Obnova porušenih objekata mogla bi trajati stotinjak godina - Klix.ba\nObnova porušenih objekata mogla bi trajati stotinjak godina\n27.2.2012. u 12:09\nUred za reviziju institucija BiH proveo je reviziju učinka o temi "Stambeno zbrinjavanje povratnika", koja je imala za cilj utvrditi da li postojeći sistem stambenog zbrinjavanja povratnika osigurava najefikasniji način korištenja javnih sredstava za ovu namjenu.\nAnalizirane su prakse implementacije programa koji se finansiraju iz udruženih budžetskih sredstava države i nižih nivoa vlasti, a koji su namijenjeni za rekonstrukciju individualnih stambenih jedinica za potrebe povratka.\nAnalizirano je i vrijeme njihove implementacije, faktori koji su uticali na postignute rezultate i efekte, kao i aktivnosti nadležnih institucija na ostvarenju jednog od strateških ciljeva Dejtonskog mirovnog sporazuma.\nIako je najviše urađeno na ostvarivanju prava na povratak, ne postoji jedinstven pristup tumačenju prava povratnika, izbjeglih i raseljenih osoba, kao ni definiranju održivog povratka, saopćeno je danas iz Ureda za reviziju institucija BiH.\nRevidirana strategija neusaglašenost ovih propisa identificira kao realnu prepreku za održivi povratak. Entitetski zakoni nisu u potpunosti usaglašeni, a različiti su i kriteriji za sticanje statusa raseljene osobe.\nMinistarstvo za ljudska prava i izbjeglice nema podatke o efektima programa zajedničkih projekata rekonstrukcije individualnih stambenih jedinica (ZPR), odnosno o broju ostvarenih povrataka putem realiziranih programa pomoći za povratak i rekonstrukciju.\nOpći je zaključak da su podaci na osnovu kojih se planiraju i odobravaju sredstva za finansiranje programa povratka, te donose odluke u ovom procesu neažurni, a samim time i nepouzdani. Međutim, njihovim međusobnim upoređivanjem da se zaključiti da svaka četvrta obnovljena stambena jedinica nije useljena.\nOtkako je 2004. godine uvedena praksa finansiranja obnove udruženim sredstvima države, entiteta i Brčko Distrikta, do kraja 2010. godine za rekonstrukciju individualnih stambenih objekata odobreno je više od 75 miliona KM.\nU istom periodu, ovim sredstvima obnovljeno je 2.117 individualnih stambenih objekata. Procjene govore da zbog neefikasnosti uključenih institucija iz ovih sredstava kasni obnova više od 1.000 objekata na čiju obnovu i povratak čeka više od 3.500 osoba.\nPostojećom dinamikom godišnje je obnavljano tek nešto više od 400 objekata. Zadržavanjem ovakve dinamike i uz pretpostavku da se osiguraju potrebna sredstva, obnova preostalih porušenih objekata mogla bi trajati i narednih stotinjak godina.\nNedovoljno je urađeno na osiguravanju pouzdanih podataka, praćenju, nadzoru i analizi rezultata i efekata programa. Kao posljedica toga, rijetka su sistemska rješenja koja su mogla značajnije unaprijediti sistem implementacije programa ZPR.\nUstanovljena je praksa raspodjele sredstava na pripadnike određene nacionalnosti prije nego što su poznate potrebe, potencijalni korisnici i njihova nacionalna pripadnost. Uvođenjem nacionalnog ključa pri raspodjeli udruženih sredstava po općinama, ograničava se pravo pristupa programu osobama druge nacionalnosti što posebno stavlja u drugi plan pripadnike nacionalnih manjina u BiH.\nIstraživanja su pokazala da je sistem obnove objekata neefikasan i da negativno utiče na obnovu i povratak. Implementacija projekata nerijetko traje duže od dvije godine, a svaka četvrta obnovljena stambena jedinica nije useljena.\nIzvještaj sadrži preporuke čijom bi se implementacijom realizirao strateški cilj povratka svih zainteresiranih u prijeratna prebivališta, a raspoloživa sredstva mogla usmjeravati na poboljšanje ekonomskih uvjeta u povratničkim mjestima.


“SASLUŠANJA U HAGU KORAK NAPRED U PROCESUIRANJU ZLOČINA” - Kosova Info\nHome Srpski “SASLUŠANJA U HAGU KORAK NAPRED U PROCESUIRANJU ZLOČINA”\n“SASLUŠANJA U HAGU KORAK NAPRED U PROCESUIRANJU ZLOČINA”\nIzvršna direktorka Fonda za humanitarno pravo Ivana Žanić izjavila je za RTK2 da je početak saslušanja osumnjičenih zvaničnika Kosova u Hagu pozitivan pomak, te istakla da je Haradinaj pozvan u svojstvu komandanta OVK-a u vezi sa događajima koji su predmet rada tog suda.\nSaslušanje visokih zvaničnika Kosova u svojstvu osumnjičenih pred Specijalizovanim većima Kosova je pomak u procesuiranju zločina koji su u mandatu tog Suda, izjavila je za RTK2 Ivana Žanić, izvršna direktorka Fonda za humanitarno pravo.\n“U poslednje vreme većina zvaničnika Kosova je pozvana da se u svojstvu osumnjičenog pojavi pred Specijalizovanim većima Kosova. Svakako da je ovo jedan korak napred u procesuiranju zločina koji su u mandatu tog Suda”, izjavila je Žanić.\nKako je rekla, Fond za humanitarno pravo smatra da je Haradinaj doneo “zdravu političku odluku jer je podneo ostavku kako bi se odazvao pozivu Suda u Hagu”.\nOna je izjavila da se posle današnjeg saslušanja ne zna šta će se dalje dešavati jer je “postupak pred Specijalizovanim većima u tajnosti baš zbog propusta u Haškom tribunalu u vezi sa zaštitom svedoka”.\n“Svakako potez Ramuša Haradinaja smatramo politički odgovornim potezom i ono što bih ja volela da ovde istaknem jeste da je on pozvan jer je u vreme događaja koji će biti predmet rada tog suda, on je u to vreme bio komandant OVK i on je u tom svojstvu pozvan kao osumnjičeni pred tim sudom”, izjavila je Žanić dodavši da će Fond pratiti rad Suda i blagovremeno obaveštavati o svemu.\nKomentarišući to što nije jasno za šta bi se mogao eventualno sumnjičiti Haradinaj, pošto je već oslobođen od Haškog tribunala, ona ističe da ono za šta je suđeno Haradinaju pred Haškim tribunalom ne može ponovo da bude osuđen zato što je pravno pravilo da se ne može ista osoba za ista dela optužiti dva puta.\nPodsetila je da se mandat Specijalizovanih veća razlikuje od mandata Haškog tribunala, jer se odnosi konkretno na zločine počinjene u periodu od 1. januara 1998. do 31. decembra 2000., odnosno za one zločine koji se nalaze u izveštaju Saveta Evrope.\n“Ja do sada i niko od nas, nema pristup dokumentaciji kojom raspolaže Specijalizovano tužilaštvo, niti sam u javnosti videla bilo koji dokument, niti svedočenje žrtve koja bi opužila Ramuša Haradinaja”, izjavila je ona.\nAsfaltohet rruga Shajkoc - Xeherore\nMILAN PITULIĆ PRVI DO ČASNOG KRSTA NA GAZIVODAMA\nVOKER SE SASTAO SA TAČIJEM\never mother [url=http://cavalrymenforromney.com/#]...\nessentially brief [url=http://cavalrymenforromney....\nlater argument [url=http://cavalrymenforromney.com...


Potpisan memorandum o saradnji sa Agencijom za zaštitu prirode i životne sredine\n/ Rektorat /Vijesti /Potpisan memorandum o saradnji sa Agencijom za zaštitu prirode i životne sredine\nRektor Univerziteta Crne Gore prof. dr Danilo Nikolić i direktor Agencije za zaštitu prirode i životne sredine Nikola Medenica potpisali su danas Memorandum o saradnji.\n„Vjerujem da će saradnja Univerziteta sa Agencijom dovesti do sinergije zajedničkih potencijala i rezultirati kvalitetnim projektima i aktivnostima“, kazao je rektor Nikolić povodom potpisivanja ugovora.\nOn je dodao da će se saradnja zasnivati na partnerstvu, usklađivanju aktivnosti i blagovremenoj razmjeni informacija o svim programima i aktivnostima.\n„Potencijalne oblasti saradnje su zajednički projekti i pružanje usluga, usaglašenih sa donijetim strategijama Vlade Crne Gore, a čiju realizaciju prati Agencija za zaštitu prirode i životne sredine“, objasnio je Rektor.\nPored unapređenja saradnje na institucionalnom nivou u pogledu razmjene iskustava, u skladu sa Memorandumom, planirano je organizovanje zajedničkih stručnih skupova i dijaloga, realizivanje zajedničkih projektnih aktivnosti, istraživanja i publikacija, kao i određenih programa obuka i edukacija svih zainteresovanih strana u oblasti zaštite životne sredine.


