju za tablice krajem septembra u Briselu koji je deeskalirao situaciju na severu Kosova i Metohije, odnosno prelazima Jarinje i Brnjak koji su bili blokirani 14 dana u septembru i početkom oktobra prošle godine.\nBrisel: Vreme je da se dijalog uspešno završi


Vlada Srbije i MMF završili razgovore | Mondo Portal\nVlada Srbije i MMF zavrsili razgovore\n8. jul, 11:01\nVlada Srbije i MMF završili razgovore 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n31.08.2010. / 18:24 18:25\nVlada Srbije i MMF završili razgovore\nDelegacije Vlade Srbije i Misija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) završili su danas zvanične razgovore, povodom pete revizije tekućeg "stend baj" aranžmana.\nSa MMF-om postignut je dogovor da se plate u javnom sektoru i penzije odmrznu od 1. januara 2011, a ne od aprila kako je ranije bilo dogovoreno.\nDogovorom su tokom 2011. predviđena tri usklađivanja, u januaru, aprilu i oktobru, rečeno je agenciji Beta u Ministarstvu finansija.\nKako je rečeno ovoj agenciji, dogovoreno je da se u januaru 2011. plate i penzije uvećaju za šestomesečnu inflaciju ili za nešto manje od tri odsto.\nU aprilu će biti korigovane za tromesečnu inflaciju i polovinu ostvarenog rasta bruto domaćeg proizvoda, a u oktobru za šestomesečnu inflaciju.\nMinistarka finansija Diana Dragutinović ocenila je u intervjuu za sutrašnji "Ekonomist magazin" da je to "relativno razumno i prihvatljivo rešenje", između predloga Vlade, koji je promovisao ministar ekonomije Mlađan Dinkić, da se plate i penzije odmrznu već u oktobru ove godine i prvobitnog dogovora sa MMF-om da ostanu zamrznute do aprila 2011. godine.\n"Prema računici Ministarstva finansija za te namene će u budžetu za 2011. morati da se obezbedi dodatnih 12 milijardi dinara, za oko četiri milijarde dinara više u odnosu na prvobitni dogovor, po kome su plate i penzije trebalo da ostanu nepromenjene do aprila naredne godine", navela je ministarka finansija.\nSa MMF-om je potpuno usaglašen predlog zakona o fiskalnoj odgovornosti, koji će biti dostavljen parlamentu na usvajanje najkasnije do 20. septembra.\nUsvajanje tog akta je uslov da Srbija uspešno prođe petu reviziju stend-baj aranžmana sa Fondom, rekla je ona.\nTaj zakon će osigurati da u 2011. fiskalni deficit ne bude veći od četiri odsto BDP-a.\nRazgovori predstavnika Vlade i Narodne banke Srbije (NBS) sa misijom MMF-a povodom pete revizije tekućeg stendbaj aranžmana su počeli 23. avgusta.\nŠef misije Fonda Albert Jeger je tada rekao da je naša zemlja ove godine vodila dobru i odgovornu fisklanu politiku.\nAranžman Srbije i MMF-a o kreditu od oko tri milijarde evra ugovoren je polovinom maja 2009. godine i ističe u aprilu 2011. godine.\nUpravo gledate "Nije bilo primene sile dok životi policajaca nisu bili ugroženi" 0 Info video Pre 0 min "Trpeli su kamenice, flaše, konzerve... ne znam čime sve nisu demonstranti gađali policijske službenike..." saopštio...\nUpravo gledate "Nikada ne bi slagao i prikrio nijedan izgubljeni život" 8 Info video Pre 14 h Predsednik Srbije Aleksandar Vučić oštro odgovorio na napad da krije broj umrlih od korona virusa.\nUpravo gledate Vučić: Ne sekiram se za BES I ŠERPE 9 Info video Pre 15 h Predsednik Srbije je danas odgovarao i na pitanja o "preranom relaksiranju mera", optužbama opozicije...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Blic: Kačavenda radio za DB\nPOUZDAN SARADNIK 06. 05. 2013. 22:24 >> 22:42 6\nBlic: Kačavenda radio za DB\nVladika Vasilije Kačavenda radio je kao "pouzdan saradnik" Državne bezbjednosti Srbije pod imenom "Pablo", piše u tajnom dosijeu koji su o Kačavendi, godinama vodile srpske bezbjednosne službe, prenosi "Blic".\nKačavenda je nedavno razriješen dužnosti vladike zvorničko-tuzlanskog.\n"Blic" navodi da će u sjutrašnjem izdanju objaviti najživopisnije detalje iz dosijea vladike kome su drugi podvodili mladiće.\nKako navodi taj list, objaviće informacije o tome čime su strane obavještajne službe ucjenjivale vladiku Kačavendu i šta je on morao da radi za uzvrat, kao i za koja je sve teška krivična djela sumnjičen.\nNavode i da je Kačavendu nadgledala američka vojska, te da se njegovom izboru protivio patrijarh Pavle.\n„Blic“ navodi i da će objaviti „čije ubistvo je Kačavenda zagovarao“.


