Dodik: Zalažem se za stabilnu BiH i RS koja ce biti vidljiva\nDodik: Zalažem se za stabilnu BiH i RS koja će biti vidljiva\nizvor: agencije foto: 20.11..2018.\nISTOČNO SARAJEVO- Srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik priredio je svečani prijem za više stotina domaćih i stranih zvanica u Sedištu institucija Republike Srpske u Istočnom Sarajevu. Upravo tu će Dodik i provoditi najveći deo službenog vremena tokom mandata, do 2022. godine.\nDodik je zahvalio zvanicama, istakavši da je danas važan dan koji simbolizuje novi početak za Republiku Srpsku i njen narod i mir na ovim prostorima, prenosi RTRS.\n„Dobio sam mandat od srpskog naroda da predstavlja Republiku Srpsku u naredne četiri godine na najbolji mogući način, onako kako znam i kako umem i sa iskustvom koje imam, kako bih odbranio njene vitalne interese”, poručio je Dodik i dodao da se zalaže za mir i sigurnost.\nPonovio je da se zalaže za poštovanje izvornih dejtonskih ovlašćenja i Ustava, te ukidanje stranih sudija u Ustavnom sudu BiH i visokog predstavnika.\n„Zalažem se za BiH koja će biti stabilna i gde će Republika Srpska biti vidljiva. Zalažem se da nam se vrate oteta prava. Neću izigravati formu političara koji će govoriti ono što oni hoće, već kako mi želimo. Ponašaću se u skladu sa Ustavom, nećemo prihvatiti nepravdu, jer ako je prihvatimo, ona se onda i nije desila, rekao je Dodik. On je naglasio da dva entiteta i tri konstitutivna naroda treba da budu okosnica svih odluka i da je koncept „jedan čovek jedan glas” neprihvatljiv u BiH. „ Zastupaću Ustav i idem u Predsedništvo kao čovjek izabran u Republici Srpskoj i od svog naroda. I kad to tumačim, ja ne idem nigde, predstavljam Republiku Srpsku i to ću učiniti najbolje što mogu, poručio je srpski član Predsedništva BiH, prenosi Tanjug.\nOn je naglasio da nikome neće nanositi nepravdu, ali da politika u BiH mora biti politika čistog računa.\n„Samo ono za šta se zajednički dogovorimo biće moguće. Zalagaću se za pozicioniranje BiH u regionalnoj saradnji, ali moje delovanje nikada neće biti protiv Srbije. To je prirodno i tako će uvek biti. Verujem da je to najispravnije, jer su dobra saradnja BiH i Srbije u interesu svih - rekao je Dodik.\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović, koja je prisustvovala svečanom prijemu, rekla je za RTRS da je danas važan dan i da ubedljiva izborna pobeda Milorada Dodika pokazuje da njegova politika uživa veliku podršku građana.\nOna je poručila da Srpska ima kapacitet i da će njeni zvaničnici nastaviti da rade zajedno u cilju zaštite njenih interesa.\n„Verujem u Republiku Srpsku - poručila je predsednica Srpske. Cvijanovićeva je rekla da očekuje pomake u predstavljanju interesa Republike Srpske u Sarajevu, što nije bilo moguće sa njenim dosadašnjim predstavnicima u vlasti na nivou BiH, koji su, kako je rekla, vodili uspavanu politiku. Ona je navela da će se to promeniti dolaskom Dodika u Predsedništvo BiH.\nDanašnjoj inauguraciji novog saziva članova Predsedništva prisustvovali su predstavnici javnog i političkog života BiH i diplomatskog kora.\nDodik: Bez pogrešnih poteza prema Bošnjacima i Hrvatima\nSARAJEVO– Predsedavajući Predsedništva BiH, Milorad Dodik, izjavio je danas da mu je posebna čast što je preuzeo novu dužnost i poručio da svojim radom ne želi da napravi nijedan pogrešan potez prema Bošnjacima, Hrvatima ili Federaciji BiH, ali da će istrajati u zahtevu za ukidanje Kancelarije visokog predstavnika.\nDodik je nakon inauguracije u Predsedništvu BiH rekao u svom prvom obraćanju da je njegova „osnovna baza” Republika Srpska, te da mu nije namera da spreči bilo koga u razvojnim projektima.\nNajavio je da će njegova politika biti zasnovana isključivo na poštovanju Ustava BiH i Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nPonovio je da nije zadovoljan radom visokog predstavnika i da su njegova rešanja možda odgovarala nekom drugom vremenu, ali da se sada moraju donositi odluke koje odgovaraju ovom vremenu.\nIstakao je da će se zalagati za ukidanje Kancelarije visokog predstavnika međunarodne zajednice (OHR) u BiH, prenosi Tanjug..\n„Ne želim da napravim nijedan pogrešan potez prema Bošnjacima, Hrvatima ili FBiH. Ali očekujem takav tretman i prema Republici Srpskoj. Moraćemo se više razumeti i uvažavati”, kazao je Dodik, preneo je portal Klix.\nKako kaže, EU treba da bude cilj BiH, zbog čega će na prvoj sednici Predsedništva predložiti da se od EU zatraži automatsko dobijanje kandidatskog statusa.\n„Sarađivaćemo sa svim važnim faktorima. Učiniću sve da naši odnosi sa EU i SAD budi dobri. Mi podržavamo predsednika SAD”, rekao je Dodik dodajući da neće odustati ni od saradnje s Rusijom.\nOn je kazao da nije spreman da dozvoli bilo kome da umesto njegovog kabineta donosi odluke i da će se zalagati za odlazak stranih sudija iz Ustavnog suda BiH.\n„Sada ću morati i hoću sa svojim kolegama razmatrati i doneti određene odluke. Ja verujem da ćemo u tome uspeti. Ja nisam došao ovde da se slikam i primam platu, već da pravim dogovor tri naroda, dva entiteta i institucija BiH”, zaključio je Dodik.\nDodik, Komšić i Džaferović novi članovi Predsedništva BiH\nMilorad Dodik, Željko Komšić i Šefik Džaferović, srpski, hrvatski i bošnjački član Predsedništva BiH, položili su danas u Sarajeva svecanu zakletvu čime su inaugurisani na novu dužnost.\nInauguraciji Dodik, Komšića i Džaerovića prisustvovao je velik broj predsavnika BiH i međunarodne političke scene, a sam događaj prtio je veliki broj domaćih, regionalnih i svetskih medija.\nSvečana ceremonija je održana u zgradi Predsedništva BiH intorniranjem himne Bosne i Hercegovine, nakon čega je sada već bivši predsedavajući Predsjedništva BiH Bakir Izetbegović otvorio konstitutivnu sednicu.\nSednici nije prisustvovao sada već bivši član Predsedništva BiH iz reda hrvatskog naroda Dragan Čović.\nZakletva je glasila: „Ovim se zaklinjem da ću savesno obavljati datu mi dužnost, poštovati Ustav Bosne i Hercegovine, provoditi Opšti okvirni sporazum za mir i njegove anekse u celosti, štititi i unapređivati ljudska prava i osnovne slobode te brinuti o interesima i ravnopravnosti svih naroda i građana”.\nOvo je, inače, sedmi saziv ove institucije od 1996. godine kada su održani prvi posleratni izbori.\nFunkciju predsedavajućeg Presedništva Bosne i Hercegovine prvi će preuzeti Milorad Dodik kao član Predsedništva iz Republike Srpske, preneli su bosanski mediji.\nPrvi put juče Dodik je zakletvu položio i u Narodnoj skupštini RS.\nDžaferović je na proteklim Opštim izborima u BiH osvojio 212.000 glasova ili 36,6 posto, Komšić 225.500 glasova ili 52,6 posto, dok je Dodik osvojio 368.000 glasova ili 53,8 posto.\nDodik je tokom inauguracije tročlanog Predsedništva BiH poljubio zastavu Republike Srpske, a fotografiju tog trenutka na svom tviter nalog objavila je njegova vladajuća SNSD.\nVučić Dodiku - Verujem da će saradnja biti još uspešnija\nPredsednik Aleksandar Vučić uputio je čestitku novozabranom članu Predsedništva Bosne i Hercegovine Miloradu Dodiku, navodeći da je uveren da će odlučnost ostati zaštitni znak njegovog liderstva i da će svojom nepokolebljivom voljom opravdati veliko poverenje birača i radom doprineti napretku i blagostanju zemlje.\nVučić je u čestitki naveo da je saradnja Srbije i Bosne i Hercegovine i, te Republike Srpske u okviru BiH, temelj mira i stabilnosti u regionu i da se samo iskrenim i posvećenim zajedničkim radom može sačuvati i unaprediti.\n„Uveren sam da će sa vama, kao predsedavajućim i članom Predsedništva BiH i velikim prijateljem Srbije, saradnja biti intenzivnija, jača i uspešnija”, poručio je Vučić, prenosi Tanjug.\nOn je Dodiku poručio da Srbija ostaje iskren i pouzdan prijatelj i partner i da može računati na podršku u ostvarivanju ciljeva i planova od zajedničkog interesa, posebno onih za ekonomski napredak i infrastrukturno povezivanje.\nVučić je Dodiku zahvalio za lični doprinos podršci u odbrani državnih i nacionalnih interesa Srbije.\n„Želeći Vam dobro zdravlje, sreću u ličnom životu, primite, dragi prijatelju, moje srdačne pozdrave i izraze dubokog uvažavanja”, navodi se u čestitki predsednika Vučića za izbor za člana Predsedništva BiH iz Republike Srpske, kao i stupanje na dužnost predsedavajućeg Predsedništva.\nVučić čestitao Komšiću i Džaferoviću\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić uputio je danas čestitke novoizabranim članovima Predsedništva Bosne i Hercegovine Željku Komšiću i Šefiku Džaferoviću i poželeo im da svojim radom doprinesu napretku zemlje i dobrobiti svih njenih građana.„Nadam se takođe da ćete omogućiti da mir i stabilnost političkih prilika u regionu budu oslonac za svima preko potreban ekonomski napredak”, naveo je Vučić, prenosi Tanjug.U očekivanju saradnje i jačanja bilateralnih odnosa Srbije i Bosne i Hercegovine, želim vam uspeh na odgovornoj dužnosti, napisao je Vučić.Milorad Dodik, Željko Komšić i Šefik Džaferović, srpski, hrvatski i bošnjački član Predsedništva BiH, položili su danas u Sarajevu svecanu zakletvu, čime su inaugurisani na novu dužnost.\nNeću od Vučića tražiti dokaze o mešanju stranaca u izbore u RS, jer ničega nije ni bilo\nDodik pridobio veći deo opozicije\nDodik odbio sastanak s ambasadorom Austrije/ Ambasador: Vaša retorika proizvodi nesigurnost i strah\nGovedarica odlaže savez sa SNSD\nKo će s kim nakon izbora?\nIncko: Srebrenica mora ostati u BiH!\nMladen Ivanić: Nikad veće šanse za promenu\nSkup ministara u sjeni Pacolijevog odsustva


"Srbija može da postane motor za privlačenje investicija" | Novosadski informativni portal 021\nBerg je, uoči Investicionog samita EBRD koji počinje sutra u Londonu, a na kojem će prisustvovati i delegacija Srbije predvođena premijerom Aleksandrom Vučićem, istakao da je to odlična prilika da se prikaže region zapadnog Balkana, ali i da se edukuju investitori koji još nisu upoznati sa prilikama u tim zemljama.\nCilj je da se istaknu potencijalne investicione i poslovne prilike i da se promoviše priliv stranih direktnih investicija i prekograničnih projekata, rekao je Berg. On je, kako je rekao, uveren da ovaj region ima mnogo da ponudi potencijalnim investitorima, pre svega jer koristi prednost strateških trgovinskih veza sa Evropskom unijom, a ima i pristup Jadranskom moru. Sa druge strane, investitori, kazao je, oklevaju da ulože novac u te zemlje jer je domaće tržište relativno malo, a poslovna klima još nije dovoljno poboljšana.\nBerg je ukazao i na činjenicu da ta banka godinama ulaže u zapadni Balkan, što takođe govori i investitorima i drugim međunarodnim finanasijskim organizacijama, da je ovo dobro mesto za ulaganje. To je ilustrovao primerom ulaganja u putnu konekciju sa evropskim tržištima, ili prenos električne energije iz Albanije u Makedoniju, i dodao da sutrašnji Samit daje priliku za dogovor o više sličnih projekata. Govoreći samo o Srbiji, Berg je rekao da, od kad EBRD radi u toj zemlji, uloženo više od četiri milijarde evra u oko 200 različitih projekata.\nSamo prošle godine, uložili smo 478 miliona evra u 25 projekata. Mi smo jedan od najvećih investitora u Srbiji, konstatovao je on. Takođe, dodao je, EBRD s nestrpljenjem očejuje i saradnju sa Beogradskom berzom, koja će se, prema planu, pridružiti linku jugoistočne Evrope, povezaće se regionalne berze kako bi podržale kompanije da dobijaju finansiranje.