U EP ulaze ultradesničari i neonacisti! – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Svijet/U EP ulaze ultradesničari i neonacisti!\nBRISEL – Stranke evropske desnice, među kojima su i neonacistički i ultradesničarski pokreti, zabilježile su veliki uspjeh na izborima za Evropski parlament (EP), što je i prije zvaničnih izbornih rezultata izazvalo svojevrsnu uzbunu u institucijama i tijelima EU.\nIako će, prema još nepotvrđenim rezultatima, u narednom sazivu EP najviše zastupnika i dalje imati Evropska narodna partija (EPP) – 214, kao i grupacija socijalista i socijaldemokrata – 187, primjetan je konkretan rast popularnosti desnice, naročito u Grčkoj, Italiji, Danskoj, ali i velikim evropskim državama: Francuskoj, Njemačkoj i Velikoj Britaniji, koje kroje politiku EU, pišu Nezavisne novine.\nUltradesničarske stranke, koje do sada nisu bile zastupljene u EP, dobile su 63 mjesta u novom sazivu EP, a među njima i Zlatna zora (Grčka), pokret Pet zvjezdica (Italija), Alternativa za Njemačku (AFD), te grupacija eurofoba okupljena oko britanske stranke UKIP.\nU EP će ući i njemačka neonacistička stranka NPD, što će se desiti prvi put u istoriji ovog zakonodavnog tijela EU. Naime, ova je partija s oko 300.000 glasova (ukupno jedan posto) dobila jednog zastupnika na 96 mjesta kojima raspolaže Njemačka u novom sazivu EP. Ovaj rezultat partije koja je bila na rubu ukidanja „iznenadio je“ i Franka Valtera Štanmajera, njemačkog šefa diplomatije, koji je izjavio da je „užasnut činjenicom da će NPD biti zastupljena u EP“.\n„Nadam se da će demokratske snage naći načina da sarađuju i da većina desničarskih partija neće biti dovoljno jake da bi definisale evropsku politiku“, rekao je Štanmajer.\nZa institucije EU posebno zabrinjavajući je veliki uspjeh Nacionalnog fronta iz Francuske, ultradesničarske stranke koju predvodi Marin Le Pen, aktuelna zastupnica u EP. Ova je partija ukupno osvojila jednu četvrtinu (25 posto) glasova, što je ogroman rast u odnosnu na prethodne izbore kada su imali podršku šest posto birača.\nPrimjetan rast evroskepticizma u Velikoj Britaniji na izborima za EP rezultirao je trijumfom stranke UKIP Najdžela Feridža, koja je osvojila čak 27,5 posto glasova, pobijedivši opozicione laburiste (25,4 posto), ali i konzervativce premijera Dejvida Kamerona (24 posto). UKIP i njen lider, naime, najpoznatiji su po tome što pozivaju na britansko povlačenje iz Unije, nakon čega bi došla u pitanje i opstojnost samog projekta EU.\nSve ovo bi iz temelja moglo uzdrmati i zvanični Brisel, što u svojim prvim reakcijama ne krije ni Žoze Manuel Barozo, predsjednik Evropske komisije (EK). Nakon svojevrsnog trijumfa desnice, Barozo je juče pozvao „sve evropske snage na ujedinjenje“.\n„Došao je trenutak da se okupimo i definišemo budućnost EU“, rekao je Barozo u saopštenju, dodajući kako je uvjeren u činjenicu da većina članova EP želi iskoristiti izazov i „donijeti opipljive koristi evropskim građanima“.\nIz perspektive naše zemlje, dobro je što je u Evropski parlament reizabrana Tanja Fajon, zastupnica iz Slovenije, iako je već prisutna bojazan da bi trijumf desničarskih partija umnogome mogao iskomplikovati evropski put BiH, čega se pribojava i Igor Davidović, ambasador pri bh. misiji u Briselu. Davidović je juče rekao da ovakav razvoj situacije nije optimističan, s obzirom na to da su ove stranke glasove dobile na talasu protivljenja proširenju EU.\nŠaćir Filandra, dekan Fakulteta političkih nauka u Sarajevu, pak, smatra da se rezultati izbora neće neposredno odraziti na EU institucije.\n„Međutim, ovdje se radi o jasnom ideološkom procesu koji je negativan. Izbori su indikator stanja svijesti u evropskoj javnosti, posebno prema manjinama, emigrantima, muslimanima i Jevrejima. Iako treba sačekati nacionalne izbore, ovo je već zvono na uzbunu“, naglašava Filandra.\nMiloš Šolaja, direktor Centra za međunarodne odnose iz Banjaluke, pak smatra da se ništa značajno ovim ne mijenja.\n„EPP je i do sada bila vodeća u EP, a do nje grupacija socijaldemokrata. Oni oblikuju politiku EP, dok manji učestvuju u raspravi“, kaže Šolaja, zaključujući da ovakve politike rastu zbog niza otvorenih pitanja u EU.\nPovodom izbora za EP juče se saopštenjem oglasila i NS Radom za boljitak, koja navodi da su rezultati izbora „građanima BiH poziv na pažnju“.\n„Njihove odluke 12. oktobra ove godine, kada svoju sudbinu povjeravaju onima koje će birati za naredne četiri godine, predstavljaju najbitniji momenat za naredni period i sudbinu ove zemlje“, navodi ova stranka u saopštenju.\nMujkić: Ovo je alarmantno\nAsim Mujkić, profesor na Fakultetu političkih nauka u Sarajevu, kaže da su rezultati izbora za EP očekivani.\n„Evidentno je da u posljednjih pet do sedam godina desnica bilježi uspon. Kod mlađih članica EU u pitanju je antisemitizam, a evo vidimo da su kod starijih to antiemigracione politike. Ovo je za mene alarmantno, jer je alarmantna svaka situacija u kojoj se prag osjetljivosti spušta do toga da je u EP moguće očekivati govor mržnje ili netrpeljivosti“, kaže Mujkić.\ndesiničari evropski parlament francuska izbori marin le pen nacionalisti politika ultradesničari zlatna zora\nStevanović izrazio saučešće majci i sestrama nastradalog Beuca


eKapija | Isplata dividendi i visokih plata uz velike dugove - MMF sugeriše da BiH mora biti odgovorniji vlasnik državnih preduzeća\nIzvor: Nezavisne novine | Srijeda, 13.03.2019.| 11:17\nIsplata dividendi i visokih plata uz velike dugove - MMF sugeriše da BiH mora biti odgovorniji vlasnik državnih preduzeća\nDržavna preduzeća u BiH su u 2017. isplatila dividende u visini od 80 mil KM, navedeno je u najnovijoj studiji koju je objavio Međunarodni monetarni fond (MMF).\nPritom, kako je istaknuto, više od 20% ukupnog duga BiH otpada na državna preduzeća, koji iznosi više od 8 mlrd KM, a MMF ističe da su plate u tim preduzećima u procentualnom odnosu prema ukupnim platama među najvećim u Evropi. Prema tim podacima, jedino Rumunija i Ukrajina imaju veće plate u državnim preduzećima u odnosu na prosječna primanja u tim zemljama, dok je BiH na trećem mjestu, sa 40% višim primanjima u odnosu na prosjek u zemlji. Sa oko 35% većim platama u odnosu na prosjek mogu se "pohvaliti" Hrvatska, Albanija i Srbija, dok su sa nešto ispod 30% većim platama u odnosu na prosjek Litvanija, Letonija, Slovenija, Bugarska, Češka, Poljska i Slovačka.\nŠto se tiče dividendi, prema podacima iz studije MMF-a, BH Telecom je u 2017. isplatio 67,5 mil KM dividendi, zatim Elektroprivreda BiH pet miliona, a Autoputevi RS četiri miliona. Pritom, interesantno je da su Autoputevi RS isplatili 4 mil KM dividendi, a preduzeće je za izgradnju autoputeva uzelo kredite u visini od više stotina miliona evra, koje otplaćuju građani RS. Prema ovim podacima, 95% svih dividendi otpada na ova tri državna preduzeća.\nTri najveća dužnika su Željeznice FBiH, sa 203 mil KM, Gradsko saobraćajno preduzeće Sarajevo (GRAS) sa oko 160 mil KM, te Rudnici Kreka sa oko 137 mil KM. Pritom, kako je navedeno, 20 državnih preduzeća u BiH od ukupno 550 drži gotovo 90% svih obaveza. Oko 60% svih obaveza se odnosi na kratkoročne obaveze.\n- Osim toga, kao dobar vlasnik morate redovno da analizirate finansije preduzeća. A ako je vlasnik vlada, morate te finansije u potpunosti da stavite na uvid javnosti, koja je, na kraju krajeva, konačni vlasnik. Ne treba posebno naglašavati da ovo u BiH ne postoji. Takođe, morate da znate šta želite da uradite sa svojom imovinom. Ako utvrdite da su vaša preduzeća u problemu, morate da preduzmete neke mjere - ističe on.\nU Udruženju ekonomista RS SWOT kažu da je veliki problem u BiH činjenica da dinamika rasta plata u BiH nema mnogo veze sa stanjem ekonomije, odnosno da plate u javnom sektoru rastu usljed političkih odluka, za raziku od privatnog sektora, gdje dinamika kretanja plata zavisi od stanja na tržištu.\nKao primjer oni navode dinamiku kretanja plata u RS nakon uvođenja poreza na dodanu vrijednosti i uvođenja Uprave za indirektno oporezivanje BiH, kada je, kako ističu, došlo do naglog povećanja plata za više od 10% u prosjeku.\n- 67,5 mil KM BH Telecom\n- 5 mil KM Elektroprivreda BiH\n- 4 mil KM Autoputevi RS\n- 203 mil KM Željeznice FBiH\n- 160 mil KM GRAS\n- 137 mil KM Rudnici Kreka\ndugovi državnih preduzeća u BiH\nisplata dividende u državnim preduzećima