► SSP: Krivična prijava protiv Obradovića je nova faza obračuna vlasti sa\nStranka slobode i pravde (SSP) ocenila je danas da je pokretanjem krivičnog postupka protiv lidera Dveri Boška Obradovića vlast ušla u "novu fazu" zloupotrebe institucija u obračunu sa političkim neistomišljenicima.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Srbije (MUP) podnelo krivičnu prijavu protiv Obradovića i još tri osobe zbog incidenta do kojeg je došlo ispred Skupštine Srbije kada je napadnut poslanik vladajuće većine Marijan Rističević.\nSSP je u saopštenju ocenila da su "sve maske pale" nakon što su poslanici Srpske napredne sztranke (SNS) Aleksandar Martinović i Marija Božić štrajkovali glađu sa zahtevom da se tužilastvo oglasi povodom tog incidenata, "u kojem je nastradao sako Marjana Rističevića i ponos Zlatibora Lončara".\nNaglasili su da u Srbiji tužilastvo nisu u funkciji zaštite prava građana, već predstavljaju servis, koji ispunjava želje i zahteve SNS.\nTo, kako su naveli, objašnjava zašto nije pokrenuta istraga protiv poslanika SNS Vladimira Đukanovića zbog organizovanja bakljada za vreme zabrane kretanja, zašto državna tužiteljka Zagorka Dolovac "uporno ćuti" na dokaze o mahinacijama u fabrici "Krušik", kao i o slučaju rušenja u beogradskom kvartu Savamala.\n"Primeri dvostrukih standarda u Srbiji su svuda oko nas. Zato smo u slobodnom padu na svim listama koje govore o vladavini prava. Jasno je da u Srbiji očigledno jedan zakon vazi za građane, a drugi za sve koji u džepu imaju člansku kartu SNS-a", zaključio je SSP.


Sremske Novine » Skoro slučajno do reprezentacije\nSkoro slučajno do reprezentacije\nFudbal na pesku je zanimljiv sport jer obiluje atraktivnim potezima, a posebna draž je što se igra na vrlo atraktivnim destinacijama, kaže Nenad Grujić\nPiše: D.Tufegdžić, (Sremske novine, dodatak “Mačva“)\nMali broj je onih koji znaju da se fudbal na pesku poslednjih nekoliko godina igra i u Srbiji, a još manji da postoji čak i reprezentacija za koju nastupa i 25-godišnji Nenad Grujić iz Salaša Noćajskog.\nFudbalom na travi počeo je da se bavi kao klinac, sa svojih šest godina i to je prvo zaigrao u Fudbalskom klubu „Srem“ iz Sremske Mitrovice i naravno u „Budućnosti“, seoskom klubu. Jedno vreme igrao je i za „Dadeks”, za mitrovački „Radnički”, pa i za „Hajduk” iz Divoša, a trenutno je tamo gde mu je najlepše – u Salašu.\n– Fudbalom na pesku, za koji verujem da malobrojni znaju da se igra u našoj zemlji, sam počeo da se bavim sasvim slučajno. Na jednom internet portalu pročitao sam vest da se formira reprezentacija Srbije u fudbalu na pesku i da se pozivaju svi zainteresovani da dođu na neki probni trening gde će se vršiti selekcija. Iz neke znatiželje, a bez bilo kakvih očekivanja i više u šali, jedan prijatelj i ja smo otišli na taj neki trening gde se okupilo oko 150 fudbalera. Spisak imena se skraćivao prvo na 50, pa na 30 i na 20 među kojima sam se našao i ja, priča Nenad i napominje da je to bilo pre tri godine.\nUpravo nakon formiranja tima reprezentacije odigrane su kvalifikacije za Svetsko prvenstvo u Italiji. Na žalost, ali i sasvim očekivano s obzirom da se ekipa tek okupila, da su se upoznavali i igrači između sebe, a i sa samim sportom velikih ambicija nije bilo.\nTim tokom druge sezone, priča dalje Nenad, delovao je dosta ozbljnije, već se donekle uštimao, odigrano je nekoliko prijateljskih utakmica, generalno ozbiljnije se prišlo tom sportu. Igrači su shvatili sve razlike između fudbala na pesku, malog fudbala i fudbala na travi. Te sezone reprezentacija Srbije bila je domaćin kvalifikacija za naredno Evropsko prvenstvo, a samo jedan bod je falio nacionalnom timu da se plasira na završni turnir.