YUCOM: Analiza ljudskih prava u vanrednom stanju\nKomitet pravnika za ljudska prava (YUCOM), naveo je danas, analizirajući izmene pravnog okvira tokom mesec dana vanrednog stanja, da su odluke o ograničenju slobode kretanja stvorile niz problema tako da se ovoj nevladinoj ogranizaciji javljao veliki broj građana tražeći savet kako da zaštite svoja prava.\n“Pored toga tražene su i informacije o samim pravima, jer mnogi, zbog čestih izmena i dopuna pomenutih odluka, nisu znali koja su tačno njihova prava i obaveze, a sankcije za kršenje istih bile su stroge i visoke”, saopštio je YUCOM, koji je, uz podršku Tima Ujedinjenih nacija za ljudska prava u Srbiji, pripremio analizu “Ljudska prava i Covid -19”.\nNavodeći probleme zbog kojih su im se građani javljali, YUCOM je izneo je da je nekim tražiocima pravne podrške isticao zakup stana, koji nije produžen jer je stan izdat drugom licu, a nisu smeli napustiti mesto samoizolacije.\n“Za pravnu podršku obratilo se i lice koje je tokom samoizolacije doživelo telesnu povredu nedovoljnu da po protokolu ekipa Zavoda za hitnu medicinsku pomoć dođe po pacijenta, ali ozbiljnu u meri da mu je potrebna pomoć do koje zbog samoizolacije nije mogao sam da dođe”, nabrojao je YUCOM.\nPoseban problem imali su članovi porodica lica u kućnoj izolaciji jer je bilo nejasno da li i za njih važi ova obaveza.\nZbog toga je YUCOM uputio predlog Kriznom štabu za borbu protiv korona virusa o omogućavanju da se i tim licima izdaju rešenja o kućnoj izolaciji, predlažući mogućnost donošenja kolektivnih rešenja.\nMinistarstvo zdravlja omogućilo je podnošenje online zahteva za potvrdu o samoizolaciji za lica iz kontakta.\nYUCOM se obraćao ministarstvu spoljnih poslova Srbije, Upravi granične policije kao i Zaštitniku građana zbog velikog broja građana – državljana Srbije koji su se obraćali za pomoć jer su bili “zaglavljeni” na aerodromima ili graničnim prelazima širom sveta.\n“Smatramo da su ova obraćanja urodila plodom jer je ministarstvo organizovalo prebacivanje građana Srbije u zemlju, u saradnji sa Zaštitnikom građana, među kojima i veliki broj lica koja su se obraćala u vezi tog problema”, naveo je, između ostalog, YUCOM u analizi, koja se kompletno može naći na njihovom sajtu.


SAD i Britanija tvrde da Savet bezbednosti nije odbacio Ahtisarijev plan\n2-339139 un- kosovo barbra schoetzau mmd Predsedavajući Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, britanski ambasador Emir Džons Peri izjavio je ne očekuje odluku o budućem statusu Kosova pre nego što članovi Saveta bezbednosti posete Beograd i Prištinu, kako javlja iz Njujorka novinarka GA Barbara Šocau.\nBritanski ambasador u UN izjavio je da će Savet bezbednosti sastaviti misiju za utvrdjivanje činjeničnog stanja koja bi Srbiju u Kosovo trebalo da poseti još ovog meseca.\nPošto članovi misije sastave svoj izveštaj, tek onda će se nastaviti razgovori o budućnosti Kosova shodno predlogu koji je Savetu bezbednosti podneo specijalni izaslanik UN za Kosovo, Marti Ahtisari.\nBritanski ambasador Džons-Peri izjavio je da članovi Saveta bezbednosti shvataju osetljivost pitanja i da razmatraju sastav, ciljeve i vremenske okvire predstojeće misije.\n”U Savetu bezbednosi postoji uverenje da želimo više od pukih informacija jer brinemo zbog rasparčavanje jedne države. Istovremeno, mnogi u SB priznaju da smo dostigli tačku na kojoj je predlog predsednika Ahtisarija logičan, neophodan politički korak koji, ako se sprovede pažljivo, može dovesti do stabilnosti, zaštite prava i pomirenja izmedju Kosova i Srbije i unutar balkanskog regiona.“\nGovoreći u svojstvu briantskog ambasadora u UN, Džons Peri je izrazio uverenje da je Marti Ahtisari iscrpeo sve mogućnosti tokom pregovora izmedju Beograda i Prištine i da je podneo ”pažljivo formulisan“ paket koji sadrži sve elemente potrebne da se pitanje statusa reši.\nPeri je inače sinoć, posle prve diskusije o Ahtisarijevom planu u Savjetu bezbjednosti, rekao da među članicma tog tijela Svetske organizacije postoji značajna podrška prijedlogu koji je predočio glavni međunarodni pregovarač.\nBritanski ambasador je najavio da će njegova zemlja sa Francuskom, Njemačkom, Italijom, Rusijom i Sjedinjenim Državama najverovatnije već ovog meseca početi da priprema nacrt moguće nove rezolucije o Kosovu.\nPredsjedavajući Savjeta bezbjednosti, takođe je negirao tvrdnje da je Ahtisarijev plan na sinoćnjoj sjedinici Savjeta bezbjednosti odbačen.\nI pomoćnik zamjenika američkog državnog sekretara za Evropu i Evroaziju, Rozmari Dikarlo danas je u Stejt dipartmentu ponovila stav britanskog ambasadora Perija da Ahtisarijev prijedlog nije odbačen.\n«Nije se govorilo o odbacivanju ili prihvatanju prijedloga. Ahtisari je predstavio svoj plan, strane su predstavile svoja gledišta, a predstavnici članica Savjeta bezbjednosti su potom o tom planu diskutovali. Mislim da ćemo u narednim nedeljama imati puno takvih konsultacija unutar Savjeta bezbjednosti. Mislim da će se razjasniti šta Ahtisarijev plan konkretno znači, šta može da učini i kako može da pomogne regionu u cjelini. Nadamo se da će se Savjet o tome izjasniti u narednih nekoliko mjeseci», kazala je Rozmari Dikarlo.\nOna je i danas ponovila da Vašington u potpunosti podržava nadziranu nezavisnost za Kosovo, koju predviđa Ahtisarijev plan.\nTakođe je kazala da službeni Vašington sumnja da bi dalji pregovori i odlaganje procesa određivanja kosovskog statusa mogli da dovedu do održivog rješenja.\nBeograd zadovoljan ishodom sednice\nZvaničnici u Beogradu, kako prenosi naš dopisnik Miša Brkić, uglavnom su zadovoljni ishodom sednice Saveta bezbednosti UN.\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da je sednica Saveta bezbednosti samo prvi korak u rešavanju problema vezanih za definisanje statusa Kosova i naglasio da tek predstoje brojne diplomatske aktivnosti srpskih zvaničnika.\n"Za mene je posebno važno što je podržana ideja Rusije da se u potpunosti poštuju prava svih građana pokrajine", rekao je Tadić i podržao ideju Rusije da se na Kosovo pošalje misija Ujedinjenih nacija, koja će prekontrolisati standarde koji su do sada postignuti.\nSavetnik odlazećeg premijera Vojislava Koštunice, Aleksandar Simić ocenio je da početak rasprave o statusu Kosova u Savetu bezbednosti predstavlja dobar znak i kao najvažnije istakao to što se pitanje standarda vratilo na dnevni red. Simić je procenio da će ruski predlog o slanju misije UN na Kosovo biti prihvaćen.\nDirektor Foruma za etničke odnose Dušan Janjić kaže da je posle sednice Saveta bezbednosti počeo period tehničkih pregovora koji može da potraje dva meseca i koji će dovesti do dogovora o novoj rezoluciji.\n"Važno je da te pregovore Srbija dočeka spremno, a od Beograda se očekuje", kaže Janjić "da sa trenutne taktike zamrznutog konflikta koja bi kao plan B rodila podelu, pređe na aktivnu politiku i da zaboravi podelu jer to nije ideja oko koje se okupila većina članica Saveta bezbednosti".\nDodik: Odluka o Kosovu uticaće na BiH\nPremijer Republike Srpske, Milorad Dodik, rekao je uoči sastanka sa pomoćnikom državnog sekretara SAD, Denijelom Fridom u Banjaluci da će odluka o konačnom statusu Kosova, ma kakva bila, imati uticaja i na situaciju u BiH.\n"RS je okrenuta sebi, ali niko ozbiljan ne misli da odluka o Kosovu neće imati uticaja na ovdašnje stanje. Šta god ko mislio, ljudi to prate i imaće svoje mišljenje o tome", kazao je Dodik i dodao da će se - u slučaju da Kosovo dobije nezavisnost -mnogi u RS će se pitati zašto postoje različiti standardi.\nSvrstavanje Crne Gore ne bi bilo od pomoći\nSvrstavanje Crne Gore na bilo koju stranu u procesu ne bi bilo od pomoći u traženju rješenja za budući status Kosova, saopštili su crnogorski zvaničnici u razgovoru sa zamjenikom specijalnog izaslanika generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za Kosovo Albertom Roanom koji je danas boravio u Podgorici. Prenosi Nebojša Redžić.\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović rekao je kako se nada da nisu iscrpljene sve mogućnosti dogovora, kao ni uvjerenje u visoku odgovornost međunarodne zajednice u odnosu na Kosovo.\nZamjenik specijalnog izaslanika generalnog sekretara Ujedinjenih nacija za Kosovo Albert Roan upoznao je Vujanovića sa detaljima plana Martija Ahtisarija, pregovaračkim procesom koji je prethodio planu kao i sa, kako je rekao, odlučnošću da se u okviru Savjeta bezbjednosti UN obezbijedi podrška ovom planu.\nVujanović je kazao da je uvjeren da Crna Gora može najbolje pomoći u rješavanju ovog osjetljivog pitanja svojim dobrim primjerom skladnih međunacionalnih i međukonfesionalnih odnosa koji jasno potvrđuju mogućnost kvalitetnog suživota na prostoru Balkana.\nCrna Gora je zainteresovana da Beograd i Priština, demokratskim dijalogom, uz dobre usluge međunarodne zajednice, dođu do dugoročno održivog rješenja za status Kosova.\nTo je crnogorski premijer Željko Šturanović kazao Albertu Roanu dodavši da je Podgorica veoma zainteresovana za rješavanje pitanja Kosova kao složenog i jedinog preostalog bezbjednosnog problema u regionu, saopšteno je iz crnogorske Vlade.\n"Crna Gora, kao multietnička i multivjerska zajednica, u tom pravcu, pruža svoj puni doprinos, jer učvršćujući i unapređujući svoju unutrašnju stabilnost daje doprinos i stabilnosti regiona", kazao je Šturanović.\nSvrstavanje Crne Gore na bilo koju stranu u procesu ne bi bilo od pomoći u traženju rješenja za budući status Kosova, rekao je Roanu šef diplomatije Milan Roćen.\nOn je istakao da je za Crnu Goru, koja je principijelno od početka bila za traženje rješenja mirnim putem, kroz pregovore Beograda i Prištine uz posredovanje međunarodne zajednice, najvažnije da se očuva mir i stabilnost u Crnoj Gori.\n"Jer, samo stabilna Crna Gora može biti pouzdan partner i učesnicima kosovskog procesa, kao i regionu i međunarodnoj zajednici", kazao je Roćen.\nPrema njegovim riječima, Crna Gora će naći načina da istraje na ovakvoj poziciji i da održi dobre odnose sa svima, ne zanemarujući i obaveze koje proizilaze iz njenih strateških evropskih i evroatlantskih ciljeva.\nIstiče se da je Roan "izrazio razumijevanje za ovakvu poziciju Crne Gore, i izrazio nadu da će Crna Gora i dalje biti faktor stabilnosti na Balkanu".


Tajni troškovi promocije crnogorskog turizma\nDobar marketing je vjerovatno najbolje definisan polušaljivom tezom da su kokošija jaja globalno tržište preuzela pačijim, zato što kad kvočka snese jaje cijelo selo nema mira od njenog kokodakanja, za razliku od patke koja svoj proizvod nigdje ne oglašava. Nesumnjivo dobar potez Ministarstva turizma da atrakcije Crne Gore predstavi na najgledanijim satelitskim TV stanicama prekriva samo sjenka uskraćivanja kompletne informacije. Opravdana upitanost poreskih obveznika o cijeni reklamiranja na CNN-u i EuroNewsu ostaje bez odgovora uz obrazloženje da se radi o poslovnoj tajni. Odgovor na pitanje - ko je i na osnovu kog kriterijuma i zakona ovaj podatak proglasio poslovnom tajnom, dala nam je Jelena Paović, portparol Ministarstva turizma:\n„Cijena koštanja određenih aranžmana je poslovna tajna i prosto postoje određena pravila i principi poslovanja gdje vi nemate pravo, niti možete... kao što je lični dohodak u najvećem broju međunarodnih firmi i organizacija poslovna tajna. To je podatak koji se ne saopštava javno i ne vidim razlog zašto bi mi bili neko ko će da prekrši dogovor sa ovako renomiranim TV kućama zbog toga da bi saopštili neku cifru!“\nRSE: Jedan od razloga za to bi možda mogao da bude zato što se troše novci poreskih obveznika?\nPAOVIĆ: Ne troše se novci poreskih obveznika, nego se troše novci strateških partnera Ministarstva turizma i Turističke organizacije Crne Gore i turističke privrede i sve one privrede koja ima benefite od uspješnih turističkih sezona i povećan profit u periodu od aprila do novembra mjeseca.\nU Asocijaciji mladih novinara, uz napomenu da ne postoji osnov za ocjenu da bi objavljivanje ove informacije proizvelo bilo kakve štetne posljedice, kažu da je podatak o investiranoj sumi trebalo objaviti. Maja Pavlović, koordinator Asocijacije mladih novinara:\n„Stav Asocijacije mladih novinara je da takvi ugovori i takve vrste informacija treba da budu objavljene i potpuno je neshvatljiva šteta koja bi nastala njihovim saoštavanjem. Iz tog razloga smatram da nema nikakvog razloga da se takva vrsta informacija nađe pod takozvanom listom izuzetaka. Radi se o firmi koja komercijalo posluje i ta reklama je plaćena iz budžeta, naravno, od novca poreskih obveznika i javnost treba da zna za njih.“\nUmjesto da javnost bude zadovoljena jednom rečenicom koja bi pored tačne sume sadržala i obrazloženje da je suma značajna, ali da će koristi od te investicije za cijelu Crnu Goru biti još veća, nastala je nepotrebna zagonetka koja će biti nastavljena shodno proceduri koju nalaže Zakon o slobodnom pristupu informacijama, a možda i sa sudskim epilogom.\nVanja Ćalović, Mreža za afirmaciju nevladinog sektora:\n„Mislim da je objašnjenje Ministarstva turizma apsolutno nezakonito s aspekta Zakona o slobodnom pristupu informacijama. Prvo što je važno znati je da ne postoji zakon koji reguliše način na koji se podaci mogu klasifikovati kao poslovna, službena, državna tajna. Međutim, apsolutno podaci koji se tiču trošenja novca poreskih obveznika, odnosno trošenja novca iz crnogorskog budžeta od strane bilo kog ministarstva za bilo koje namjene apsolutno ne mogu biti poslovna tajna. Ministarstvo je dužno da građane informiše o načinu na koji troši njihov novac i u tom smislu MANS će apsolutno podnijeti zahtjev za slobodnim pristupom informacijama svim troškovima koji se tiču promocije crnogorskog turizma na drugim televizijskim stanicama kako bismo došli do njihovog zvaničnog odgovora. Ukoliko njihov zvanični odgovor bude ovakav kakav je portparol Ministarstva turizma javno saopštila, odnosno da je to poslovna tajna, mi ćemo Ministarstvo tužiti jer je to apsolutno kršenje Zakona o slobodnom pristupu informacijama i uvjerena sam da ćemo na Upravnom sudu, ukoliko ne od Ministarstva, obezbijediti tu informaciju i objaviti je građanima.“