Državljani Srbije i dalje ne mogu u EU! Granice ostaju zatvorene i posle 1. oktobra - Sandzaklive\nDržavljani Srbije i dalje ne mogu u EU! Granice ostaju zatvorene i posle 1. oktobra\nDiplomatski izvori Nemačke, koja trenutno predsedava Savetom EU, potvrdili su Tanjugu da ambasadori zemlja članica ni na dananjem sastankui u Briselu nisu revidirali listu onih zemlja kojima je na osnovu epidemioloke situacije dozvoljen ulazak na teritoriju EU.\nEU je nakon viemesečnog zatvaranja spoljih granica u cilju zaustavljanja širenja pandemije Kovid-19, u julu oformila listu trećih zemlja kojima je na osnovu bolje ili slične epidemiološke situacije bio dozvoljen ulazak u prostor Šengena.\nSrbija je prve dve nedelje jula bila među 15 zemalja za koje je važila preporuka za slobodno putovanje u EU. Zbog pogoršanja epidemiološke situacije u zemlji, Srbija je sredinom jula skinuta sa liste.


'Mnogo smo uradili po pitanju Roma'\nIzvor: B92, 08.Apr.2012, 14:05\n"Mnogo smo uradili po pitanju Roma"\nBeograd -- Srbija je mnogo uradila na poboljšanju položaja romske populacije i ponosi se sistemom manjinske samouprave koji je razvila, kaže ministar Milan Marković.\nOn, međutim, dodaje da 2012. mora biti godina u kojoj će se u najvećoj meri rešiti njihov položaj u društvu.\n"Ovo mora da bude godina kada će se u najvećoj mogućoj meri rešiti položaj Roma i to će biti nas najvažniji posao", rekao je Marković na manifestaciji povodom Međunarodnog dana Roma, u >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Domu Narodne skupštine.\nOn je naveo da je kroz sistem manjinske samouprave, odnosno Nacionalne savete nacionalnih manjina država izdvojila 230 miliona dinara, a da, pored toga, postoje dotacije iz budžeta autonomne pokrajine, jedinica lokalne samouprave, mogućnost uključivanja u različite projekte i raznih donacija.\n"Sistem nacionalnih saveta nacionalnih manjina je nešto čime se Srbija ponosi, on ne postoji u ovako razvijenom obliku nigde i mi smo zbog toga ponosni i srećni", rekao je Marković.\nOn je istakao da položaj Roma najteži i najlošiji u odnosu na sve druge manjinske zajednice u Srbiji.\nPodsetivši da Srbija ima Strategiju za unapređenje položaja Roma, Marković je istakao da je na osnovu nje i u saradnji s ombudsmanom poboljšan zakonodavni okvir i olakšano pribavljanje dokumenata, da su ukinute takse za pribavljanje tih dokumenata, kao i da je omogućeno da Romi koji nemaju adresu prebivališta dobiju lične karte na period od dve godine na osnovu mesta boravišta.\nKada je u pitanju raseljavanje Roma iz neformalih naselja, Marković je istakao da postignut veliki napredak i kao posebno uspešne primere raseljavanje Roma ispod Gazele i u Bloku 72.\n"Prema aktuelnim podacima, ove godine smo upisali 380 učenika u srednje škole, a na fakultete i visoke škole 149 studenata romske nacionalnosti", naveo je Marković, ističući da je država dodelila jednokratnu pomoć kao ohrabrenje tim mladim ljudima.\n"Nema nedelje i nema meseca u kome se ne dešava neka od akcija usmerena ka poboljšanju položaja Roma u kojoj učestvuju institucije", poručio je Marković.


Naslovna/Društvo/Švedska osigurala 4,5 miliona eura za smanjenje negativnog uticaja hemikalija na ljudsko zdravlje\nFokus petogodišnjeg projekta “Okolinski prihvatljivo upravljanje postojanim organskim zagađujućim materijama (POPs) u industrijskom i sektoru upravljanja otpadom”, koji će realizovati UNDP BiH, je prevencija ispuštanja nenamjerno proizvedenih dugotrajno postojanih organskih zagađujućih materija (POPs) kroz prelazak, u proizvodnji plastike, na hemikalije koje ne sadrže POPs.\n“Izuzetno mi je drago da ćemo podržati ovaj projekt kako bi se spriječilo ispuštanja opasnih hemikalija u okoliš. Svi se moramo potruditi kako bi se zaštitio okoliš! Ujedno, poboljšaće se upravljanje medicinskim otpadom, doprinijeti sprovođenju inicijativa zelene hemije u industriji i poljoprivredi zajedno sa uništavanjem identifikovanih zaliha POPs otpada. Projektom je predviđeno uništavanje najmanje 50 tona POPs otpada”, istakla je Marie Bergström, šefica odjela za saradnju u Ambasadi Švedske u BiH.\n“UNDP će sarađivati sa javnim, privatnim i nevladinim sektorom, te realizovati informativne kampanje kako bi se povećala svijest građana, posebno ranjivih kategorija, o negativnom uticaju POPs na ljudsko zdravlje”, naglasio je Sukhrob Khoshmukhamedov, zamjenik rezidentne predstavnice UNDP-a u BiH.\nBiH sporazum tehnologija UNDP zdravlje\nBiH, Srbija i Crna Gora u jednom turističkom kolaču\nSKRIVENO BLAGO Otkrijte šta su čobani i hajduci tražili u pećinama u Srpskoj, a turistima je nedostupno\nPravda za Davida: U Francuskoj danima protestuju a većina građana zaobilazi Trg u Banjaluci (VIDEO)\nŽeljka Cvijanović: O sudbini Srpske odlučuje se u njenim institucijama


Ispred zgrade Opštine Lazarevac okupilo se oko 200 građana Lazarevca koji pored toga što žele da se reši višedecenijski problem vodosnabdevanja, traže od gradskih vlasti da ih redovno obaveštavaju kada će se restrikcije dogoditi.\nZatražena je i ostavku direktora komunalnog preduzeća u ovom gradu.\nIz Demokratske stranke ovim povodom je poručeno da je današnji protest u Lazarevcu samo jedan od niza protesta nezadovoljnih građana u Srbiji a da je konkretan povod "neverovatna činjenica da građani jedne evropske države u vrelo leto 2021. godine nemaju vodu".\n"Ali to je samo jedan od razloga zbog kog su građani nezadovoljni jer svima postaje jasno da režim koji je ogrezao u kriminalu čak ni nema nameru da se bavi rešavanjem problema građana", navodi se u saopštenju DS.\nRanije danas zamenik gradonačelnika Goran Vesić najavio je prilikom obilaska radova u Lazarevcu da će u narednih 10 dana biti raspisan tender za bušenje još tri bunara koji treba da obezbede između 28 i 30 litara vode u sekundi, čime bi za mesec i po, do dva, trebalo da bude rešen problem vodonabdevanja u centru Lazarevca.