\n– Sport kao sport je dosta drugačiji od fudbala na travi i malog fudbala. Teren je sličan terenu za futsal, ali ne i identičan. Tim je sastavljen od četiri igrača i golmana, koji po meni ima glavnu ulogu u timu. On sme da koristi i ruke i noge, ali mu se meri svaka sekunda dok drži loptu. Lopta iz auta na teren može da se ubaci takođe bilo rukom ili nogom, objašnjava Nenad i dodaje da u Srbiji još uvek ne postoji ni jedan klub fudbala na pesku.\nSa njim u timu igraju neka vrlo zvučna imena, jedan od njih je nekadašnji kapiten “Crvene zvezde” Nikola Mijailović, zatim Nemanja Vučićević koji je igrao za OFK Beograd, “Keln”, u Japanu, Grčkoj, Turskoj, pa Nikola Valentić koji je prošao nekoliko superligaških ekipa i ruskih timova. Na njega za sada najjači utisak od svih igrača ostavio je jedan od najboljih na svetu, poreklom Srbin, ali član reprezentacije Švajcarske Dejan Stanković.\n– Kada sam bio mlađi zamišljao sam da ću jednog dana biti reprezentativac. Naravno, nisam tada mogao ni zamisliti da ću igrati fudbal na pesku. Delom, taj moj dečački san se ispunio i vrlo sam srećan zbog toga. Tokom prve godine, odnosno sezone ja sam se tek upoznavao sa osnovama fudbala na pesku, bio sam igrač sa klupe. Prošle godine sam bio i golman i igrač, a ove godine sam samo igrač i mislim da sam kao pojedinac značajan za klub. U fudbalu na pesku ne postoje standardne pozicije desno, levo, odbrana, samo neke zone, ja sam u našoj ekipi takozvani srednjak koji može da igra napred kada napadamo i nazad kada se branimo, trčim na oba gola i možda je to najzahtevnija pozicija za igrača u tom sportu. Snašao sam se dobro i verujem da sam iz utakmice u utakmicu sve bolji, kaže Nenad.\nOn objašnjava da je fudbal na pesku vrlo zanimljiv sport za gledanje, jer obiluje atraktivnim potezima kao što su takozvane „makazice“, razni voleji i slično, nešto što se na drugim utakmicama ne viđa često. Posebnu draž kod ovog sporta daje činjenica da se obično igra na nekim vrlo primamljivim, atraktivnim destinacijama, negde gde je toplo i gde je atmosfera nekako dosta opštenija.\n– Slede nam kvalifikacije za Svetsko prvenstvo i nadam se da ćemo uspeti da se plasiramo na to takmičenje. Volim da igram fudbal na pesku, želim da izgradim karijeru u tom sportu i da budem standardni član nacionalnog tima, završava Nenad\nKategorije Reportaža Sport\nŠiđani obeležili Dan oslobođenja\nNovi auto-put rešiće velike saobraćajne probleme\nOtvorena izložba “Dijalog”\nVolonteri su ljudi dobre volje\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić na otvaranju početka izgradnje auto-puta Ruma-Šabac\nNormalizacija teretnog saobraćaja na Batrovcima do kraja vikenda?\nDani prijateljstva u Sremskoj Mitrovici\nDomaćinstvima reprogram duga za gas


» Srednjoškolci u Kikindi upoznali se sa Evropskim dnevnikom\nIstovremeno, učenicima je predstavljen i konkurs „Evropa i ja“. Poziv za radove otvoren je do 31. januara 2020. godine. Pravo učešća na nagradnom konkursu imaju učenici prvog, drugog i trećeg razreda svih srednjih škola u Srbiji.\nPredstavljanju u Kikindi prisustvovali su učenici Tehničke škole i gimnazije „Dušan Vasiljev“.\n„Prezentacija je probudila interesovanje kod učenika, koji su postavljali pitanja u vezi sa temama i kategorijama konkursa. Učenike Tehničke škole najviše je zainteresovala izrada internet stranice i dizajn korica Dnevnika, dok su se gimnazijalci više interesovali za video kategoriju i teme poput prevencije nasilja i ujedinjeni u raznolikosti“, kažu iz kikindske biblioteke, koja je deo mreže EUteka.