Na poziv predsednika Republike Slovenije Boruta Pahora, grčka predsednica Katerina Sakellaropoulou danas i sutra boravi u zvaničnoj poseti Republici Sloveniji. Poseta predsednice Sakellaropoulou prva je zvanična državna poseta od proglašenja epidemije u Sloveniji i prva poseta grčke predsednice u inostranstvu od njenog izbora.\nZvanični prijem sa vojnim počastima na Kongresnom trgu u Ljubljani i susret licem u lice dvoje predsednika pratili su plenarni razgovori delegacija. Dvoje predsednika su razmenili odlikovanja: predsednik Pahor odlikovao je predsednicu Sakellaropoulou Ordenom za izuzetne zasluge za doprinos razvoju prijateljskih veza između Republike Slovenije i Republike Grčke i jačanju svestrane saradnje i integracije dve zemlje.\nNa konferenciji za novinare nakon razgovora, predsednik Pahor istakao je dugu istoriju i čvrste temelje odnosa dve zemlje. Pomenuo je Joanisa Kapodistrijasa, čija porodica potiče iz Kopra, a u istoriji je poznat kao osnivač moderne Grčke i njen prvi guverner, kao i učesnik Ljubljanskog kongresa, čija se dvestogodišnjica obeležava ove godine. Predsednik Republike podsetio je da je pre dve godine, tokom zvanične posete Grčkoj, u gradu Napflion otkrio spomen ploču u njegovu čast, dodajući da će sutra on i predsednica Sakellaropoulou otkriti klupu prijateljstva između Slovenije i Grčke koj će biti postavljena u Kopru, u neposrednoj blizini spomenika Joanisu Kapodistrijasu.\nPredsednik je važan deo svoje pažnje posvetio borbi protiv pandemije Covid-19 i ekonomskom oporavku. Ovaj oporavak mora se iskoristiti što je više moguće za prelazak na održivi razvoj, rekao je predsednik Pahor. Naglasio je potrebu promene stava prema prirodi i boljeg korišćenja tehnoloških mogućnosti i digitalizacije. Predsednik Pahor i predsednica Sakellaropoulou takođe vide mnoge mogućnosti za bližu saradnju dve zemlje u oblastima zelene tranzicije i digitalizacije.\nZnačajan deo razgovora dvoje predsednika bio je posvećen Evropskoj uniji. Složili su se oko potrebe za još više saradnje i solidarnosti na evropskom nivou i o potrebi jačanja efikasnosti evropskih institucija. Govorili su o konferenciji o evropskoj budućnosti, za koju je Pahor rekao da možda neće imati dovoljno vremena za ozbiljan pomak napred, ali da je dovoljno preduzeti određene korake kako bi se građani mogli još više osloniti na EU. Predsednik Pahor naglasio je stvaranje zdravstvene unije, na koju je više puta ukazivao, jer bi to omogućilo EU da pruži još efikasniju pomoć državama članicama u prevazilaženju posledica epidemije. Kao odgovor na novinarsko pitanje, predsednik Pahor rekao je da bi zemlje EU trebale da koriste sredstva namenjena razvoju za prodorna pametna, zelena i inovativna rešenja, smanjujući tako kašnjenja u razvoju.\nPredsednik Pahor rekao je da su on i predsednica Sakellaropoulou razgovarali i o nekim izraženijim bezbednosnim izazovima u evropskom susedstvu, situaciji na istočnom Mediteranu i zapadnom Balkanu. Pozvali su na brži proces proširenja EU sa zemljama zapadnog Balkana, pri čemu je predsednica Sakellaropoulou takođe naglasila važnost poštovanja kriterijuma i vrednosti EU. Predsednik Pahor je podsetio da je Slovenija osudila nezakonite radnje Turske u istočnom Mediteranu. Ocenio je da je izuzetno važno da se otvorena pitanja rešavaju dijalogom i na miran način, uzimajući u obzir princip dobrosusedskih odnosa i solidarnosti u Evropskoj uniji. Predsednica Sakellaropoulou upoznala je predsednika Pahora sa situacijom u Grčkoj u vezi sa ilegalnom migracijom.\nDanas, na Dan planete Zemlje, dvoje predsednika sastaće se sa grupom učenika klasičnog grčkog jezika u Eparhijskoj klasičnoj gimnaziji i razgovaraće o zelenoj evropskoj budućnosti. Prvi dan posete završiće se svečanom večerom koju će u zamku Brdo, u čast predsednice Sakellaropoulou, prirediti predsednik Pahor.\nDrugog dana zvanične posete, dvoje predsednika započinju u Kopru, gde će pored spomenika Joanisu Kapodistrijasu otkriti klupu prijateljstva dveju zemalja. Posetiće Luku Koper, koja veoma dobro sarađuje sa grčkim brodovlasnicima, i Innorenev centar za izvrsnost za zelene tehnologije koji u Izoli gradi najveću zelenu zgradu u Sloveniji.


Održana konferencija za medije Vlade Federacije BiH | B1 TV\nOdržana konferencija za medije Vlade Federacije BiH\nVlada Federacije Bosne i Hercegovine je na današnjoj sjednici usvojila jedan od ključnih strateških dokumenata, Strategiju razvoja Federacije BiH 2021-2027. godina u kojoj su definisana četiri prioritetna cilja.\nPremijer Federacije BiH Fadil Novalić na konferenciji za novinare, koja je održana nakon sjednice Vlade FBiH u Sarajevu, podsjetio je da je Federalni parlament 2017. godine usvojio Zakon o razvojnom planiranju i po čemu smo bili prvi u regiji što predstavlja veliku uspjeh. Na osnovu tog zakona Vlada je 2018. godine donijela odluku o izradi strategije razvoja. Naglasio je da je u procesu izrade strategije učestvovalo 476 članova, radnih grupa i na radionicama 1.400 učesnika svih nivoa vlasti i nevladinog sektora.\nDefinisana su četiri strateška cilja – ubrzan ekonomski razvoj, resursno efikasan i održiv razvoj, prosperitetan i inkluzivan društvani razvoj i transparentan, efikasan i odgovoran javni sektor – dodao je Novalić.\nPrema njegovim riječima, strategija će opredijeliti i rad svih vlada u FBiH, praktično u narednih deset godina. Prvi put su u strateškom dokumentu izdvojene i aktivne mjere čija realizacije daje značajan efekat na makroekonomske pokazatelje u FBiH.\nPod tim mjerama podrazumijevam prije svega strukturne reforme koje smo započeli još Reformskom agendom i dokumentom socio-ekonomskih reformi – istakao je Novalić.\nZamjenica premijera FBiH i federalna ministrica finansija Jelka Milićević kazala je da je Federalna vlada na današnjoj sjednici usvojila i Strategiju upravljanja dugom za period od 2021. do 2023. godine i navela da su simulacije pokazale da će Federacija BiH u tom periodu s vanjskim izvorima zaduživanja od 1,9 milijardi dolara uspjeti održati rast BDP-a od 2,5 do 3,5 posto, te da će dug sa sadašnjih 26,4 posto BDP-a porasti na 31,1 ili 31,5 posto BDP-a.\nCiljevi strategije upravljanja dugom su osiguranje sredstava za finansiranje potreba Vlade uz prihvatljive troškove i rizike, kao i razvoj domaćeg tržišta vrijednosnih papira – istakla je Milićević.\nPojasnila je da portfelj duga koji je ostvaren sa 31. decembrom 2020. iznosi 5,8 milijardi KM, od čega vanjski dug čini 85,4 posto, a unutrašnji 14,5 posto, te prezirala da portfelj duga ima relativno nisku ponderiranu prosječnu kamatnu stopu od 1,5 posto, koja za unutrašnji iznosi 1,7 posto, a za vanjski 1,4 posto.\nRizik refinansiraja je značajan i trenutno za unutrašnji dug je 3,3 godine, dok je za vanjski 6,2 godine. Približno 40 posto vanjskog duga je osjetljivo na oscilacije deviznog kursa – kazala je Milićević.\nPrethodni članakHoće li institucije morati objaviti plate zaposlenih, tendere, donacije, prihode, rashode…?\nNaredni članak20 miliona dolara za razvoj turizma u BiH


Na osnovu člana 41. stav 3. i člana 42. stav 2. Zakona o budžetu Republike Srbije za 2013. godinu ("Službeni glasnik RS", broj 114/12),\nO NAČINU DOBIJANjA SAGLASNOSTI ZA ZASNIVANjE NOVOG RADNOG ODNOSA I ANGAŽOVANjE NOVIH LICA\n(Objavljen u "Sl. glasniku RS", br. 2 od 9. januara 2013)\nOvim pravilnikom uređuje se način na koji direktni i indirektni korisnici sredstava budžeta Republike Srbije, kao i organizacije za obavezno socijalno osiguranje i zdravstvene ustanove koje se finansiraju iz javnih prihoda dobijaju saglasnost da zasnuju radni odnos sa novim licima ili da angažuju nova lica, odnosno sadržaj i način izveštavanja o planiranom popunjavanju radnih mesta i angažovanju novih lica.\nPotreba, odnosno plan za popunjavanje radnih mesta - zasnivanje radnog odnosa sa novim izvršiocima i angažovanje novih lica iskazuju se u Planu dinamike popunjavanja slobodnih radnih mesta i potrebe angažovanja novih lica (Obrazac), koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nDirektni budžetski korisnici Obrazac dostavljaju Ministarstvu finansija i privrede najkasnije do 31. januara 2013. godine.\nU ime indirektnih budžetskih korisnika Obrazac dostavlja direktni budžetski korisnik Ministarstvu finansija i privrede najkasnije do 10. februara 2013. godine.\nU ime organizacija za obavezno socijalno osiguranje i zdravstvenih ustanova koje se finansiraju iz javnih prihoda Obrazac dostavljaju nadležna ministarstva Ministarstvu finansija i privrede najkasnije do 10. februara 2013. godine.\nU Obrazac podaci se unose na sledeći način:\n1) u kolone 2-13 popunjavaju se podaci o broju zaposlenih/angažovanih lica i iznosu sredstava za plate po mesecima;\n2) u koloni 14 popunjava se:\n(1) red - broj zaposlenih na kraju meseca koji odgovara broju zaposlenih na kraju novembra 2013. godine;\n(2) red - planirana sredstva za plate na kraju meseca koji predstavlja zbir podataka iz kolona 2-13;\n3) u koloni 15 popunjava se samo red - planirana sredstva za plate na kraju meseca i to tako što se unosi iznos dodataka u skladu sa važećim propisima i sredstva za plate državnih sekretara za celu budžetsku godinu;\n4) u koloni 16 popunjava se:\n(1) red - broj zaposlenih na kraju meseca, koji odgovara broju zaposlenih za koji su obezbeđena sredstva za plate u budžetu Republike Srbije i finansijskim planovima organizacija za obavezno socijalno osiguranje za 2013. godinu;\n(2) red - planirana sredstva za plate na kraju meseca i to tako što se unosi iznos opredeljenih sredstava za plate u budžetu Republike Srbije i finansijskim planovima organizacija za obavezno socijalno osiguranje za 2013. godinu;\n5) u prazne redove u koloni 1 upisuju se zvanja/zanimanja zaposlenih koji odlaze iz organa, odnosno koji popunjavaju slobodna radna mesta. Novi redovi se otvaraju u zavisnosti od broja zvanja/zanimanja zaposlenih koji odlaze iz organa odnosno koji popunjavaju slobodna radna mesta.\nU elektronskom obliku Obrazac se može preuzeti sa sajta Ministarstva finansija i privredewww.mfp.gov.rs.\nPopunjen Obrazac dostavlja se Ministarstvu finansija i privrede u pisanoj formi na adresu Kneza Miloša 20, Beograd i elektronskim putem na adresubudzet@mfp.gov.rs.\nMinistarstvo finansija i privrede daje saglasnost na popunjavanje slobodnih radnih mesta - ako utvrdi da je dostavljeni Obrazac sačinjen u skladu sa zakonom i da su za plate, naknade i druga primanja po osnovu planiranog zapošljavanja, odnosno angažovanja novih lica obezbeđena sredstva.\nU Beogradu, 31. decembra 2012. godine\nMinistar, Mlađan Dinkić, s.r.