Objavljeno petak, 29 septembar 2017 17:21\nTokom preduzimanja mjera prinudne naplate na nivou jedinica lokalne samouprave koje kasne sa izmirivanjem poreskih obaveza, Poreska uprava Crne Gore (PU) je blokirala žiro-račune osam javnih ustanova i preduzeća u Beranama.\nŽiro-računi beranskih javnih ustanova i preduzeća blokirani su u paketu od 47 lokalnih preduzeća i javnih ustanova iz devet crnogorskih opština koje kasne sa izmirivanjem poreskih obaveza.\nOd opština sa sjevera Crne Gore, žiro- računi javnih ustanova i preduzeća nijesu blokirani u opštinama: Gusinje, Andrijevica, Petnjica, Mojkovac i Žabljak.\n“Iz Opštine Pljevlja blokirano je 12 preduzeća, Rožaja 10, Berana osam, Kolašina i Bijelog Polja po tri preduzeća, Plava jedno. U Ulcinju je blokiran žiro-račun sedam preduzeća, Cetinja dva, a u Baru jednog preuzeća”, saopšteno je iz Poreske uprave, dodajući da je u proteklom periodu izvršena analiza stepena poreske discipline u opštinama.\n“Utvrđeno je da jedinice lokalne samouprave uglavnom redovno servisiraju obaveze po reprogramu odobrenom od strane Ministarstva finansija tokom 2015. godine na ukupan iznos od 90.032.195,01 eura, ali da iste kasne s izmirivanjem tekućih obaveza, a opštine koje su od 2015. godine smanjile poreski dug su Nikšić, Bar, Budva i Šavnik”, istaknuto je, između ostalog, iz Poreske uprave.\nUsljed teške finansijske situacije i dugovanja koja se iz mjeseca u mjesec uvećavaju te očigledne nemogućnosti redovnog servisiranja obaveza preuzetih potpisanim Ugovorom o reprogramu iz 2015- te, nakon samo dvije godine beranska lokalna uprava je, prema nedavno objavljenim informacijama pojedinih medija, sa još nekoliko opština izrazila želju za ostvarivanjem novog reprograma poreskog duga!\nPrvi Ugovor o reprogramu poreskog duga u visini devet i po miliona eura, Opština Berane je zaključila sa Ministarstvom finansija u maju 2015. godine.\nPodsjetimo, Espona je u više navrata pisala da se partijskim zapošljavanjem u organima lokalne uprave i javnim ustanovama i preduzećima čiji je osnivač Opština, po osnovu neisplaćenih bruto zarada, građani Berana dodatno zadužuju za po million eura godišnje.\nInače, početkom avgusta u Beranama su boravili predstavnici Poreske uprave predvođeni direktorom Miomirom M. Mugošom koji su imali sastanak sa Dragoslavom Šćekićem - predsjednikom Opštine, i njegovim saradnicima na kojem je, kako je saopšteno iz PU, zaključeno “da Opština Berane ne plaća tekuće obaveze na zarade zaposlenih sa porezima i doprinosima”, objavila je tada Agencija MINA..\n“Nema dileme da se preuzete obaveze moraju poštovati, kako je zaključeno Ugovorom o reprogramu duga, u kojem je propisana obaveza raskida ugovora u slučaju da Opština ne izmiruje obaveze. Zbog toga će PU preduzeti mjere naplate u skladu sa Zakonom o poreskoj administraciji, uključujući i iniciranje otvaranja stečajnog postupka, u cilju naplate neizmirenih poreskih obaveza”, citirali smo tada Mugošinu izjavu, koju su objavili mediji.\nKako smo prenijeli vijest, “Opština Berane, javna preduzeća i ustanove redovno plaćaju rate po osnovu reprograma poreskog duga, ali ne i tekuće obaveze na zarade zaposlenih sa pripadajućim porezima i doprinosima”, zaključeno je na sastanku PU i Opštine Berane.\nInače, sredinom februara ove godine, Ministarstvo je omogućilo i javnim preduzećima čiji je osnivač Opština da reprogramiraju svoje obaveze zaključno sa 15-im februarom.\n“Ministarstvo finansija je omogućilo da javna preudzeća čiji je osnivač opština, reprogramiraju svoje tekuće obaveze po Zakonu o reprogramu, zaključno sa stanjem duga na dan 15. februara 2017 godine. Napominjemo, da za navedene javne ustanove tokom avgusta mjeseca dospijeva jednokratna uplata od 10 odsto koju je neophodno izmiriti shodno dospijeću, kako ne bi došlo do raskida Rješenja i preduzimanja mjera prinudne naplate od strane Poreske uprave”, saopšteno je početkom avgusta iz Poreske uprave, da bi juče došlo do blokade žiro računa.\nZbog nepoštovanja Ugovora o reprogramu duga, prijeti nova blokada žiro računa i iniciranje stečajnog postupka!\nBerane: Uprkos potpisanom Ugovoru o reprogramu duga, nastavljeno sa zapošljavanjem i gomilanjem duga po osnovu poreza i doprinosa


Pozivi za tri programa podrške mikro, malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima u Srbiji - Boom93\nMinistarstvo privrede objavilo je danas javne pozive za tri programa podrške mikro, malim i srednjim preduzećima i preduzetništvu u Srbiji za koje je ukupno u ovoj godini opredeljeno 450 miliona dinara.\nZa početnike u poslovanju opredeljeno je 150 miliona dinara, a kroz program podsticanja preduzetništva kroz razvojne projekte 200 miliona dinara.\nPreostali iznos investicionog ulaganja firmi finansiraće se iz kredita Fonda za razvoj.\nRanije je Ministarstvo privrede pozvalo poslovne banke i lizing kompanije da se prijave za učešće u realizaciji Programa podrške malim i srednjim preduzećima za nabavku opreme u 2021. godini, za koji je opredeljeno 1,55 milijardi dinara bespovratnih sredstava.\nJavni poziv za partnere u tom sufinansiranju traje do 19. februara, a posle okončanja izbora partnera i potpisivanja ugovora, Ministarstvo će raspisati i javni poziv za mikro, mala i srednja preduzeća, preduzetnike i zadruge za dodelu bespovratne pomoći.\nOznakeBraničevski okrug Javni poziv Mala Mikro Ministarstvo privrede preduzetništvo program podrške srednja preduzeća


Vesti online / Sport / Košarka / Zvezda bolja od Nižnjeg za 5/5 na "krilima" Odža\nPred oko 4.000 gledalaca, Zvezda je u "Pioniru" seriju kontrolnih utakmica završila sa savršenim učinkom, 5/5, a posebno se istakao centar Majkl Odžo.\nZvezda je prvo savladala nemački Merlins, zatim Dinamik, AEK i Antverpen, a sada je "pao" i ruski Nižnji.\nEkipa Milana tomića bila je u egalu posle tri četvrtine, ali su poslednju deonicu odigrali jako kvalitetno i uz puno postignutih poena zabeležili peti trijumf u nizu.\nZvezdu je predvodio sjajni bivši centar FMP-a Majkl Odžo sa 16 poena, Reglend je imao 11 uz pet asistencija, dok niko više nije bio dvocifren.\nKod gostiju istakao se Ivan Strebkov sa 15 poena i šest asistencija.\nPred Zvezdom je nastavak priprema u Beogradu i put u Laktaše, gde će nastupiti ABA Superkupu (20-23. septembar).


Evropska komisija uslovno odobrila milijarde evra Poljskoj za oporavak od pandemije\nTanjug 1. juna 2022. 20:07\nBRISEL – Evropska komisija odobrila je danas milijarde evra u fondovima za ekonomski oporavak Poljske od kovida, ali Varšava neće moći da koristi novac sve dok ne obavi reforme u pravosuđu, saopštili su zvaničnici Evropske unije.\nPredsednica Evrospke komisije Ursula fon der Lajen otputovaće sutra u Varšavu da objavi dogovor prema kojem će Poljska dobiti 23,9 milijardi evra bespovratnih sredstava i 11,5 milijardi evra jeftinih kredita tokom nekoliko godina, prenosi Rojters.\nTa odluka EK neće pokrenuti nikakve momentalne isplate sredstava, jer će Poljska prvo morati da se dogovori sa Komisijom o ključnim tačkama i ciljevima, od kojih će se neki odnositi na promene u pravosudnom sistemu zemlje.\nOdobrenje poljskog plana oporavka je na čekanju od drugog kvartala 2021. zbog zabrinutosti EK za nezavisnost pravosuđa od uticaja, kako navodi Rojters, evroskeptične i nacionalističke poljske vladajuće stranke PiS i odbijanja Varšave da se pridržava odluka suda EU.\nIpak, posle višemesečnih pregovora i prvih promena u sudskom sistemu koje je izvršila Poljska, EK i Varšava su postigle dogovor, naveli su izvori britanske agencije.\nPoljski parlament je prošlog četvrtka izglasao zakon kojim se predviđa da novi organ zameni sporno disciplinsko veće za sudije, za koje je najviši sud EU ocenio da je nezakonito.\nPoljska će takođe morati da okonča ili reformiše svoj disciplinski režim za sudove i da započne proces vraćanja sudija koji su udaljeni sa posla.\nPre nego što Poljskoj budu isplaćena sredstva, Komisija će proveriti da li su sprovedene promene koje su dogovorene s Varšavom, rekli su zvaničnici EU.\nKako navodi Rojters, mnogo toga u odnosu EK i Poljske promenilo se nakon početka sukoba u Ukrajini, od kada Varšava dobija pohvale jer je primila oko 3,5 miliona izbeglica.\nDan kada su nam Amerikanci ubili 12 srpskih beba!


Tačnije, u Zelenoj ulici u blizini najposećenijih kafića, a samim tim i prilično frekventnog mesta, iznad parkiranih automobila visi polovina slomljene lipe. Poveća grana preti da, ako padne, ošteti parkirano vozilo, a osnovano se može pretpostaviti da ni vlasnik automobila ili slučajni prolaznik ne bi baš lepo prošao kada bi se zatekao na tom mestu u trenutku pada grane.\nInače, održavanje zelenih površina i zelenila je u nadležnosti JP Komunalac, pa tako i drvoreda u Zelenoj ulici. I parking prostor, koji je odnedavno „uređen i obeležen“ i koji se plaća (25 dinara na sat u zoni centra grada) je takođe u nadležnosti Komunalca, pa i prostor za parkiranje u Zelenoj ulici. Ko će snositi odgovornost zbog eventualnih posledica izazvanih „visećim stablima“, a posledice mogu biti ne samo velike nego i tragične?!\nBilo bi dobro kada bi zaposleni u ovom javnom preduzeću izvršavali svoje obaveze u okviru svojih nadležnosti, kako ne bi došlo do preispitivanja odgovornosti, jer to neće imati mnogo značaja ukoliko dođe do uništenja automobila ili, ne daj bože, povrede nekog od prolaznika.