Javne nabavke u Srbiji: Korupcija i stotine miliona evra\nKorupcija i slaba primena propisa je glavni problemi u javnim nabavkama Srbije gde se kroz zakonske rupe i parapolitičke grupacije koje rukovode javnim tenderima odlije više stotina miliona evra.\nDržavna revizorska institucija samo je u 2011. godini otkrila neregularnosti u postupcima javnih nabavki u Srbiji u vrednosti od oko 800 milona evra.\nI kao da se ništa nije desilo. Još uvek bez javne i krivične odgovornost, dok bi za političku bilo i previše kandidata, nekima je to naplaćeno na nedavnim izborima.\nPredrag Jovanović direktor Javnih nabavki Srbije, veruje da bi pojednostavljanje procedura, manja administracija i pojačavanje efikasnosti kontrole mogle smanjiti procenat korupcija unutar procesa javnih nabavki.\n„Kako povećana fleksibilnost ne bi rezutltirala u stvaranju novih mogućnosti zloupotrebe i neregularnosti. Pa se tako predviđa da se uspostavi korupcijska mapa ili sistem „crvenih zastavica“ sa tačkama javnih nabavki gde je rizik od pojave neregularnosti najveći i da se osmisle mehanizmi za prevenciju i rano otkrivanje neregulatrnosti. Zatim da se uspostavi efikasan kontrolni mehanizam ki institucija, tako da se onaj koji vrši praćenje i kontrolu javnih nabavki može pravovremeno da obavesti revizijske institucije i pravosudne organe o uočenim nepravilnostima“, kaže Predrag Jovanović, direktor Javnih nabavki Srbije.\nU Srbiji su javne nabavke, prema oceni međunarodnih institucija, jedno od glavnih uporišta korupcije i netransparentnosti i na kraju velikog gubitka državnog novca.\nZašto se zakoni ne poštuju, koji su mehanizmi za poštovanja propisa sklonjeni u stranu, pitanje je na koje odgovor pokušava dati Goran Radosavljević, državni sekretar ministarstva finansija.\nJedan od oglasa za javne nabavke institucija Srbije\n„Ono što je, po nama, i najveći uzrok problema je nedovoljna transparentnost, sve mora da se objavljuje. Ide se ka elektronskim javnim nabavkama i to je dobro. Sve javne nabavke uključujući i one male, obavezno gotovo 90 odsto onih najvećih, treba objavljivati na portalu javnih nabavki. Daćemo mehanizam ljudima koji budu radili u upravi, portalu da mogu unapred da prate koja je to dokumentacija da li je urađena u skladu sa zakonom, Imaćemo da se tako izrazim 'velikog brata' koji će sedeti iza tog portala i gledati u tu dokumentaciju. Neće čekati da se ceo postupak završi pa da onda kaže 'e pa ovo nije urađeno', ali su pare potrošene i to je to“, podvlači državni sekretar ministarstva finansija Goran Radosavljević\nU državnoj upravi Srbije teško se odriču prakse postavljanje partijskih kadrova kojima je zadatak tendersko namicanja para za stranke. Zbog toga i ne čudi što vlast žmuri nad brojnim i skupim marifetlulica mangupa u sopstevnim redovima.\nIzmene Zakona o javnim nabavkama u Srbiji su značajan segment pregovora u pristupu Srbije EU i dolazi pod teretom pritiska evropskih integracija, na što upozorava predstavnik delegaciji EU u Srbiji Frek Janmat.\n„Srbiji je bolje da se fokusira na primenu Strategije o javnim nabavkama koji je usvojen prošle godine. To bi doprinelo jačanju interne revizije, Državne revizorske institucije, veće uloge Komisije za zaštitu prava. Da se ispita smanjenje broja ponuđača po konkursu, kao i da pristup javnim nabavkama bude manje restriktivan“, poručio je predstavnik delegaciji EU u Srbiji Frek Janmat.\nNovi zakon o javnim nabavkama uskoro da se uskladi sa evropskim propisima. To će biti veliki test za regularnost javnih nabavki u Srbiji, veruje dr Slavica Joković, konsultantkinja za praćenje javnih tendera pri Privrednoj komori Srbije.\nU 2011 godini službeno je evidentiran iznos javnih nabavki od 293 milijarde dinara.\n„Procene su da određeni procenat ili nije evidentiran ili da dolazi do tih propisa i korupcije što nije slučaj samo u našoj zemlji. Moram reći da su procene da se u nekim zemljama EU čak 15 posto vrednosti javnih nabavki izgubi kroz korupciju. To je jedan zajednički problem i na međunarodnom nivou se preduzimaju mere i tome smo posvećene međunarodne institucije“, ističe dr Slavica Joković konsultantkinja za praćenje javnih tendera.\nProblem centralizovanih javnih nabavki kao što su zdravstvo, železnice, školstvo i slično, gde država igra ulogu glavnog dobavljača, i ali često i ponuđača, zapravo je najpogodnije mesto za manipulacije javnim nabavkama.