Jovan Protić - intervju\nNegativni efekti pandemije i očekivane novine u radnom zakonodavstvu\nJovan Protić za Pravni komplet\nParagraf intervju - DECEMBAR 2020\nU martu 2020. godine procena Međunarodne organizacije rada (MOR) bila je da će, u Svetu, zbog epidemije zarazne bolesti COVID-19 izazvane virusom SARS-CoV-2, bez posla ostati oko 25 miliona ljudi. Kako ta procena izgleda pri kraju 2020. godine?\nPočetna procena Međunarodne organizacije rada (MOR) o mogućem rastu globalne nezaposlenosti za 25 miliona radnih mesta zasnivala se na pretpostavci da će uticaj pandemije na nacionalna tržišta država članica MOR biti relativno kratak i jednoznačan. Već prilikom prve revizije nadzornog mehanizma MOR o uticaju pandemije na tržišta rada širom sveta postalo je jasno da će dužina trajanja pandemije nadmašiti sva očekivanja i biti veoma neizvesna. U isto vreme, već u tom trenutku bilo je očigledno da nacionalna tržišta rada veoma raznorodno reaguju na uticaj pandemije i zdravstvene i ekonomske mere koje su države uvodile, tj. da se uticaj pandemije ogleda ne samo kroz rast nezaposlenosti, nego i kroz rast stope neaktivnosti, nepuno radno vreme, pa i kroz situacije u kojima je deo zaposlenih bio plaćen za rad kojeg nije mogao u punoj meri da obavlja.\nU cilju objedinjavanja svih ovih manifestacija uticaja pandemije na tržište rada i preciznijeg merenja tog uticaja, MOR je umesto procene broja izgubljenih radnih mesta prešla na metodologiju izračunavanja izgubljenih radnih sati usled svih pobrojanih pojava u realnom vremenu, tzv. nowcasting model. Radni sati izgubljeni usled rasta neaktivnosti, nezaposlenosti, nepunog radnog vremena i nemogućnosti rada usled mera restrikcije kretanja preračunati su u ekvivalente punog radnog vremena od 40 radnih sati nedeljno, kako bi se izgubljeni ili propušteni rad iskazao u odnosu na normalni radni doprinos radnika koji bi u normalnim okolnostima ostvarili puno radno vreme.\nTako uspostavljeni pokazatelj upozoravao je već početkom aprila na procenu da će u drugom kvartalu ove godine gubitak radnih sati biti ravan izgubljenom radu 230 miliona ljudi širom sveta, odnosno 6.7% svih radnih sati u tom kvartalu. Molim vas da imate u vidu da ovo ne znači da je procenjeno da će 230 miliona ljudi ostati bez posla u smislu prekida radnog odnosa, već da je gubitak radnih sati toliko veliki da je ravan situaciji u kojoj 230 miliona ljudi u tom periodu (privremeno) ne mogu da obavljaju svoj posao. Od početka aprila do kraja septembra MOR je četiri puta revidirala svoja merenja i procene, da bi konačni podaci ukazali na gubitak od 17.3% radnih sati u drugom kvartalu 2020. godine, što je odgovaralo izgubljenom ili propuštenom radu blizu 600 miliona ljudi koji bi radili puno osmočasovno radno vreme, tj. 40-časovnu radnu nedelju.\nKakvi su pokazatelji za Republiku Srbiju, kada je reč o građanima koji će zbog pandemije ostati bez zaposlenja?\nSa ciljem da odgovori na sve izraženiju potrebu država članica MOR u regionu za procenom uticaja pandemije na nacionalna tržišta rada, MOR je u martu formirala Regionalnu ekspertsku grupu za Covid-19 i svet rada, sastavljenu od eksperata MOR i međunarodnih i regionalnih savetnika, kojoj se u aprilu pridružila i Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD). Koristeći opisanu globalnu metodologiju za procenu uticaja pandemije ekspertska grupa procenila je da je u Republici Srbiji tokom drugog kvartala ove godine izgubljeno 14.8% radnih sati, što odgovara broju od oko 510,000 radnika koji bi radili puno radno vreme. Kao što sam već pomenuo, ovo svakako ne znači da je 510,000 građana ostalo bez zaposlenja, ali ukazuje na drastično umanjenje ukupnog radnog učinka usled mera restrikcije kretanja građana, poremećaja lanca snabdevanja i značajnog opadanja aktivnosti pojedinih privrednih grana kao što su turizam i ugostiteljstvo, saobraćaj, ali i pojedini vidovi trgovine.\nZvanični podaci (Republičkog zavoda za statistiku) ukazuju na to da je dominantna manifestacija ovog izgubljenog radnog učinka polovinom godine bila porast neaktivnosti na tržištu rada Republike Srbije, jer je u odnosuna prethodni (prvi) kvartal ove godine broj neaktivnih stanovnika starijih od 15 godina bio veći za nešto više od 113,000, među kojima je i nešto više od 33,000 ljudi za koliko je smanjena zaposlenost u ovom kvartalu. U međuvremenu je neaktivnost značajno smanjena, uz blagi rast i stope zaposlenosti i stope nezaposlenosti, ali će pravi izazovi na tržištu rada tek uslediti početkom sledeće godine, zbog kojih će Vlada Republike Srbije najverovatnije biti prinuđena da dodatnim sredstvima podrži najugroženije sektore privrede.\nPrema procenama iz septembra, globalni prihod od rada opao je za 10,7% u prva tri kvartala 2020. godine u poređenju sa istim periodom 2019. godine. Da li nam možete približiti šta podrazumeva pad i da li postoje ekvivalentni podaci za Republiku Srbiju?\nGlobalni prihod od rada predstavlja procenu zbira prihoda od rada koju su ostvarila sva radno aktivna lica na svetu i on je u odnosu na isti period 2019. godine umanjen za 3,500 milijardi $, što odgovara smanjenju za oko 10.7%. Do ovako drastičnog smanjenja prihoda od rada došlo je svakako zbog velikog pada broja radnih sati širom sveta, čiji smo nivo i manifestacije već objasnili, a taj pad prihoda posebno je pogodio nešto više od 1.6 milijardi radnika u neformalnoj ekonomiji širom sveta (76% od ukupnog broja neformalno zaposlenih). Naše su procene da su već u prvih mesec dana globalne pandemije prihodi radnika u neformalnoj ekonomiji opali za 60%.\nU trećem kvartalu ove godine, gubitak radnih sati iznosio je 12,1% procenat, pri čemu je uočljiv veći gubitak od zaposlenih žena u odnosu na muškarce, kakvo je predviđanje MOR za poslednji kvartal i da li postoji predviđanje za narednu godinu?\nNaša još uvek aktuelna zvanična procena gubitka radnih sati u poslednjem kvartalu ove godine rađena je još u septembru mesecu - pre izbijanja novog talasa pandemije čiji smo trenutno svedoci, te su njeni rezultati iz sadašnje perspektive veoma optimistični i iznose 8.6%. Nažalost, najnovije mere restrikcije kretanja ljudi, zatvaranja delova privrede i otežanog oporavka tražnje u brojnim sektorima neminovno će dovesti do većeg gubitka radnih sati u ovom delu godine. Istovremeno, brzina oporavka u narednoj godini veoma će zavisiti od sposobnosti država da suzbiju širenje pandemije, pa bi države trebalo dobro da procene da li se i sa humano-zdravstvene i sa ekonomske tačke gledišta više isplati trajnije zatvoriti delove privrednih grana koje su posebno rizične kao mesta širenja pandemije, uz direktnu finansijsku nadoknadu zarada, ili računati na to da će savesnost građana i vakcinisanje biti dovoljna brana širenju pandemije na privredu i društvo u celini.\nDosadašnji “paket mera” koje je Republika Srbija pripremila kao odgovor na Covid krizu, je, za one poslodavce koji su se odlučili da ga prihvate, nosio i “zabranu smanjenja broja zaposlenih”. Da li je opravdano očekivati rast nezaposlenosti (i/ili “rada na crno”) istekom efekata navedenog paketa mera?\nNajnoviji podaci Zavoda za statistiku (anketa o radnoj snazi za treći kvartal 2020. godine) ukazuju na to da je već u ovom kvartalu, dakle i tokom trajanja mera Vlade Republike Srbije, oporavku zaposlenosti dominantno doprinela neformalna zaposlenost, tako da dalji eventualni rast neformalne zaposlenosti ne bih mogao da povežem sa istekom efekata paketa mera. Sa druge strane, ako broj zaraženih usled pandemije ne bude drastično smanjen u dužem periodu ni uz zakasnelo zatvaranje pojedinih sektora privrede, za očekivati je da će se uticaj pandemije negativno odraziti na tržište rada naredne godine. Pri tome, za nas je jednako važna brzina kojom će pandemiju pod kontrolu staviti evropske zemlje koje su naši ključni trgovinski partneri, kako se izvozno orijentisani sektori naše privrede ne bi suočili sa padom tražnje za njihovim proizvodima.\nKakva je ocena pomenutih mera koje je preuzela Republika Srbija, uzevši u obzir da radno angažovani nisu uopšte bili obuhvaćeni navedenim merama i da li postoji još nešto što bi RS trebalo da preduzme po savetu ove organizacije?\nMeđunarodna organizacija rada pozdravila je činjenicu da su ukupno uzevši sve mere Vlade Republike Srbije bile najizdašnije u regionu, uz napomenu da bi one svakako bile delotvornije da su bile usmerene samo na određene ugrožene sektore. Mere su u svakom slučaju doprinele blagom i privremenom smanjenju nejednakosti u društvu, ali je suštinski važno da one budu usmerene ka malim i srednjim proizvodnim i uslužnim preduzećima, čije bi “ispadanje” iz lanca snabdevanja usled poteškoća izazvanih pandemijom moglo da dovede do njihovog trajnog istiskivanja sa tržišta i zatvaranja. Gubitak tog dela male privrede mnogo je teže nadomestiti od privremenog zatvaranja manjih ugostiteljskih objekata, pa bi tim preduzećima trebalo posebno posvetiti pažnju.\nStrani investitori u RS su u Beloj knjizi ponovo izneli manje više iste zamerke na radno zakonodavstvo, kao i u vreme kada nije bilo pandemije, od kojih je čini se ključna zamerka koja se stalno ponavlja - previsoki poreski zahvat na zarade zaposlenih koji destimuliše poslodavce da zapošljavaju. Ovaj zahtev se ne čini nerazumnim i izvesno je da bi doprineo oporavku privrede i većem zapošljavanju. Takođe, kao novinu strani poslodavci ističu zahtev za uređivanjem rada od kuće, odnosno za usklađivanjem Zakona o radu sa realnim stanjem. Da li se i MOR priključuje konkretnim zahtevima ili samo promoviše dijalog?\nMeđunarodna organizacija rada već duži niz godina sa pažnjom iščekuje odluku da se započne sa reformom Zakona o radu, koja je suštinski važna zbog brojnih promena koje su neophodne, a uz to predstavlja i centralni element usaglašavanja radnog zakonodavstva Republike Srbije sa pravnim tekovinama EU. Sveobuhvatna reforma radnog i socijalnog zakonodavstva svakako bi se ticala i poreza na rad i uređivanja rada na daljinu, te bismo uticaj pandemije na tržište rada mogli da posmatramo kao dodatni motiv da se preko potrebne reforme ne odlažu.\nU Izveštaju Evropske komisije za Republiku Srbiju za 2020. godinu upućene su primedbe na Zakon o inspekcijskom nadzoru i na nemogućnost inspekcije rada da nenajavljeno vrši kontrole, koja dalje ocenjuje da nije efikasna kontrola primene mera bezbednosti i zdravlja na radu i suzbijanje sive ekonomije zbog ograničenja u radu inspektora. U oblasti socijalne zaštite, primedba je na Zakon o finansijskoj podršci porodici sa decom, kao i na nedovoljnim i nedostupnim novčanim naknadama iz oblasti socijalne zaštite. Da li se ti nalazi “poklapaju” sa nalazima MOR u delu zapošljavanja i socijalne politike i da li po proceni MOR Republika Srbija napreduje adekvatnom brzinom u usklađivanju zakonodavstva sa preporukama MOR?\nU sklopu svog mehanizma redovnog nadzora nad sprovođenjem međunarodnih standarda rada od strane njenih država članica MOR je na prošlogodišnjoj Međunarodnoj konferenciji o radu predstavnicima Republike Srbije iznela svoja zapažanja koja ukazuju na nedovoljnu usaglašenost Zakona o inspekcijskom nadzoru RS sa Konvencijom 81 MOR koja reguliše funkcionisanje inspekcije rada. Tim povodom dogovoreno je da MOR svojim konstituentima u Republici Srbiji pruži ekspertsku pomoć na ovu temu i početkom ove godine organizovana je tripartitna radionica na kojoj je sa predstavnicima ministarstava i socijalnim partnerima dogovoren sled koraka koji bi trebalo da vodi usaglašavanju Zakona o inspekcijskom nadzoru sa Konvencijom 81. U tom smislu mi očekujemo da već u narednih nekoliko meseci vidimo dalje usklađivanje radnog zakonodavstva sa međunarodnim radnim standardima.\nDa li imate informacije o eventualnim izmenama radnog zakonodavstva u narednoj godini? Šta se može očekivati od novih propisa i koje su ključne novine u ovoj oblasti koje će se razmatrati?\nU narednoj godini MOR planira da u Republici Srbiji podrži promene Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom, da pomogne u ažuriranju Liste opasnih poslova za decu, te da ponudi svoju pomoć u finalizaciji i usvajanju novog Zakona o štrajku i u ex-post analizi Zakona o zapošljavanju. Kao što sam već rekao, sa pažnjom ćemo pratiti eventualno donošenje odluke o suštinskoj reformi Zakona o radu i spremni smo da mnogo intenzivnije i angažovanije pomognemo Republici Srbiji u sprovođenju međunarodnih radnih standarda i usaglašavanju zakona sa pravnim tekovinama EU, ali će nivo i intenzitet naše podrške zavisiti od namera i planova donosilaca odluka u ovoj zemlji.