Brnabić: Ponosna sam na naš sistem vojnog obrazovanja\nFebruar 01, 2019 16:13\nUsavršavanje osme klase Visokih studija bezbednosti i odbrane (VSBO) počelo je danas, a predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić rekla je da je ponosna na naš sistem vojnog obrazovanja.\nPremijerka Ana Brnabić je na svečanosti u Domu garde uručila srednjovekovne srpske mačeve polaznicima prethodnih klasa među kojima su, osim oficira Vojske Srbije i policijskih generala, i aktuelni ministri odbrane, policije i finansija Aleksandar Vulin, Nebojša Stefanović i Siniša Mali.\nBrnabićeva je, kao izaslanica predsednika Srbije Aleksandra Vučića, istakla da bezbednosni izazovi i rizici danas traže jedinstven pristup u oblasti spoljne i ekonomske politike, unutrašnje bezbednosti, politike odbrane i svih društvenih oblasti.\n"Zato su polaznici nove, osme klase, ne samo oficiri Vojske Srbije, već i visoki državni funkcioneri iz institucija koje kreiraju i sprovode politiku odbrane i bezbednosti", rekla je Brnabićeva.\nPremijerka je izrazila zadovoljstvo što se na VSBO, osim predstavnika Srbije, usavršavaju i polaznici iz zemalja regiona kao što su Hrvatska, Slovenija, BiH, Makedonija, ali i drugih zemalja kao što je Alžir.\nBrnabić je čestitala polaznicima 8. klase što su odabrani da se usavršavaju na VSBO i istakla da će biti privilegovani korisnici usluga i kapaciteta koje pružaju Ministarstvo odbrane i druga ministarstva i agencije Vlade Srbije, ali i izabrani profesori fakulteta iz Srbije i inostranstva.\nDiplomu VSBO do sada je stekao 101 polaznik, a ove godine u novoj klasi je njih devet - pet iz državnih struktura i vladinih institucija, tri iz Vojske Srbije i jedan iz oružanih snaga BiH.\nNačelnik VSBO Goran Župac rekao je da se država ponosi ovom školom koja, kažem predstavlja najviši nivo karijernog usavršavanja ne samo u Vojsci Srbije i Ministarstvu odbrane, već i u ostalim državnim institucijama.\nProgram VSBO obuhvata 25 tema podeljenih u tri celine koje se odnose na geostrategiju i geopolitiku, nacionalne institucije bezbednosti i odbrane, kao i o međunarodne institucije bezbednosti i odbrane.\nMeđu polaznicima 8. klase je profesor Pravnog fakulteta za privredu i pravosuđe u Novom Sadu, Zoran Pavlović, koji smatra da je za sistem bezbednosti i odbrane u Srbiji VSBO jedan od najvažnijih oblika kontinuiranog obrazovanja.\nPripadnik oružanih snaga BiH koji je polaznik 8. klase VSBO, Milorad Krajčunović, zahvalio je državi Srbiji i Vojsci Srbije na pozivu da pohađaju studije bezbednosti.\nKomandat 204. vazduhoplovne brigade aerodroma ''Batajnica'' Željko Bilić koji je, takođe, polaznik 8. klase očekuje da na studijama proširi svoje znanje i da sa kolegama iz zemalja okruženja razmenimo iskustva kako bi doprineli sistemu odbrane Srbije.\nDa sistem unapredimo i zaokružimo kao jednu celinu, nadamo se da ćemo to uspeti i da ćemo svoja znanja podići na viši nivo i dati maksimalan doprinos jedinicama u koje se vratimo ili na pozicije na koje budemo postavljeni'', rekao je Bilić.


M. P. 23. novembra 2020. 16:41\nČak ni cifra od preko 5.000 zaraženih koronavirusom dnevno, neke nije obeshrabrila da odlože kofer na neodređeno.\nMeđutim, iako volja postoji, ne postoji i mnogo destinacija koje možemo posetiti u doba korone jer naši državljani u mnogim zemljama imaju zabranu ulaska.\nKako saznajemo od pojedinih turističkih agencija najveća navala srpskih turista trenutno je na letovima za Hurgadu i Dubai.\n– S obzirom na to da je za Dubai i za Hurgadu potreban samo negativan PCR test, naši putnici rado idu na ove destinacije. Temperatura u Dubaiju je idealna za ovo doba godine, kao i u Hurgadi i ljudi nesmetano odlaze na odmor na ove destinacije – tvrde iz turističkih agencija.\nOsim ove dve destinacije, u jeku trećeg talasa koronavirusa u Srbiji, iz turističkih agencija tvrde da je i Turska i dalje aktuelna jer za ovu, nama prijateljsku zemlju, i dalje ne zahtevaju čak ni negativan nalaz PCR testa.\n– Istanbul je i dalje otvorena za naše turiste, kao i Kapadokija jer ne samo da je Turska generalno jeftina, već ono što je ključno, uglavno ne traže negativan PCR test za ovi zemlju – dodaju iz agencija.\nIpak, turistički radnici sada najviše savetuju obilaženje destinacija unutar Srbije i ističu da imaju odlične ponude za zimovanje u našoj zemlji.


Prijetnja stabilnosti, ne samo BiH, već i Balkana: Republika Srpska postala je svojevrsni ruski Kaliningrad u regionu | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Prijetnja stabilnosti, ne samo BiH, već i Balkana: Republika Srpska postala je...\nPrijetnja stabilnosti, ne samo BiH, već i Balkana: Republika Srpska postala je svojevrsni ruski Kaliningrad u regionu\nPremijer Kosova Albin Kurti kazao je da je Republika Srpska postala svojevrsni ruski Kaliningrad grad u regionu, te da je prijetnja stabilnosti za Zapadni Balkan.\nKurti je kazao da je Rusija zainteresovana za nastavak rata i da ga vidi kao prijetnju ne samo za Moldaviju i Gruziju već i za Zapadni Balkan preko Srbije, dodavši da je Republika Srpska postala svojevrsni Kaliningrad u našem regionu, prenosi Kosovo online.\n“Želimo da uđemo u NATO i EU, ali je vrlo moguće da zbog mnogih faktora možemo da uđemo u NATO prije nego u EU. Tražili smo od SAD-a da nam pomognu u pogledu članstva u NATO-u. Dobili smo odgovore i usko smo sarađivali i pravimo neku vrstu tranzicije naše vojske”, otkrio je.\nDodao je da Kosovo povećavalo budžet za odbranu za 52 posto i te da vidi SAD kao neizbježnog saveznika u jačanju i zaštiti kosovske sigurnosti te u koracima prema članstvu u NATO.\n“Vjerujem da će ruskom invazijom na Ukrajinu izgledi i brzina članstva Kosova u NATO porasti”, rekao je Kurti.\nOn je nedavno za CNN kazao da Kosovo mora da bude veoma oprezno jer bi Srbija “mogla da odigra ulogu proxyja Ruske Federacije na Zapadnom Balkanu”.\nPrevious articleSusret s Putinom donio mu lošu sreću: Pakistanski premijer Imran Khan smijenjen s dužnosti nakon izglasanog nepovjerenja\nNext articleSandžaćki političar Rasim Ljajić teško povrijeđen u saobraćajnoj nesreći, njegov vozač poginuo


Crne ruže za žrtve 'Oluje'\nPomen stradalima u Oluji uz minut ćutanja i sirene\nDvadesetprva godišnjica "Oluje" u Beogradu je u petak obeležena pomenom u Crkvi Svetog Marka i polaganjem venaca na spomenik stradalima od 1991. do 2000. u bivšoj Jugoslaviji. Tačno u 12 sati u gradu su se oglasile sirene i održan je minut ćutanja za ubijene i prognane.\nGrađani na ulicama Beograda zastali su i u tišini odali poštu stradalima u "Oluji". Na parastosu u Crkvi Svetog Marka okupilo se nekoliko stotina ljudi, gde je vladika Srpske pravoslavne crkve Arsenije pozvao na praštanje i život u miru.\n"Neka ovaj dan svima nama služi kao opomena – da se setimo stradalih i prognanih, da ne zaboravimo, ali da se molimo Bogu da se više nikada tako nešto ne ponovi", rekao je vladika Arsenije.\nDan sećanja na stradale i prognane tokom vojno-policijske akcije "Oluja", kako je nazvano državno obeležavanje ove 21. godišnjice, nastavljen je šetnjom do Novog Beograda, gde je održana memorijalna akademija uz prisustvo zvaničnika.\n(Fotogalerija: Odata pošta stradalima u 'Oluji')\nBeograd: Odata pošta stradalima u 'Oluji'\nU koloni, na čijem čelu su bili transparenti "I Srbi su Žrtve" i "Zločin bez kazne – Olujom do NDH", bila je i Milka Bandur (63), iz Siska, koja je ponela ruže.\n"Ovo su crne ruže, nisu crvene. Crne su zato što je moj narod protjeran, zato što je moj narod ubijan. U toj koloni 95. izgubila sam strica koji se zove Dušan Sekulić, koji je ubijen. Smatrala sam, ne da zaboravimo, nego da jednostavno pređemo preko nekih stvari i nastavimo život dalje. Međutim, to ne može ovako. Srbija želi mir i pružila je ruku. Ali izgleda da je u Hrvatskoj neće. Trebalo bi da jednostavno priznaju svoju prošlost, da jedni drugima pružimo ruku, i da nastavimo život dalje", reči su Milke Bandur.\nLjubica Rogić (40), iz Počitelja kod Gospića, rekla je za RSE da joj je teško kada se seti izbegličke kolone 1995. u kojoj je stigla u Srbiju.\n"Svakog 4. avgusta me obuzmu emocije. Ne iznenađuje me sve ovo što se dešava u Hrvatskoj. Srbi više tamo ne žive. Nije to više ono što je nekada bilo. Muž i ja često pričamo o našem detinjstvu i kako nam je nekada bilo lepo, ali nemamo gde da se vratimo. Kuću više nemamo, sva srpska sela su spaljena. Za nas nema povratka u rodni kraj", kaže Rogić.\nSlobodan Žegarac (80), iz Vojnića sa Korduna, rekao nam je da je veoma tužan.\n"Jer ono što sam doživeo 1941. godine, 1942. i 1943. godine, se ponovilo. Srbi se nisu opametili, za ovih sedamdesetak godina, da se prilagode situaciji koja vlada u Hrvatskoj i svetu. Mislim da je, posle svega, teško može doći do pomirenja, pogotovu ne tako brzo. Političari mogu nešto da učine, ali najvažnije je da se čuju pametni i obrazovani ljudi i da oni doprinesu pomirenju", kaže Žegarac.\nGrađani, među kojima je bilo najviše izbeglih iz Hrvatske, nakon parastosa u znak poštovanja prema stradalima odšetali su desetak kilometara u koloni do Sava Centra gde su prisustvovali memorijalnoj akademiji.\nKnin: 'Oluja povijesno opravdana i etički čista pobjeda