Kozaci: Udarna pesnica čelnika Moskve | Autonomija\nKozaci: Udarna pesnica čelnika Moskve\nKozaci su se mogli videti kako napadaju lidera opozicije Alekseja Navaljnog i njegove pristalice ili članove pank-rok grupe Pussy Riot\nNa moskovskim ulicama patrole Kozaka rade sve, od obezbeđivanja sudova do nasilnog razbijanja političkih protesta, od kada je predsednik Vladimir Putin 2012. izjavio da je „zadatak države da pomogne Kozacima u svakom pogledu“, piše Radio Slobodna Evropa.\nTaktika potomaka vatrenih verskih i urbano-patriotskih grupa koje su vekovima tokom carskog perioda čuvali ruske granice izazvala je značajne kritike.\nKozaci su se mogli videti kako napadaju lidera opozicije Alekseja Navaljnog i njegove pristalice u gradu Anapa pre dve godine ili kako fizički napadaju članove pank-rok grupe Pussy Riot pre Zimskih olimpijskih igara u Sočiju 2014. godine.\nNedavno su, 5. maja, Kozaci mahali svojim prepoznatljivim bičevima za konje na moskovskom protestu protiv Putina.\nDenis Krivošev, zamenik direktora Amnesti Internationala za Istočnu Evropu i Centralnu Aziju, optužio je Moskvu da dozvoljava „ljudima u kozačkim uniformama“ da tuku demonstrante.\n„Pitanje koje se nameće je na osnovu čega je ljudima u „kozačkim“ uniformama dozvoljeno da koriste silu?“ rekao je on.\nIzveštaji ukazuju na to da je kancelarija gradonačelnika Moskve u protekle tri godine platila oko 5,33 miliona rubalja (oko 85.000 dolara) kako bi obučila Kozake da „osiguraju javnu bezbednost“ na skupovima u gradu, prema ugovoru o javnim nabavkama koji je dostupan na internetu.\nPoslednja obuka za oko 100 Kozaka navodno je održana u martu, stoji na zvaničnoj internet stranici kancelarije gradonačelnika Moskve, na kojoj se mogu naći i fotografije sa nekih od treninga.\nNeki od Kozaka koji su se mogli videti na fotografijama i video snimcima sa protesta 5. maja identifikovani su kao pripadnici Centralnih kozačkih jedinica (TsVK), organizacije koja ima veze sa ruskim snagama bezbednosti.\nRuski mediji su objavili da je Ivan Mironov, ataman ili viši predstavnik TsVK, bivši službenik Federalne bezbednosne službe (FSB), a da su članovi TSVK nedavno održali sastanke sa zvaničnicima nacionalne bezbednosti kako bi razgovarali o bezbednosnim operacijama za Svetsko prvenstvo u fudbalu, najveći svetski sportski događaj.\nKozaci će se koristiti za „održavanje reda“ na nekim mestima na fudbalskom spektaklu koji će se održati u 11 ruskih gradova od Sankt Peterburga do Sočija od 14. juna do 15. jula.\nProcenjuje se da će 300 Kozaka, uključujući i 100 konjanika, raditi na obezbeđivanju Svetskog prvenstva na pet utakmica koje se igraju u Rostovu na Donu, izjavio je lokalni kozački ataman Mihail Bespalov 2. maja.\nNeki od njih su učestvovali na nekoliko treninga sa službama bezbednosti kako bi se pripremili za prvenstvo.\nBespalov je rekao da donski Kozaci koji će učestvovati u obezbeđivanju „čak počinju da uče strane jezike“, iako je priznao da neće imati vremena „da uče pet jezika“.\nIpak, on je rekao da će Kozaci naći način da objasne ljudima „gde da idu i kako da se ponašaju.“\nAleksandr Palatni, direktor donskih Kozaka u Rostovskoj regiji, rekao je da će Kozaci čuvati područja oko stadiona, u blizini aerodroma, i u zoni za navijače na Pozorišnom trgu, uključujući i područja oko centralnih gradskih ulica.\nFIFA, svetska krovna fudbalska organizacija, i nekoliko nacionalnih fudbalskih federacija su bili veoma kritični prema ponašanju Rusije na domaćim i međunarodnim utakmicama poslednjih godina, zbog nasilja huligana i ponižavajućih rasističkih skandiranja i drugih incidenata – uglavnom protiv afričkih igrača – koji se redovno dešavaju.\nRuski navijači su takođe bili uključeni u brutalne nerede sa britanskim i drugim navijačima tokom Evropskog prvenstva u Francuskoj 2016. godine, tokom kojih su navijači ruske reprezentacije hapšeni, a neki od njih su i deportovani.\nRuske tvrdokorne navijačke grupe su nedavno fizički zapretile britanskim i navijačima drugih reprezentacija da budu spremni za napade tokom Svetskog prvenstva u onome što mnogi od huligana tumače kao takmičenja u kojem se odmerava čiji su navijači problematičniji.\nProgonjeni i ubijani u stotinama hiljada tokom komunističke vladavine, Kozaci su oživeli tokom 18 godina Putinove političke dominacije – njihov broj se navodno povećao za 400 odsto od 2010. do 2016. godine, pa ih sada u Rusiji ima oko 180.000.\nNjihovo etničko poreklo je i dalje predmet rasprava, sa suprotstavljenim teorijama koje im pridaju različit stepen porekla iz slovenskih i turskih plemena.\nAli, Kozaci su se kao prepoznatljiva grupa pojavili u istorijskim spisima iz 15. veka o ljudima koji naseljavaju ono što je sada južna Rusija i jugoistočna Ukrajina.\nDanašnja kozačka udruženja često su multietnička i vatreni su pripadnici ruske pravoslavne crkve, a mogu se naći širom Rusije i u delovima Ukrajine.\nIako se uglavnom smatraju integrisanim u ruski život, Kozaci često žive u nezavisnim zajednicama i često imaju jake veze sa službenim vojnim i paravojnim organizacijama.\nOni takođe imaju tendenciju da budu visoko organizovani i privuku nove pristalice koji su često privučeni idiličnim načinom kozačkog života.


Poslovni program SVM Syntegra - Servis\nSVM Syntegra - Servis\nOvaj modul poslovnog programa Syntegra je namenjen za podršku poslovanju svih vrsta preduzeća i radnji koji se bave servisnim uslugama (Auto-servisi, servisi bele tehnike, računarske opreme i slično).\nModul programa prati sve faze u realizaciji jednog servisnog naloga: od prijema robe na servis, obrade servisnog naloga uključujući i servisne radove, praćenje servisnih radova po serviserima, praćenje rezervnih delova po serviserima, izdavanje i prijem reklamacije od naših dobavljača, do konačnog izdavanja popravljene ili zamenjene robe klijentu uz automatsko formiranje izlazne fakture, štampe na fiskalnim štampačima.\nPoslovni program SVM Syntegra kroz modul Servis omogućuje:\n- Prijem robe na servis, praćenje statusa naloga, utrošak repromaterijala (mogućnost izdavanja robe servisu iz više magacina).\n- Praćenje serijskih brojeva i provera kompatibilnosti artikala koji idu u zamenu\n3. Planiranje održavanja kompleksnih sistema\n- Definisanje kompleksnih sistema (video nadzor, pp zaštita i sl...).\n- Planiranje održavanja na osnovu planiranih perioda održavanja.\n- Evidentiranje svih akcija na bilo kojim delom sistema (serviser Marko je uradio zamenu mlaznice na pp aparatu)\n4. Automatsko fakturisanje iz servisnih naloga\n- Šifarnik marki i tipova artikala


Hiljade Iranaca učestvovalo je na pogrebnom okupljanju za ubijenog komandatna elitnih Kuds snaga Revolucionarne garde Irana Kasema Sulejmanija, u šiitskom svetom gradu Mašhadu, 5. januara 2020.\nVašington je obrazložio ubistvo komandatna elitnih Kuds snaga Revolucionarne garde Irana Kasema Sulejmanija prijetnjama po američke diplomate i vojsku na Bliskom istoku. Strahuje se da će ubistvo jednog od najmoćnijih iranskih generala gurnuti Bliski istok u još veći haos.\nMeđusobne prijetnje Vašingtona i Teherana nakon ubistva iranskog generala Kasema Sulejmanija produbile su strahove o mogućem ratu i opštem haosu na ionako nestabilnom Bliskom istoku, pišu svjetski mediji ističući kako je iransko napuštanje nuklearnog sporazuma najjasnija prijetnja zaoštravanju tenzija koje uključuju i druge aktere iz regije.\nPokretanje nepredvidivih događaja\nEskalacija odnosa SAD i Irana ulazi u novu opasnu fazu, ocjenjuje Forin polisi (The Foreign Policy) i ističe da se od Irana mogu očekivati kratkoročne odmazde, naročito protiv američkih snaga u Iraku, ali i dugoročne u kojima će Iran ubrzati svoje napore za nabavku nuklearnog oružja.\nSpektar mogućih iranskih odgovora uplašio je tržišta nafte, naglašava Forin polisi dodajući da su cijene nafte u petak skočile za više od četiri odsto – na skoro 70 dolara za barel. Analitičari strahuju da će Iran nastaviti napade na regionalnu naftnu infrastrukturu, nakon ranijih udara na naftne tankere u blizini Hormuškog moreuza i udara dronovima i raketama na ključni saudijski naftni pogon koji su privremeno omeli proizvodnje nafte u Saudijskoj Arabiji u septembru 2019.\nNekoliko američkih zakonodavaca kritikovalo je jednostrano djelovanje predsjednika Donalda Trampa (Trump) upozoravajući na povećanu mogućnost velikog sukoba, dok su pojedini stručnjaci sa Bliskog istoka kazali da posljednjim potezom SAD rizikuje pokretanje nepredvidivih događaja.\nIako većina analitičara očekuje da će se Iran suzdržati od potpunog obračuna s američkom vojskom, ipak je moguće očekivati više napada Islamske revolucionarne garde i proiranskih jedinica u Iraku. Istovremeno, posredničke militante jedinice (proxy) koje Iran podupire - poput Hezbolaha - mogle bi poduzimati akcije za destabilizaciju u cijeloj regiji, ocjenjuje američki časopis.\nVeća potencijalna prijetnja su ubrzani napori Irana u potrazi za nuklearnim oružjem. Otkako se Trampova administracija povukla iz nuklearnog sporazuma 2018., Iran je nagomilao više uranijuma nego što je to dopušteno sporazumom, te je postalo lakše razviti bombu i ta nuklearna akceleracija bi, smatraju stručnjaci, mogla povećati rizik regionalnog sukoba, zaključuje Forin polisi.\nNapuštanje nuklearnog sporazuma\nIran je u nedjelju saopštio da se više neće pridržavati nijednog ograničenja iz nuklearnog sporazuma potpisanog sa svjetskim silama 2015., ističe agencija Asošijejtid pres (The Associated Press).\nNajava predstavlja najjasniju prijetnju širenja nuklearnog oružja koja dodatno povećava regionalne tenzije, jer je iranski dugogodišnji neprijatelj Izrael obećao da nikada neće dopustiti Iranu da proizvesti atomsku bombu, ukazuje AP.\nIranska državna TV citirala je izjavu administracije predsjednika Hasana Ruhanija kako kaže da zemlja neće poštivati ograničenja u njegovom obogaćivanju, količini skladištenog obogaćenog uranijuma, kao i istraživanju i razvoju u svojim nuklearnim aktivnostima.\nSaopštenje je stiglo u nedjelju navečer nakon što je jedan iranski dužnosnik rekao da će razmotriti poduzimanje još oštrijih koraka u vezi s američkim ubistvom vođe ekspedicijske Kuds snaga iranske Revolucionarne garde koja je vodila proteheranske jedinice na širem području Bliskog istoka.\nVođa jednog takve jedinice, libanski Hezbolah, rekao je da je Sulejmanijevo ubistvo postavilo američke vojne baze, ratne brodove i pripadnike vojnih službi kao ciljeve za napad, dok je, dodaje AP, bivši vođa Revolucionarne garde sugerisao da izraelski grad Haifa i "centri" poput Tel Aviva mogu biti ciljani.\nOpasne i neistražene vode\nJedna od rijetkih utješnih osobina neispravnog, egocentričnog i sujetnog pristupa Donalda Trampa predsjedništvu je njegov relativni oprez pri raspoređivanju američke vojne moći u inostranstvo - čega se u više od tri godine i pridržavao. No, nakon odluke o atentatu na iranskog generala na bagdadskom aerodromu, ta utjeha više nije moguća, ocjenjuje urednički tim britanskog Gardijana (The Guardian).\nRiječ je o potezu koji je bio toliko rizičan da su ga ranije odbijali i Džordž Buš (George W Bush) i Barak Obama (Barack), jer su znali da bi napad na vođu Kuds snaga mogao dovesti do rata protiv Irana. No, Tramp je tvitom, ističući američku zastavu, odlučio iskoristiti priliku. Samim tim ugrozio je sigurnost SAD-a i stabilnost regije Bliskog istoka, ocjenjuje Gardijan.\nNeposredno objašnjenje za ubistvo pružio je Pentagon, koji je rekao da je general Sulejmani planirao napade na američko diplomatsko osoblje i članove službi u regiji. Tome je prethodila smrt američkog uposlenika tokom raketnog napada proiranske posredničke jedinice, ističe britanski dnevnik.\nAli, Tramp mora znati da će ubistvo generala dovesti do niza posljedica – novih napada koji mogu biti usmjereni i protiv civila, irački zahtjev za odlazak preostalih američkih trupa iz zemlje, te propast nuklearnog sporazuma, koji su evropski diplomati pokušavali održati živim nakon povlačenja Amerike iz njega 2018. godine.\nNajveća pak opasnost je novi rat na Bliskom istoku - ovaj put s Trampovom Amerikom kao glavnim protagonistom. To bi, uz Teheran koji praktikuje asimetrično ratovanje i čiji režim je sve tvrđi, moglo dovesti do izbijanja sveopšteg sukoba i privlačenja drugih regionalnih aktera, poput Izraela. Bez obzira na motiv, zaključuje Gardijan, Trampovi neuhvatljivi instinkti odveli su Ameriku i Bliski istok u opasne i neistražene vode.\nS obzirom na to da Iran već prijeti oštrom odmazdom zbog ubistva komandira Kuds snaga, američki predsjednik je jasno utvrdio da je najbolji način protiv eskalacije sukoba unaprijed povećati uloge, navodeći šta će se dogoditi ako Teheran krene u realizaciju svojih prijetnji, ocjenjuje BBC-jev analitičar Džonatan Markus (Johnatan Marcus).\nBBC podsjeća da je Tramp putem Tvitera (Tvitter) upozorio Iran da SAD "ciljaju" 52 iranska mjesta od koji su neka izuzetno značajna za Iran i iransku kulturu, i da će napasti "vrlo brzo i jako" ako Teheran napadne Amerikance ili američku imovinu.\nTrampov tvit zanimljiv je na mnogo načina, ukazuje Markus ističući kako nije samo u pitanju simbolično spominjanje 52 iranska cilja koja su izložena riziku, što je referenca na 52 američka taoca zatočena u američkoj ambasadi u Teheranu u novembru 1979.- njegovo spominjanje ciljeva važnih "iranskoj kulturi" sugeriše puno širi popis ciljeva, ne samo onih koji se odnose na vlast, vojsku ili privredu.\nTramp nastoji izvesti neku vrstu zastrašivanja, ali ukazuje Markus, on je više puta naglašavao i svoj zamor i zamor Vašingtona zbog američke vojne uključenosti u regiji. To je, podjednako kao i sve drugo, potkopalo američki efekat zastrašivanja koje sada Tramp grčevito nastoji da vrati, zaključuje analitičar BBC.\nKriza između Sjedinjenih Država i Irana još nije dosegla tačku bez povratka i glasovi razuma to mogu spriječiti, ocjenjuje urednički tim Njujork tajmsa (The New York Times) dodajući da su uticajni republikanski senatori jedini ljudi koji imaju moć da utiču na Trampa.\nPresudno je da republikanski senatori poput Lindzija Grema (Lindsey Graham), Marka Rubija (Marco) i Miča Mekonela (Mitch McConnell) podsjete Trampa na njegova obećanja da će sačuvati Ameriku od vojnih intervencija u inostranstvu i da ga spriječe da ide u rat s Iranom, ukazuje list dodajući da ih je predsjednik slušao u prošlosti, a da sada ima razloga da ih se i plaši - zbog predstojećeg suđenja oko impičmenta pred Senatom.\nIzjavljujući da će Sjedinjene Države vazdušno odgovoriti na napade na američke ciljeve ili imovinu, Tramp crta jarko crvenu liniju koju Iran ne može prijeći. Pa ipak, Iran se oslanja na mrežu posredničkih snaga iz Jemena, Sirije, Iraka i Libana, ističe Njujork tajms ukazujući da su se prethodni američki predsjednici suzdržavali od atentata na Sulejmanija zbog iranske sposobnosti da na napade odgovori asimetričnim nasiljem uz pomoć posredničkih militantnih jedinica.\nTramp ne može spriječiti da cijela regija pređe svoju crvenu liniju, čineći nasilni sukob vjerojatnijim, ocjenjuje Njujork tajms u uredničkom komentaru dodajući kako i Iran može prelaziti liniju – manje direktno, ali ne manje učinkovito – reagujući na kibernetičke ratove ili napadajući američke saveznike u regiji.\nOdjeci neizvjesnosti u Bagdadu\nNapad u kojem je stradao Sulejmani uzdrmao je Irak, pojačavajući dugogodišnju bojazan da će tlo te zemlje ponovo postati polje za krvavi rat u sjeni između Vašingtona i Teherana, ukazuje Vašington post (The Washington Post) ističući kako je u Bagdadu strah od rata aktuniji jer su potencijalne posljedice više kobne.\nIrak je, više od bilo koje druge nacije, već godinama poprište uzvratnih napada između Sjedinjenih Država i Irana. U subotu su osim pogrebne povorke Sulejmaniju, ulice Bagdada bile su gotovo puste, piše Vašington post dodajući kako Bagdad sada nosi odjeke neizvjesnosti koja je prethodila američkoj invaziji 2003. godine.\nIran je obećao odmazdu protiv Sjedinjenih Država zbog ubistva Sulejmanija, najmoćnijeg vojnog komandira Teherana, a Trampova administracija saopštila je kako šalje hiljade dodatnih vojnika na Bliski Istok. Sukob je ostavio regiju da se priprema za oštru eskalaciju nasilja – možda s Irakom u središtu oluje, ukazuje vašingtonski list.