"Kvartet" bez sporazuma o direktnim razgovorima sa Sirijom i Hamasom\nStrane “Kvarteta” SAD, Rusija, EU i UN bile su jedinstvene u osudi nedavnog bliskoistočnog nasilja i podršci susreta američkog državnog sekretara Kondalize Rajs sa izraelskim i palestinskim liderima. Medjutim, došlo je do neslaganja medju partnerima o načinu obnavljanja zastalog regionalnog mirovnog procesa.\nRuski ministar inostranih poslova jasno je stavio do znanja da Siriju ne bi trebalo isključiti iz dijaloga. SAD su izbegavale kontakte sa Sirijom na visokom nivou već skoro četiri godine zbog, kako tvrde američki funkcioneri, izmedju ostalog, podrške Damaska palestinskim estremistima, uključujući Hamas i postojanog mešanja u unutrašnje poslove Libana.\nMedjutim, na zajedničkoj konferenciji na kraju sastanka “Kvarteta”, Lavrov je branio kontakte Moskve sa Sirijom i Hamasom, koje je “Kvartet” isključio iz mirovnog procesa zbog njihovog odbijanja da prihvati pravo Izraela na postojanje. Lavrov je rekao da je ruska diplomatija sa Sirijom pomogla da se omogući sastanak palestinskog predsednika Mahmuda Abasa sa liderom Hamasa u Siriji Haledom Mešalom, koji je doveo do primirja medju palestinskim frakcijama.\nDržavni sekretar Rajs je branila američki pristup prema Siriji rekavši da Vašington nije prekinuo sve kontakte sa vladom u Damasku, koja, kako ona tvrdi, bez sumnje zna šta treba da učini da bi bila pozitivan faktor u regionu.\n“Siriji nisu potrebne SAD da joj kažu šta bi mogla da učini da bi bila faktor stabilizacije. Nadam se da će Damask igrati pozitivnu, a ne negativnu ulogu.”\nNemački ministar inostranih poslova, Frank-Valter Štajnmajer, čija vlada trenutno predsedava Evropskom unijom, izgleda da je zauzela neutralan stav. Štajnmajer, koji je posetio Damask u decembru, rekao je da je to učnio da bi direktno preneo sirijskim liderima evropsku zabrinutost zbog njihovog ponašanja.\n“Mi se zalažemo za sveobuhvatnu mirovnu soluciju na Bliskom istoku, a to znači da ćemo morati da angažujemo i druge partnere, pored Izraela i Palestinaca. Mi smatramo da Sirija mora da jasno stavi do znanja da je spremna da se konstruktivno angažuje u mirovnom procesu.”\nŠtajnmajer je rekao da su se partneri u “Kvartetu” saglasili da se ponovo sastanu, nakon susreta sekretara Rajs sa palestinskim predsednikom Abasom i izraelskim premijerom Ehudom Olmertom, koji će bio održan sredinom ovog meseca.


Kurdsko-arapske snage preuzele najkrupnije naftno polje od DAEŠ-a - Sputnjik Srbija\n17:06 22.10.2017 Preuzmite kraći link\nSirijske demokratske snage predstavljaju alijansu kurdskih odreda narodne samoodbrane, različitih aparskih opozicionih grupa koje su u sastavu Sirijske arapske koalicije, kao i pojedinih asirijskih, jermenskih i turkmenskih jedinica.\nKako se navodi na zvaničnom sajtu SDS, najveće borbe vodile su se na udaljenosti od tri kilometra od naftnog polja, koje se smatra jednim od najkrupnijih u regionu.\nKrajem septembra, predstavnik Sirijske gasne kompanije u Dejr el Zoru Amin Hamid izjavio je za Sputnjik da su teroristi DAEŠ-a kontrolisali gotovo 80 odsto naftnih polja i većinu rezervi gasa u sirijskoj provinciji Dejr el Zor.\nInače, teroristi su kontrolu nad tim postrojenjima preuzeli još u aprilu 2014. godine.\nIstovremeno, navodi se i da sirijska vojska takođe izvodi vojne operacije u provinciji, a prošlog meseca vladine snage uspele su da osvoje Dejr el Zor od terorista DAEŠ-a nakon nemilosrdne trogodišnje blokade, koju su neki zvali sirijskom „opsadom Lenjingrada“.\nPobeda je omogućila obnovu drumskog saobraćaja između Palmire i Dejr el Zora, a zatim i dolazak humanitarnih konvojau tu oblast.\nBliži se kraj: Više od 1.000 terorističkih objekata uništeno u Siriji\nnaftno polje, Sirijske demokratske snage, Dejr el Zor, Sirija


UIKBiH će predstaviti najbolja bh. ostvarenja na Sajmu knjige u Beogradu - Klix.ba\nUIKBiH će predstaviti najbolja bh. ostvarenja na Sajmu knjige u Beogradu\nUdruženje izdavača i knjižara BiH (UIKBiH) će na Međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu, koji se održava od 21. do 28. oktobra, predstaviti najbolja bh. ostvarenja za koja su izdavači i autori dobili nagrade UIKBiH i Međunarodnog sajma knjiga u Sarajevu.\nUIKBiH će predstaviti i najbolje projekte izdavača iz BiH i promovisati 25. jubilarni Sarajevski sajam knjiga 2013, kao i 12. Bijenale knjige koji će se održati od 17. do 22. aprila naredne godine u sarajevskoj "Skenderiji".\nPredviđeni su i susreti sa Udruženjem izdavača Srbije i izlagačima iz regije radi pripreme susreta u Sarajevu na kojem će se razgovarati o izdavačkoj politici i ekonomskoj krizi, kao i autorskim pravima i saradnji izdavača u jugoistočnoj Evropi.\n"Susret se organizuje od 16. do 18. aprila 2013. sa Međunarodnom asocijacijom izdavača u kojoj je aktivni i najstariji član iz regije UIKBiH", izjavio je Ibrahim Spahić, predsjednik UIKBiH i naglasio izvrsnu saradnju sa Beogradskim sajmom knjige, saopćio je Pres-ured UIKBiH.\nFotografije koje Victoria's Secret ne želi da vidite\n21.10.2012. u 15:05\nPovodom dvodnevnog zasjedanja PS BiH vanredne vijesti na TV1