Šta je “oligopolni model” prema Petersonu i Bergeru, kako struktura industrije utiče - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 27-09-2021, 11:02 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Prirodne nauke / Šta je “oligopolni model” prema Petersonu i Bergeru, kako struktura industrije utiče\nŠta je “oligopolni model” prema Petersonu i Bergeru, kako struktura industrije utiče\nPostoje brojne definicije umetnosti. Osim razlika u postojećim definicijama umetnosti, različiti su i pristupi autora kada je reč o tome:\n- šta umetnost obuhvata,\n- šta su umetnički predmeti,\n- zbog čega se neki ljudi smatraju umetnicima, a drugi ne,\n- zašto neke stvari mogu da se nazovu umetnošću i sl.\nU ovom kontekstu posebno su značajni radovi pojedinih autora, koji su kroz svoje metode, analize, modele i dr., pokušali da dođu do odgovora na postavljena pitanja. Osim ovim može se reći uobičajenim i standardnim pitanjima, pojedini autori su se bavili i onim specifičnim pitanjima u oblasti umetnosti.\nKonkretno, Berger i Peterson su se bavili proveravanjem i istraživanjem uticaja industrije kulture na umetničke predmete koje ona proizvodi. U tom istraživanju, oni su razvili izvestan model koji je dobio naziv oligopolni model.\nMeđutim, oligopolni model razvijen od strane pomenutih autora, nije našao na prihvatanja od strane drugih autora, tačnije Lopeza.\nOvaj rad ima za cilj da najpre pokaže suštinu oligopolnog modela Petersona i Bergera, kao i zaključke do kojih su ovi autori pritom došli a zatim da utvrdi razloge neslaganja Lopeza sa njihovim tvrdnjama...\n...Prema Petersonu i Bergeru, struktura industrije utiče na muziku upravo putem vertikalne integracije, pri čemu se javljaju i moguće je razlikovati više ciklusa koncentracije i konkurencije kroz koje ona prolazi.\nPrvu fazu odlikuje visok nivo oligopolnosti – visok nivo oligopolnosti nastao je usled visokog stepena povezanosti kompanija za snimanje ploča sa distributerima ploča na veliko, vlasnicima radio stanica i na kraju, filmskom industrijom.\nOvu fazu osim visokog nivoa oligopolnosti karakteriše i:\n- muzika koja je bila homogena,\n- sadržaj pesama bio je ujednačen,\n- manji broj novih izvođača i\n- manji broj pesama koji je zauzimao prvu poziciju na listama.\nDakle, u ovom periodu struktura industrije je dovela do većeg kvaliteta muzike odnosno muzičkih proizvoda.\nDrugu fazu uticaja strukture industrije na muziku karakteriše nizak nivo oligopolnosti. Razlozi za to su:\n- nacionalne radio stanice i radio programi su prešli pri emitovanju na lokalne formate,\n- slabljenje uticaja velikih muzičkih kompanija na tržištu,\n- prestalo se sa pravljenjem mjuzikla i prešlo na snimljenu muziku,\n- porast broja novih izvođača,\n- porast prodaje ploča.\nU ovoj fazi, struktura industrije je bitno uticala na muziku, i to direktno na njen kvalitet koji se pogoršao. Tačnije, ova faza se karakteriše povećanjem kvantiteta u svim segmentima muzike, na račun kvaliteta...\n1 Šta je “oligopolni model” prema Petersonu i Bergeru, kako struktura industrije utiče na muziku? Zašto se Lopez ne slaže sa Petersonovim i Bergerovim zaključcima?\t3\n1.1 Šta je “oligopolni model” prema Petersonu i Bergeru, kako struktura industrije utiče na muziku?\t3\n1.2 Zašto se Lopez ne slaže sa Petersonovim i Bergerovim zaključcima?\t5\nPrirodni resursi, kako ih koristiti i sačuvati Dzemala 0 3,130 21-01-2011 11:12 PM\nPodela energije prema obnovljivosti VS1 0 2,435 04-07-2010 02:38 PM\nKako rade akceleratori? Jovica 0 5,131 11-05-2009 02:00 AM


Uskoro redovni letovi Jurovingsa između Beograda i Prištine › Made-in-Germany.rs\nNemačka avio-kompanija Jurovings, članica Lufthanza alijanse, uskoro će uspostaviti redovne avio-linije od Beograda do Prištine, na kojima će avioni Erbas A320 leteti “više puta nedeljno”, prenosi Dojče vele (DW).\nU aviokompaniji objašnjavaju da još uvek nije poznat datum prvog leta, kao i da su “razna pitanja komercijalnog karaktera još uvek otvorena”. Predstavnik Jurovingsa za štampu Florijan Grencderfer je tim povodom rekao da kompanija već ima svoju bazu u Prištini gde je i sedište flote, kao i da se radi o jednoj od vodećih aviokompanija na kosovskom i hrvatskom tržištu.\nIzjavi o namerama za uspostavljanje nove avio-linije prethodili su intenzivni pregovori i usaglašavanja koje je pokrenuo i vodio ambasador SAD u Nemačkoj Ričard Grenel. Generalni direktor Kosovske uprave civilnog vazduhoplovstva Eset Beriša je za DW ranije izjavio da je ovaj potez prvi korak ka otvaranju koridora i ka drugim susednim državama iz kosovskog vazdušnog prostora koji od 1999. pod kontrolom NATO-a odnosno Kfor-a.\nIzmeđu Prištine i Beograda saobraćaće Erbasovi avioni A320 sa 180 sedišta, namenjeni za letove kratke i srednje dužine, sa tri vrste prostora za putnike: biznis-klasom, sekcijom sa većim razmakom između sedišta i standardnom sekcijom u zadnjem delu letilice sa oko 90 mesta.\nJurovings je kompanija koja uglavnom saobraća na linijama između nemačkih i evropskih destinacija, kao i iz destinacija nemačkog govornog područja, odnosno iz šest gradova u Austriji i tri grada u Švajcarskoj. Nakon restrukturiranja poslovanja početkom 2019. godine, kompanija se gotovo potpuno povukla iz prekookeanskih letova i trenutno saobraća na svega šest linija ka SAD, Kubi i Dominikani.\nU julu ove godine Lufthanza je odlučila da smanji broj Jurovingsovih baza koje nisu profitabilne i poveća obrt u bazama koje donose zaradu, u koje spadaju aerodromi u Diseldorfu, Štutgartu, Kelnu/Bonu i Hamburgu. Pored ovih, Jurovings ima još devet baza među kojima su i Palma de Majorka i Priština. Linija Priština-Beograd biće prva avio-linija ove kompanije između destinacija koje su van nemačkog govornog područja.\nLufthanza najavljuje reorganizaciju Jurovingsa\nOd MiG na 23/01/2020 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nU nemačkim gradovima zaustavljen rast stanarina\nDojče Banka srezala fond za bonuse za 30 posto


maj 22 Dogadjaj, Info, Mladi bez komentara\nDa matematika nije bauk i da je svuda oko nas još jednom je dokazano na trećem po redu festivalu „Matematika u maju 3“ koji je održan u Regionalnom centru za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju. Bro...\noktobar 17 Dogadjaj, Info, Izveštaj, Kultura, Mladi bez komentara\nUMašinsko-tehničkoj školi „15. maj“ danas se održava prvi festival „Pogled u budućnost“ koji za cilj ima promciju nauke i tehnike. Pored štanda ove škole, na festivalu zanimljivosti iz nauke prika...\napril 16 IT Vesti, Super dodatak, Svet, Vesti, Zanimljivosti bez komentara\nZa godinu dana će početi izgradnja ubedljivo najvećeg teleskopa na planeti Zemlji. Ako sve prođe u redu, već tokom sledećeg aprila vrh Havajskog vulkana Manua Kea će postati dom najvećeg optičkog teleskopa na planeti Zem...\n„Nauk nije bauk 5“ na Elektronskom fakultetu 29. i 30. mar...\nmart 26 Srbija, Vesti bez komentara\nFestival „Nauk nije bauk“, 5/ po redu, održaće se na Elektronskom fakultetu u Nišu, u četvrtak i petak, 29. i 30. marta 2013. godine sa početkom u 10 sati. Organizatori su đaci i profesori gimnazije „Svetozar Marko...


Seminar u organizaciji VIP Fonda 7. jula u Kikindi – ICR\nKoje podsticajne mere Vojvodina nudi investitorima?\nBudućnost domaće privrede i stabilan društveni rast u velikoj meri zavise od priliva stranih direktnih investicija. Za dolazak stranih kompanija potrebni su politička i makroekonomska stabilnost, obrazovana radna snaga, niska stopa poreza na dobit, bescarinski izvoz, ali i efikasne podsticajne mere.\nOsim finansijskih, poreskih i carinskih podsticaja na nivou Republike Srbije, i Vlada AP Vojvodine preduzela je određene mere kako bi privukla strane investicije i smanjila nezaposlenosti u pokrajini. Kako bi se predstavnici lokalnih samouprava, ali i drugi zainteresovani, što bolje sa njima upoznali, 22. modul seminara „Znanjem do investicija“ VIP Fond je posvetio ovoj temi.\nIzmeđu ostalih na skupu će učestvovati: Branislav Bugarski, direktor Fonda za podršku investicija u Vojvodini, Ilija Vojinović, predsednik Opštine Kikinda, Miroslav Vasin, pokrajinski sekretar za rad, zapošljavanje i ravnopravnost polova, Biljana Jovanović, predsednica Izvršnog odbora Razvojne banke Vojvodine.