Javni poziv gradovima, opštinama i gradskim opštinama u Republici Srbiji da se prijave za dodelu nagrada za doprinos razvoju svih oblika pristupačnosti na svojoj teritoriji u 2021. godini – ICR\nJavni poziv gradovima, opštinama i gradskim opštinama u Republici Srbiji da se prijave za dodelu nagrada za doprinos razvoju svih oblika pristupačnosti na svojoj teritoriji u 2021. godini\n21. aprila 2022. Ξ\nZaštitnik građana, u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština – Savezom gradova i opština Srbije, raspisuje javni poziv za dodelu nagrada gradovima, opštinama i gradskim opštinama u Republici Srbiji koji su u 2021. godini najviše doprineli razvoju svih oblika pristupačnosti na svojoj teritoriji.\nZaštitnik građana, u saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština – Savezom gradova i opština Srbije, dodeljuje nagradu gradovima, opštinama i gradskim opštinama koji su u 2021. godini najviše doprineli razvoju svih oblika pristupačnosti na svojoj teritoriji. Na ovaj način, Zaštitnik građana želi da promoviše primere dobre prakse u oblasti pristupačnosti na lokalnom nivou, kao i da ostvari bolju saradnju sa gradovima i opštinama u Republici Srbiji u cilju utvrđivanja stanja u oblasti pristupačnosti i uzroka zbog kojih se ne primenjuju u punoj meri propisi koji garantuju prava na pristupačnost javnih objekata, službi i usluga svim građanima i građankama. Takođe, ova inicijativa će pružiti značajne informacije za formulisanje preporuka i planova za unapređivanje pristupačnosti u okviru nadležnosti gradova, opština i gradskih opština.\n2. Oblasti unapređenja pristupačnosti u okviru kojih se dodeljuje nagrada\nGradovi i opštine mogu da podnose prijave o svojim aktivnostima i inicijativama u jednoj ili više navedenih oblasti:\na. Za institucionalnu podršku unapređenju pristupačnosti:\n• prioritizacija pitanja pristupačnosti kroz lokalna strateška dokumenta, akcione planove, izdvajanje sredstava u opštinskom budžetu i slično;\n• formiranje radnih tela na nivou gradova ili opština koja rade na poboljšanju pristupačnosti;\n• imenovanje osobe odgovorne za poboljšanje pristupačnosti u strukturi grada ili opštine;\n• sprovođenje obuka o pristupačnosti za zaposlene u upravi i javnim službama\n• izdvajanje sredstava iz budžeta gradova i opština ili donacije za realizaciju preporuka Interresorne komisije namenjene podršci detetu i učeniku sa teškoćama u razvoju i invaliditetom u kontekstu pristupačnosti obrazovanja (nabavka asistivne tehnologije, adaptacija školskog okruženja, prilagođavanje i izrada adekvatnih nastavnih materijala, angažovanje tumača za znakovni jezik i sl.);\n• obezbeđivanje prevoza u skladu sa potrebama korisnika/ca;\n• inovacije u javnom prevozu (uvođenje savremenih niskopodnih vozila i informacijsko prilagođavanje stajališta).\nb. Za aktivnosti i inicijative pravovremenog planiranja i uklanjanja prepreka:\n• planiranje izgradnje pristupačnog objekta;\n• rekonstrukcija ili adaptacija objekata za javnu i privatnu namenu u cilju uklanjanja arhitektonskih barijera;\n• uklanjanje visokih ivičnjaka i postavljanje zvučnih semafora na pešačkim prelazima;\n• adaptiranje opštih parking mesta rezervisanih za vozila osoba sa invaliditetom;\n• olakšavanje samostalnog kretanja slepih osoba (taktilne staze, ugradnja senzora, zvučne informacije i sl);\n• prilagođavanje radnih mesta za osobe sa invaliditetom.\nc. Za aktivnosti i inicijative uklanjanja informaciono-komunikacionih barijera:\n• zapošljavanje osoba koje koriste znakovni jezik u javnim službama;\n• prilagođavanje internet prezentacije u skladu sa preporukama Uredbe o bližim uslovima za izradu i održavanje veb prezentacije organa i Smernica za izradu veb prezentacija organa državne uprave i jedinica lokalne samouprave v.5.0;\n• korišćenje informacionih tehnologija u cilju prevazilaženja informacionih barijera u radu jedinice lokalne samouprave (virtuelna oglasna tabla opštine, aplikacija za mobilne telefone za osobe sa oštećenjem vida, korišćenje sintentizatora govora za prevođenje teksta internet prezentacije i slično);\n• prilagođavanje postojećih ili uvođenje novih usluga i servisa koji olakšavaju komunikaciju sa građanima, a posebno sa osobama sa invaliditetom (npr. prilagođavanje šaltera u komunalnim službama, dostavljanje dokumenata na kućnu adresu, i slično);\n• opremanje objekata kako bi se uklonile informacione barijere (vizuelna komunikacija, taktilne oznake, induktivne petlje i slično);\n• uvođenje sms-a ili drugog alternativnog kanala komunikacije za hitne službe (policija, hitna pomoć, vatrogasci).\n3. Kriterijumi i postupak ocenjivanja\nPristigle prijave će ocenjivati konkursna komisija koju će činiti predstavnici/e Zaštitnika građana, Stalne konferencije gradova i opština i udruženja građana koji su članovi Saveta Zaštitnika građana za osobe sa invaliditetom. Prilikom odlučivanja o prijavama konkursna komisija će se rukovoditi sledećim kriterijumima:\n• Procena efekta inicijative na unapređenje kvaliteta života krajnjih korisnika, odnosno društvene vrednosti inicijative za zajednicu;\n• Posvećenost donosilaca odluka – Podrazumeva postojanje odluke organa jedinice lokalne samouprave da se stvara pristupačno okruženje (na primer, odluka o formiranju lokalnog tima za pristupačnost, odluka o izboru osobe zadužene za pristupačnost, odluka o početku sprovođenja procesa izrade strateškog plana u oblasti pristupačnosti, odluka o opredeljenim sredstvima za tu namenu i slično.);\n• Koordinacija i kontinuitet – podrazumeva postojanje nekog stručnog tela i/ili imenovane osobe na lokalnom nivou koje/koja se kontinuirano i planski (sistemski) bavi pitanjem pristupačnosti u saradnji sa svim relevantnim akterima na lokalnom nivou;\n• Umrežavanje i participacija – podrazumeva aktivnu uključenost svih relevantnih aktera (predstavnici/e lokalnih ustanova, javnih i javno komunalnih preduzeća, lokalnih organizacija civilnog društva i zainteresovanih pojedinaca) u proces donošenja odluka i rešenja;\n• Strateško planiranje – podrazumeva započet proces izrade ili postojanje već usvojenog strateškog ili akcionog plana u oblasti pristupačnosti, ili nekog drugog internog akta, u skladu sa kojim se sprovode planirane mere i aktivnosti u oblasti unapređenja pristupačnosti;\n• Unapređenje znanja – podrazumeva sprovođenje procesa obuke raspoloživih kadrova na temu pristupačnosti, kontinuiranu razmenu znanja, iskustava i primera dobre prakse u oblasti pristupačnosti, kako međusobno, tako i sa drugim jedinicama lokalne samouprave;\n• Razvoj resursa – podrazumeva obezbeđivanje svih potrebnih resursa od strane jedinica lokalnih uprava (angažovanje ili zapošljavanje stručnih lica, obezbeđivanje opreme i prostora za rad, budžetskih sredstava ili donacija) za nesmetanu realizaciju planiranih aktivnosti;\n• Komunikacija i marketing – podrazumeva odnose sa javnošću odnosno izveštavanja šire društvene javnosti i promocija usvojenih planova i/ili realizovanih aktivnosti;\n• Vrednost ili procenjena vrednost investicije za koju su sredstva obezbeđena iz lokalnog budžeta ili iz drugih eksternih izvora, u odnosu na ukupan godišnji rashod jedinice lokalne samouprave.\nNakon analize pristiglih prijava i prateće dokumentacije, konkursna komisija će doneti Odluku o dobitniku nagrade. Komisija će prilikom analize pristiglih prijava, ukoliko dve ili više inicijativa uđu u uži izbor za dodeljivanje nagrade za pristupačnost naročito ceniti okolnosti koje se odnose na stepen razvijenosti jedinica lokalne samouprave i vrednost ili procenjenu vrednost inicijative za koju su sredstva obezbeđena iz lokalnog budžeta ili iz drugih eksternih izvora, u odnosu na ukupan godišnji rashod jedinica lokalne samouprave, kao i činjenicu da jedinice lokalne samouprave u pitanju nisu dobile nagradu za pristupačnost u prethodne dve godine.\nInicijative onih jedinica lokalne samouprave koje su dobile nagradu za pristupačnost u prethodne dve godine, ukoliko uđu u uži izbor za nagradu, odlukom konkursne komisije mogu dobiti specijalno priznanje za doprinos razvoju pristupačnosti.\nUčesnici javnog poziva mogu uložiti prigovor na Odluku konkursne komisije u roku od 5 dana od njenog objavljivanja, na koji će dobiti pisani odgovor.\n• popunjen prijavni formular, koji se može preuzeti na internet prezentaciji Zaštitnika građana www.zastitnik.rs ili lično u prostorijama Stručne službe Zaštitnika građana na dole navedenoj adresi;\n• opis inicijative (ili inicijativa), odnosno aktivnosti sa kojima se gradovi i opštine prijavljuju za nagradu iz oblasti pristupačnosti, sa adresama sprovedenih inicijativa i drugim detaljima koje smatra relevantnim (npr. informacija o tome da li je inicijativa deo nekog strateškog plana koji je usvojila opština i, ako da, kog);\n• prateću dokumentaciju (akte, ugovore, fotografije i dr.) kao dokaz o sprovedenim inicijativama, odnosno aktivnostima na razvoju pristupačnosti u 2021. godini.\n5. Kalendar događaja\nPrijave na konkurs se mogu slati do 05.06.2022. godine. Konkursna komisija će razmatrati pristigle prijave tokom juna i jula 2022. godine. Razmatranje podrazumeva sprovođenje svih potrebnih aktivnosti za ocenu pristiglih prijava, uključujući i eventualne posete podnosiocima prijava. Odluka konkursne komisije o nagrađenim jedinicama lokalne samouprave će biti objavljena na zvaničnim internet stranicama Zaštitnika građana i Stalne konferencije gradova i opština, dok će o datumu dodele nagrada učesnici javnog poziva biti naknadno obavešteni.\n6. Kontakt, imejl adresa i broj telefona za pitanja i slanje prijave\nPrijave, sa propratnom dokumentacijom, mogu se dostaviti lično ili putem pošte na adresu: Zaštitnik građana, Beograd, Deligradska br. 16, sa naznakom „Za javni poziv za dodelu nagrada”, kao i putem elektronske pošte na adresu pristupacnost@zastitnik.rs . Za sva eventualna pitanja jedinice lokalne samouprave se mogu obratiti Zaštitniku građana putem navedene elektronske pošte, ili na broj telefona 011/2068-180.\nKonkurs za sufinansiranje projekata crkava i verskih zajednica na teritoriji opštine Kanjiža u 2022. godini\nJavni konkurs za dodelu sredstava udruženjima za oblast ravnopravnosti polova u Autonomnoj pokrajini Vojvodini u 2022. godini\nKonkurs za sufinansiranje radnih mesta istraživača-povratnika iz inostranstva\n18. marta 2013. Ξ\nJavni poziv za podršku organizacijama civilnog društva za sprovođenje socijalno-inovativnih projekata\n26. juna 2018. Ξ\n14. septembra 2021. Ξ