Popović: "Penal, gol u nadoknadi i crveni! To nismo mogli da izdržimo" - Sportske.net\nPopović: "Penal, gol u nadoknadi i crveni! To nismo mogli da izdržimo"\nŠef stručnog štaba ekipe Čukaričkog rekao je da tim kadrovski nije mogao da izdrži sve ono što se dogodilo u drbi susretu sa Crvenom zvezdom istakavši pritom tri detalja koji su odlučili meč.\nGde nestade najbolja odbrana u ligi?Ranjeni lav masakrirao "Brđane"!Da li je bio penal za Zvezdu?SL: Čukarički - Crvena zvezda (KRAJ)Zvezda opet bez Kataija, povratak Grujića (SASTAVI)\nTrener Čukaričkog Zoran Popović rekao je da se ovakvi porazi doživljavaju jednom u životu i dodao da klubu predstoji velika analiza.\n"Krajnje čudna utakmica. Videli ste i sami. Ovakvi porazi se dešavaju jednom u životu. Zvezda je jedan takav pretrpela pre tri dana, a mi danas. Ostaje nam da dobro analiziramo utakmicu", rekao je Popović.\nStrateg "Brđana" je kao ključne trenutke utakmice naveo penal za Crvenu zvezdu, gol primljen u nadoknadi prvog dela igre i crveni karton svog igrača Filipa Stojkovića u 54. minutu.\n"Fantastično prvo poluvreme, odlične obe ekipe. Prvo poluvreme posebno vraća veru u srpski fudbal, ali zašto ne i drugo. Ipak, rekao bih da su presudni momenti bili jedanaesterac za Zvezdu, gol u sudijskoj nadoknadi vremena i crveni karton. Mi to kadrovski nismo mogli da izdržimo", rekao je Popović.\nŠef stručnog štaba ekipe sa Banovog brda nagovestio je da će se njegova ekipa tokom zimskog prelaznog roka pojačati i rekao da "nije u redu optuživati bilo koga od igrača za ovaj poraz".\n"Mi smo do crvenog kartona mogli da se nosimo, ali smo brzo nakon toga morali da reagujemo izmenom, a i primili smo gol posle kog je ekipa pala. U prvom delu smo poštovali dogovor i držali odbranu na 30 metara od gola, ali se u nastavku sve igralo u kaznenom prostoru, a mi tu nismo odgovorili na pravi način. Predstoji nam da se pojačamo kako bismo mogli da zadržimo ovu poziciju na tabeli", zaključio je Popović.\nČukarički se nakon petog poraza u Superligi nalazi na trećoj poziciji na tabeli sa 35 bodova, 21 manje u odnosu na vodeću Crvenu zvezdu.


LDP podržava aktuelnu koaliciju u Vojvodini, kritikuje SNS | Autonomija\nLDP podržava aktuelnu koaliciju u Vojvodini, kritikuje SNS\nBorba SNS ya vlast u Vojvodini je groteskna\nPokrajinski odbor Liberalno-demokratske partije (LDP) podržao je danas nastojanja da se Pokrajinska vlada rekonstruiše tako što će se aktuelnoj vladajućoj koaliciji Demokratske stranke, Lige socijaldemokrata Vojvodine i Saveza vojvođanskih Mađara priključiti i Nova demokratska stranka.\n„LDP podržava nastojanje da se očuva legalno, na izborima konstituisana vlast u Vojvodini. Podršku dajemo ne zbog pojedinaca iz tih stranaka, već zbog principa koji se moraju braniti“, navodi se u saopštenju za javnost.\nTa stranka je ocenila da je borba za osvajanje vlasti u Vojvodini od strane Srpske napredne stranke (SNS) u proteklih nekoliko meseci poprimila „groteskni karakter“.\n„Naime, SNS se bori za ulazak u Pokrajinsku vladu, a istovremeno je sve činio da se Vojvodina i njena autonomija minimalizuje i marginalizuje“, piše u saopštenju.\nOcenjuje se da je u poslu borbe za autonomiju Vojvodine grešila i Demokratska stranka, koja je u proteklih 14 godina imala priliku da se uveri koliko je besmislen položaj administracije od koje se traži odgovornost, a istovremeno je ograničena Ustavom i zakonima.\n„Ustav i zakoni onemogućavaju kreiranje drugačijeg političkog, kulturnog i privrednog modela, koji bi Vojvodinu izvukao iz stega centralističke autoritarne vlasti“, navodi se u saopštenju.


Odštampaj stranicu - Zoran Gavrilović (1926—1990)\nPROZA => Književni kritičari • istoričari književnosti • prevodioci — bibliografija i prilozi => Temu započeo: Angelina Novembar 14, 2014, 10:31:04 pm\nNaslov: Zoran Gavrilović (1926—1990)\nPoruka od: Angelina Novembar 14, 2014, 10:31:04 pm\n(Beograd, 21.12.1926 — Beograd, 30.05.1990)\nZoran Gavrilović, srpski književni kritičar i profesor Filološkog fakulteta, rođen je 21. decembra 1926. godine u Beogradu. Na Filozofskom fakultetu u Beogradu diplomirao 1951. gde je i doktorirao 1970. Književnu kritiku i eseje objavljivao od 1952. u periodici (Borba, Književne novine, Stvaranje, Književnost).\n1957. Kritika i kritičari,\n1958. Od Vojislava do Disa,\n1970. UOČAVANJA američka i jugoslovenska misao o književnosti između dva svetska rata\n1975. O kritici,\n1977. Zapisi o srpskim pesnicima\n1967. sastavio Antologiju srpskog ljubavnog pesništva (XVIII—XX vek) i Antologiju srpskog rodoljubivog pesništva (XIV—XX vek).\nPoruka od: Angelina Oktobar 10, 2016, 11:23:19 pm\nZORAN GAVRILOVIĆ, MOJ KUMAŠIN\nKnjiževni kritičar Zoran Gavrilović i Dobrica Ćosić upoznali su se u Klubu književnika pedesetih godina dvadesetog veka. Gavrilović je u književnosti bio realista, a Ćosić modernista, što je Dobricu čudilo, pošto je znao za Gavrilovićevo "buržoasko" poreklo i građanski ugled njegove porodice — njegov deda Bogdan bio je predsednik SANU, a ujak Tadija Sondermajer slavni srpski pilot i kraljev ađutant. Sam Zoran Gavrilović je tokom rata imao veze sa četničkim Glavnim štabom, pa je Ćosiću pričao o svom susretu i večerom sa Dražom Mihailovićem na Ravnoj Gori u leto 1944. Pred kraj rata, Gavrilović je na Sremskom frontu bio komandant artiljeriskog diviziona u NOVJ.\nKada je izašla Ćosićeva knjiga "Bajka", Gavrilović je bio jedan od retkih kritičara koji je o njoj imao visoko mišljenje, objavivši u Politici kritički prikaz te knjige, izričući joj visoke pohvale. Otprilike u to doba njih dvojica postaju bliski prijatelji. Kasnije, kada je Ćosić pisao Vreme smrti, Gavrilović mu je značajno pomogao svojim kritikama rukopisa tog romana. Sve što Gavrilović i Dobričina supruga Božica ne bi oceni kao vredno, Ćosić bi pisao ponovo. [sr.wikipwdia]\n"Prijatelji je roman (svojevrsna zbirka portreta) srpskog pisca Dobrice Ćosića, objavljen 2005. godine. U ovoj knjizi Ćosić opisuje svoje najbliže prijatelje koji su mu tokom decenija kulturnog i političkog rada bili podrška, pomoć i stimulacija.\n'Prijatelji su mi u oslobodilačkom ratu i okupacijskoj ilegali spasli život; prjatelji su me u miru ubedili da mogu da se posvetim književnom radu; prijatelji su mi bili podsticaj i podrška da se u titoizmu borim za istinu, slobodu i dostojanstvo; prijatelji su me činili moćnim za sve neizvesnosti u koje sam stupao. Ako, pored porodice, u mom životu postoji nešto što bez dvoumljenja smatram srećom, to su moji prijatelji.'" — Dobrica Ćosić


Stanovi za 110 romskih porodica u Nišu - Niške novine\nNaslovna strana » Stanovi za 110 romskih porodica u Nišu\nStanovi za 110 romskih porodica u Nišu\nObjavljeno: 30 maja 2018\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i gradonačelnik Niša Darko Bulatović potpisali su danas u Beogradu protokol o izgradnji naselja u Nišu u kojem će krov nad glavom dobiti 110 romskih porodica.\nMihajlović, koja je i predsednik Koordinacionog tela za praćenje realizacije Strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja od 2016. do 2025. godine, istakla je da se Grad Niš pomenutim dokumentom obavezao da obezbedi lokaciju i neophodnu infrastrukturu, dok će Vlada Srbije finansirati izgradnju naselja za 110 romskih porodica.\nOna je, ukazavši na to da danas potpisani protokol rešava pitanje jedne grupe Roma u tom gradu, naglasila da se na pripremi projekta radilo dve godine.\nBez punog uključivanja lokalnih zajednica, kako je istakla, nema razgovora o tome da može da se postigne da se romska zajednica uključi u normalan život kakav imaju drugi građani.\nBulatović je istakao da je promovisanje dobrog upravljanja i osnaživanje romske zajednice zajednički cilj Grada Niša i Vlade Srbije.\nOn je dodao da je protokol, koji je danas potpisan, logičan nastavak dobrih aktivnosti koje se preduzimaju sa Vladom Srbije sa ciljem smanjenja siromaštva Roma, njihovog punog uključivanja u zajednicu i stvaranja uslova za rešavanje njihovih problema.\nTagoviMinistarkaNiš romistanoviStanovi za romeZorana Mihajlović


Nacionalna turistička organizacija Crne Gore i nacionalni avio-prevoznik Montenegro Airlines, u saradnji sa Privrednom komorom Crne Gore, shodno vanrednim okolnostima u kojima se odvija ova turistička sezona, pokrenuli su akciju formiranja atraktivnih turističkih paket aranžmana u cilju pospješivanja turističkog prometa.\nShodno javnom pozivu upućenom crnogorskim hotelijerima, na osnovu do sada dostavljenih ponuda i cijena povratnih avio karata koje je pripremila nacionalna avio-kompanija Montenegro Airlines, NTOCG je formirala paket aranžmane sa pedeset devet crnogorskih hotela prema jedanaest evropskih destinacija.\nDetaljniji pregled sa cijenama paket aranžmana biće dostupan na zvaničnim web prezentacijama NTOCG https://www.montenegro.travel./ i nacionalnog avio prevoznika https://montenegroairlines.com/.\nPozivamo sve turističke agencije da se uključe u akciju prodaje aranžmana. Takođe, koristimo priliku da informišemo javnost da će lista hotela biti ažurirana na nedjeljnom nivou u zavisnosti od dinamike dostavljanja ponuda od strane hotela.\nZa dodatne informacije kontakt osoba u NTOCG je Alijana Hećo, alijana.heco@montenegro.travel


U kojim zemljama ima više muškaraca, a u kojima žena - VICE\nU kojim zemljama ima više muškaraca, a u kojima žena\nU nekim evropskim zemljama se po prvi put u istoriji javio višak muškaraca. Pitali smo stručnjake za stanovništvo šta bi to moglo da znači za žene.\n07 Jun 2016, 11:27am\nfoto: ALEJANDRO MORENO DE CARLOS VIA STOCKSY\nPo prvi put u savremenoj istoriji, u mnogim evropskim zemljama sada ima više muškaraca nego žena, što je trend koji blago zabrinjava demografske stručnjake i lidere širom Evrope. Neravnoteža u rodnoj proporciji vezuje se za pregršt problema u zemljama širom sveta: od disproporcionalnog abortiranja ženskih fetusa u Indiji do povećane stope zločina zahvaljujući kineskoj politici jednog deteta.\nDruštvene implikacije rodne neravnoteže poslednjih godina u svetu nisu u velikoj meri uticale na zemlje Evrope — sve do sada.\nPrema zvaničnoj statistici švedskih vlasti, muškaraca je počelo da bude više nego žena u ovoj zemlji od marta 2015. godine, javlja Associated press. Od tada, razlika među polovima samo nastavlja da raste. Ekskluzivne brojke koje je za VICE predstavio Tomaš Sobotka, stručnjak za stanovništvo pri bečkom Institutu za demografiju, pokazuju da je odnos među polovima u stanovništvima Norveške i Švedske u uzrastu između 17 i 20 godina u januaru pokazala izraženi sklad od 108 muškaraca prema 100 žena u Švedskoj, i 107 u Norveškoj, za razliku od normalnih 105 naprema 100.\nOvaj višak muškaraca Sobotka objašnjava sa dva glavna faktora. Napredak u savremenoj medicini znači da muškarci žive dužim, zdravijim životima — i da sustižu žene u očekivanom prosečnom životnom veku. U međuvremenu, Evropa je počela da oseća demografske posledice izbegličke krize, dok prevashodno muški migranti beže iz ratom zahvaćenih zemalja kao što su Avganistan, Irak i Sirija.\nTeško je doći do tačnih brojki muških izbeglica koje su ušle u Evropu, zato što su potrebne godine i godine da bi se sakupila zvanična statistika o broju stanovništva. U kombinaciji sa produženom obradom zahteva za azil, to znači da nismo ni blizu procene istinskih implikacija uticaja talasa izbeglica na evropsku demografiju.\nMeđutim, Sobotka predviđa da će se, kad zahtevi za azil na koje se čeka budu obrađeni, pokazati da odnos polova među mladima uzrasta između 15 i 19 godina u Švedskoj i Norveškoj prelazi 110, što znači da će na svakih 100 tinejdžerki biti deset tinejdžera viška. Brojke iz Italije i Grčke (epicentra izbegličke krize) sugerišu da su 66 odsto izbeglica muškarci, mada muškarci često prvi odlaze na opasno putovanje i posle šalju po žensku rodbinu kada stignu na odredište.\nIako bi pomisao na višak muškaraca mogla da unese radost u srca tinejdžerki širom sveta, neravnoteža u proporciji muško-ženskog stanovništva mogla bi da se doživi kao razlog za zabrinutost — iz kog god razloga da je nastala. "U zemljama u kojima je brak gotovo univerzalan i gde je povezan sa jačanjem lokalnih kulturnih, političkih i ekonomskih struktura, lokalna nestašica žena mogla bi da naruši te strukture", kaže Džonatan Kejv, ekonomista i stručnjak za stanovništvo na Univerzitetu u Voriku. Osnaživanje žena (viša stopa obrazovanja koja dovodi do manjeg broja udatih žena ili da se udaju kasnije u životu) samo pojačava taj trend u većini Zapadnih zemalja.\nPosledica? "Sa demografske tačke gledišta, najviše uznemirava efekat 'saobraćajnog zastoja'." Kejv objašnjava da se to dešava kad nesklad između broja ljudi koji ulaze u bračne godine i onih koji zapravo stupaju u brak izaziva nastajanje velikog "saobraćajnog zastoja" neoženjenih i neudatih: metaforički gledano, kolona usamljenih samaca usporava da pogleda saobraćajnu nesreću svadbene kolone.\nPhoto by Igor Madjinca via Stocksy\nVeć neko vreme znamo da žene često pate u zemljama sa neskladnom proporcijom među polovima. Čedomorstvo ženske dece u Indiji traje već vekovima, sa procenjenih oko tri miliona "nestalih" devojaka kao posledice društvenog preferiranja muških naslednika. Jedan istraživač sa Univerziteta u Karolini objašnjava kineski šeng nu ili 'preostale žene' koje pate od efekta istorijskog nesklada među polovima, što znači da muškarci sličnog socio-ekonomskog statusa više vole da izlaze sa ženama niže obrazovne spreme.\nIako bi Kejv najradije bio oprezan kad je u pitanje izvlačenje negativnih zaključaka, on ipak priznaje da "veliki brojevi neoženjenih — i često raseljenih — mladih muškaraca zaista ume da izazove probleme, bilo u Aziji, Africi, Evropi ili Americi. U prošlosti, to je umelo da se pojavi u obliku zločina i nasilja; sada je to možda radikalizacija i uspon terorizma, i izazivanje opasnih kulturnih ili čak rasističkih reakcija."\nMeđutim Sobotka tvrdi da "iako ovaj odnos među polovima u nekim evropskim zemljama nije proporcionalan... pošto nemamo predstavu o tome koliko će dugo ovaj talas izbeglica trajati, teško je pretpostaviti šta će to značiti na duge staze", ističući da bi žene mogle da pođu za svojim muškim rođacima koji su se poslednjih godina već skrasili u Evropi, pomažući da se uspostavi ravnoteža među polovima.\nNa nacionalnom nivou, on objašnjava da razlika u polovima ostaje relativno niska. "Apsolutni broj izbeglica je relativno mali, tako da bi bio neophodan ogroman neprekinuti priliv da bi poremetio apsolutnu strukturu i kretanja među polovima u glavnotokovskoj populaciji."\nFeministički istraživači takođe tvrde da broj muškaraca u nekoj populaciji nema toliku važnost kao uloge koje igraju "hiper-muški" stavovi u tim društvima. "U obzir mora da se uzme način na koji muškost deluje u različitim društvima", kaže Anik Viben, profesorka na Univerzitetu u San Francisku, za Associeted press.\nVažno je, kaže Sobotka, da evropske zemlje budu u stanju da integrišu nove članove u svoja društva na način koji iskazuje poštovanje prema kulturološkim različitostima. "Neki migranti stižu iz zemalja sa nešto tradicionalnijim vrednostima kad su u pitanju rod i seksualnost nego u evropskim zemljama, što može da izazove nesporazume u tome kako ti muškarci misle da treba da se ponašaju prema ženama. Izazov za društvo domaćina je da nauči te muškarce rodnim normama u Evropi i kako da se ponašaju u ophođenju prema ženama."


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Bez daljih zaduživanja za autoput\nNURKOVIĆ SAOPŠTIO 27. 06. 2019. 16:36 >> 16:37 0\nZnačajan broj stranih kompanija je zainteresovan za gradnju druge dionice autoputa Bar-Boljare od Mateševa do Andrijevice, saopštio je ministar saobraćaja i pomorstva Osman Nurković i dodao da država neće ući u dalja zaduživanja.\n„Zadovoljni smo što u ovom trenutku imamo značajan broj kompanija koje se interesuju za model privatno-javnog partnerstva. Pored kineskih, sada imamo dvije britanske i jednu italijansku koje se interesuju, tako da ćemo od velikog broja tih kompanija vjerovatno moći da odaberemo najbolju, u smislu da uradi taj projekat kvalitetno, što jeftinije i u što kraćem roku“, rekao je Nurković.\nOn je nakon sjednice Vlade, na kojoj je usvojena Informacija o aktivnostima na realizaciji projekta autputa Bar-Boljare, kazao da ne mogu ući u dalja zaduživanja, čega niko ne treba da se plaši, ni građani ni međunarodni posmatrači.\n„Znamo šta su nam limiti, ograničenja i mogućnosti, ali znamo i šta su nam potrebe“, rekao je Nurković i dodao da se nastavak radova planira po modelu privatno-javnog partnerstva.\nOn je podsjetio da su dobili dva granta od Evropske komisije (EK) za izradu idejnih projekata i studije zaštite životne sredine za drugu dionicu i za zaobilaznicu oko Podgorice, u iznosu od 2,5 miliona EUR. Rok za završetak je april, maj naredne godine.\n„Dobili smo i grant od 1,3 miliona eura za izradu studije opravdanosti autoputa, sa rokom za završetak od godinu“, rekao je Nurković.\nPrema njegovim riječima, Srbija je već ugovorila gradnju od Preljine do Požege, dužine 31 kilometar, pri čemu nedostaje još jedna dionica od 108 kilometara od Požege do Boljara.\n„Za tu dionicu već se intenzivno vode razgovori sa izvođačem prethodne dionice, što je ohrabrujuće za sve nas. Tim ukupnim autoputem će se do Beograda putovati tri i po do četiri sata, umjesto sadašnjih devet sati. To treba da bude želja i san svih“, dodao je Nurković.\nOn je, govoreći o trenutnoj realizaciji radova na autputu, kazao da je, kada je riječ o mostovima, završeno oko 96 odsto na poziciji stubova i temelja, dok je na rasponskim konstrukcijama završeno oko 54 odsto radova.\n„U potpunosti je završena rasponska konstrukcija na tri mosta, dok je na pet mostova završena u jednoj trasi autoputa. Stepen rasponskih radova na mostu Moračica je 80 odsto, dok se spajanje rasponske konstrukcije očekuje do početka septembra“, naveo je Nurković.\nDo sada je, kako je precizirao, probijeno 15 do 16 tunela, sa ukupnim stepenom radova od 99,9 odsto odnosno 34,7 kilometara. Takođe, do sada je ukupno završeno oko 73 odsto zemljanih radova.\n„Do sada je plaćeno 504,17 miliona i urađeni su radovi za još 50 miliona eura, što još nije fakturisano“, dodao je Nurković.\nOn je podsjetio da su potpisali tri aneksa ugovora sa kineskom China Road i Bridge Corporation (CRBC), za priključni put odnosno petlju Smokovac, vodosnabdijevanje i trajno napajanje strujom u trasi autoputa.\n„Raspisan je tender za izgradnju trajnog napajanja strujom, za šta je nosilac kompanija Monteput u saradnji sa dva elektroenergetska preduzeća“, kazao je Nurković.\nOn je rekao da se često analizira i kritikuje priča oko vodosnabdjevanja i elektrosnabdjevanja, pri čemu taj obim poslova nije ni približno ono što je potreba autoputa.\nNurković je, upitan da precizno odgovori koliko je do sada koštala gradnja autoputa, kazao da sada ne može dati precizno podatak u milion.\n„Autoput košta 809 miliona eura koliko je ugovoreno, a naknadni radovi iznose 49,5 miliona. To je nešto manje od 860 miliona eura. Uz to, 38 miliona ugovoriće se preko Monteputa, ali se to ne finansira iz budžeta već kredita Investiciono-razvojnog fonda (IRF)“, precizirao je Nurković.\nOn je kazao da ne može trenutno da predvidi da će koštati cent više ili manje, jer je u pitanju kompleksan projekat.\nTakođe, krajnji rok za gradnju prve dionice je septembar naredne godine.\nVlada je danas usvojila i Predlog strategije razvoja saobraćaja Crne Gore do 2035. godine.\nNurković je rekao da predloženi akt utvrđuje stanje u sektoru saobraćaja i definiše infrastruktune organizacione i operativne ciljeve razvoja transportnog sistema koji se realizuje kroz kratkoročne planove implementacije.\nUsvajanjem ovog dokumenta stekli su se uslovi za privremeno zatvaranje pregovaračkog Poglavlja 21 - Trans-evropske mreže.\nZavršeno 86% radova, okončanje do kraja septembra\n12. 02. 2020. 8\nAuto-put nade i izazova


19/12/2015 | 11:11\nBroj ljudi koji su 2015. godine primorani da usled rata ili nasilja napuste svoje domove prevazići će prošlogodišnji rekord od skoro 60 miliona ljudi, saopštile su Ujedinjene nacije.\nSa skoro milion ljudi koji su prešli Mediteran kao izbeglice i migranti ove godine, i sa konfliktima u Siriji i drugim delovima sveta, 2015. godina će verovatno prevazići sve prethodne rekorde kada je reč o globalnom prisilnom raseljavanju.\nProšle godine je broj raseljenih porastao na 59,5 miliona ljudi širom sveta, a u najnovijem izveštaju nagoveštava se da će taj broj ove godine prevazići 60 miliona, imajući u vidu da je u prvih šest meseci zabeležen rekordan broj izbeglica, tražilaca azila i interno raseljenih ljudi.\nTo praktično znači da je na svake 122 osobe na svetu danas jedna primorana da napusti svoj dom, kaže se u objavljenom izveštaju UNHCR.\n"Prisilno raseljavanje utiče na živote miliona ljudi – kako one koji su primorani da beže tako i one koji im pružaju utočište i zaštitu", rekao je visoki komesar UN za izbeglice Antonio Guterres.\nOn je istakao da "nikad nije postojala veća potreba za tolerancijom, saosećanjem i solidarnošću sa ljudima koji su izgubili sve".\nAgencija UN, međutim, ukazuje da se migrantska kriza koja je pogodila Evropu samo delimično odražava na najnovije pokazatelje u izveštaju, s obzirom na to da je broj migranata drastično povećan u drugoj polovini godine što je period koji izveštaj ne pokriva.\nNemačka je zemlja u kojoj je podnet najveći broj zahteva za azil, a zatim sledi Rusija. Najviše interno raseljenih ljudi u prvoj polovini godine bilo je u Jemenu, zatim Ukrajini i Demokratskoj Republici Kongo, kaže se u izveštaju.\nTakođe se dodaje da je Turska zemlja koja je na dan 30. juna prihvatila najviše izbeglica na svetu – 1,84 miliona, dok je Liban primio najviše izbeglih srazmerno broju stanovnika.


narodne patrole - Dnevni list Danas\nPočetna » narodne patrole\nČupić: Vlast podgreva sumnje da stoji iza „narodnih patrola“\nDve nedelje otkako su se samozvane „narodne patrole“ pojavile na ulicama Beograda, još uvek nije formalno otvorena istraga incidenta u kojem grupa muškaraca preti migrantima, zavodi im policijski čas i objašnjava pravila ponašanja.\nPiše: V. Jeremić 10. 3. 2020.\nProtest zbog migranata i izbeglica ispred Vlade Srbije (VIDEO)\nProtest zbog migranata i izbeglica na koji je pozvalo nekoliko desničarskih udruženja, među kojima su i učesnici takozvanih narodnih patrola koje su presretale migrante u centru Beograda, završen je večeras protestnom šetnjom koju su organizatori nazvali „masovnom narodnom patrolom“.\nViše javno tužilaštvo u Beogradu (VJT) podnelo je policiji zahtev za prikupljanje potrebnih obaveštenja povodom snimaka koji su se pojavili na društvenim mrežama na kojima pripadnici desničarske inicijative „Nema predaje Kosova i Metohije“, u grupama presreću migrante u Beogradu, prete im i upozoravaju kako da se ponašaju, potvrđeno je Danasu u VJT-u.\nPiše: V. Jeremić 25. 2. 2020.\nBeogradski centar za ljudska prava osudio je presretanje migranata i pretnje kojima su bili izloženi prethodnih dana po beogradskim ulicama i zatražio hitnu reakciju nadležnih zbog pojave takozvanih „narodnih patrola“.\nMUP Srbije: Tužilaštvo obavešteno o ‘narodnim patrolama’ koje presreću migrante\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Srbije obavestilo je nadležno tužilaštvo o organizovanju takozvanih „narodnih patrola“, koje su u petak u večernjim časovima obilazile migrante i izbeglice u centru Beograda i obaveštavale ih da im „zabranjuju kretanje“.\nPiše: RSE 23. 2. 2020.


Foto: Borjan Zlatković / Wikipedia\n- Takmičenje je počelo juče, "udicom na plovak i fider tehnikom" na kome je učestovalo 14 ribolovaca, a danas nastavljeno, takmičenjem ribolova na varalice, na kome je učetsvalo 63 ribolovca - izjavio je Tanjugu član Organizacionog odbora takmičenja Vladimir Milojević.\nKada je reč o vrsti ribe koju su ulovili, najviše je somova, klenova, mrene... U takmičenju "udicom na plovak" juče je njabolji rezultat postigla Andjela Petković iz Niša, a u "fider tehnici" Stefan Arsić iz Kraljeva. U današnejm takmičenju, varalicom, pobednik "Most kupa" je Marko Aleksijević iz Kragujevca, koji je ulovio soma. Lepo vreme, izmamilo je brojne Ćupričane koji su iz parka, kod mosta, pratili takmičenje.\nDirektorka Turističke organizacije Ćuprije Jelena Petrović, izjavila je da je takmičenje potpuno uspelo, ostvarilo cilj, "promociju najveće srpske reke Velike Morave".