Dnevni horoskop: Blizance očekuje teška odluka, a Vodolija će doživeti divnu romansu (14. jun 2019.) | Astrologija\nDnevni horoskop: Blizance očekuje teška odluka, a Vodolija će doživeti divnu romansu (14. jun 2019.) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nDnevni horoskop: Blizance očekuje teška odluka, a Vodolija će doživeti divnu romansu (14. jun 2019.)\n14.06.2019. / 10:12\nDnevni horoskop - očekuju vas sjajne prilike koje ne smete propustiti!\nOsećate da neko pokušava da vas ugrozi. Pobeda je moguća uz veliku borbu ukoliko budete istrajni. Mnogi od vas će, u ovom periodu, na poslu osetiti povećanu tenziju koja je rezultat promena koje su na pomolu, a nad kojima nemate nikakvu kontrolu.\nVreme je za selekciju. Odbacite nekoliko stvari koje su vam već neko vreme izvor velike brige. Bilo da je reč o ljudskim resursima ili o projektima, čeka vas teška odluka restrikcije, zbog koje ćete se mnogim ljudima zameriti.\nTražite način kako biste opravdali razloge zbog kojih se još uvek nalazite na mestu s koga su mnogi vaši saradnici odavno otišli. Trud će biti nagrađen, ali zbog preterane želje da nešto isterate do kraja, rezultat vam na kraju postaje nebitan.


Igokea na dugom putu: Provest će 20 sati u čekanju na aerodromima, putovanju avionom i autobusom – Sport Centar Igokea na dugom putu: Provest će 20 sati u čekanju na aerodromima, putovanju avionom i autobusom – Sport Centar\nIgokea u petak sa početkom u 18 sati gostuje U Limogesu u utakmici prvog kola Lige šampiona, a nakon tri vezane pobjede u ABA ligi ovo će biti prvi nastup Igosa u ovom takmičenju od njenog osnivanja.\nIgokea svoj put u Ligi prvaka počinje grupi G počinje u Limožu, a došlo je do komplikacija s putovanjem do francuskog grada.\n“Pošto je bilo nekih komplikacija s putovanjem do Limoža, od dolaska na beogradski aerodrom do Limoža ćemo provesti 20 sati, što čekanja na aerodromima, što putovanja avionom i autobusom. Teško je meni kao treneru da dajem bilo kakvu prognozu i da znam u kakvom će mi biti stanju igrači i kako će se put odraziti na njih”, rekao je trener Igokee, Dragan Bajić, dodavši:\n“Dobro je poznato da se radi o kvalitetnom protivniku. Sigurno će nam biti teško zbog situacije koja nas je snašla kroz ovaj sam put, ali mi ćemo pokušati da damo maksimum sebe u ovoj utakmici koliko budemo u mogućnosti i nadati se da se niko iz tog stanja ne povrijedi i da nastavak takmičenja dočekamo zdravi i spremni”.\nkkigokeakosarkaska liga prvakalimoges


Bosch Grupa pojačala napore u borbi protiv klimatskih promena i poboljšanju kvaliteta vazduha.\n„Klimatske promene ne predstavljaju naučnu fantastiku: one se zaista dešavaju. Ukoliko hoćemo ozbiljno da shvatimo Pariski sporazum, onda moramo posmatrati klimatske aktivnosti ne samo kao dugoročnu težnju. One se moraju desiti ovde i sada,“ izjavio je dr Volkmar Dener, predsednik Upravnog odbora kompanije Robert Bosch GmbH, na godišnjoj konferenciji za medije. „Takođe veoma ozbiljno shvatamo zabrinutost stanovništva za kvalitet čistog vazduha u gradovima. Kao lider u oblasti inovacija, želimo da pružimo tehnološka rešenja za ekološke probleme.“ Osim toga, Dener je primetio sledeće: „Zabrane vožnje, dizel protesti, žuti prsluci i klimatski štrajkovi petkom - sve to pokazuje da kompanije treba da preduzmu klimatske akcije i ponude nova rešenja za kvalitet vazduha u gradovima, i to ne samo da bi stabilizovali društvenu klimu.“\nBosch takođe očekuje da će električna vozila igrati veliku ulogu u poboljšanju kvaliteta vazduha u gradovima. Bosch teži da postane lider na masovnom tržištu za elektromobilnost koje je u razvoju. Cilj kompanije je da do 2025. godine ostvari 5 milijardi evra od prodaje u oblasti elektromobilnosti, što je deset puta više nego 2018. godine. "U sve većoj konkurenciji za stvaranje vrednosti u oblasti pogonske tehnologije mi vidimo dobre šanse u budućnosti. Znanja i iskustva sa našim sistemima, naš širok asortiman proizvoda, kao i ekonomija obima u proizvodnji čine nas partnerom koga biraju proizvođači vozila i pružaoci usluga u oblasti mobilnosti širom sveta," rekao je Dener. Pogonske komponente kompanije Bosch već se nalaze u preko milion električnih automobila širom sveta. Očekuje se da taj broj poraste na 14 miliona do kraja 2022. Do sada je kompanija sprovela projekte u oblasti pogona za 50 platformi za električna vozila. Samo prošle godine je bilo 30 novih projekata. "Takođe želimo da pomognemo da se tehnologija gorivnih ćelija probije na tržištu," rekao je Dener. Stoga je kompanija Bosch nedavno najavila saradnju sa kompanijom Powercell, švedskim proizvođačem sklopova gorivnih ćelija. Takvi sklopovi čine do dve trećine vrednosti\nsistema gorivnih ćelija. "Zajedno sa kompanijom Powercell želimo da komercijalizujemo sklopove i predstavimo ih na tržištu najkasnije 2022. godine," izjavio je Dener.\nAutonomna vožnja će takođe igrati ulogu u poboljšanju kvaliteta vazduha. Prema firmi KE Consult koja se bavi istraživanjima, autonomna vožnja može da smanji potrošnju goriva za više od 30 procenata, a za 15 procenata na nemačkim autoputevima. Više od 5.000 inženjera kompanije Bosch ovog trenutka radi na autonomnoj vožnji, što je skoro duplo više nego pre dve godine. Kako Dener napominje: "Do 2022. planiramo da uložimo oko 4 milijarde evra u automatizaciju i na taj način i u održivu mobilnost." Sistemi za asistenciju vozačima doprinose razvoju autonomne vožnje. Ove godine se očekuje da se prihodi povećaju za skoro 15 procenata u odnosu na postojeći nivo od oko 2 milijarde evra. Očekuje se da prodaja radarskih senzora poraste za 20 procenata, a prodaja video senzora za 30 procenata. Dener: "Autonomna vožnja nije samo oblast budućnosti, to je oblast u kojoj napredujemo već danas."


Vučić o koaliciji Tadića i SPS-a - Infobrif\nVučić o koaliciji Tadića i SPS-a\nObjavljeno 5.01.2019. u 15:48\nNa novinarsko pitanje da prokomentariše to što bivši predsednik države i DS Boris Tadić za njega kaže da je kukavica i da ne sme na duel, a „najavljuje i koaliciju sa SPS“, Vučić je rekao da takva koalicija ni Tadiću, ni socijalistima ne bi bila prvi put, ali da ne veruje da bi SPS u nju ušao, bar ne dok je snaga SNS velika kao što je danas.\n„A, u budućnosti, ko će ga znati…“, rekao je Vučić.\n„Da je do partije, već bih raspisao izbore, ali…“\nOn je naveo da koalicija sa SPS dobro funkcioniše i da je zadovoljan njihovm radom. „A, to što uglavnom svi zaćute kad krenu veliki pristici i kada misle da nešto može da ode i na jednu i drugu stranu… Mene to ne zanima, ja sam na to spreman od prvog trenutka“, rekao je Vučić.\n„Od prvog dana dobro znam čemu ćemo da budemo izloženi od onog sekunda kada ne budemo imali samostalnu većinu. Svaki put o tome govorim na izborima, da je uvek potrebno 45-46 odsto glasova, što znači 50+1 Skupštini Srbije. Ako toga ne bude – onda znam da je vreme za neke druge“, rekao je Vučić.\nAleksandar VučićBoris TadićKoalicijaSPS\nHaos na ulicama Pariza: Sukob policije i pokreta „Žuti prsluci“ (VIDEO)


Vitamin E Izaziva šlog\nAutor Redakcija Kucnilekar\t Poslednje ažuriranje Oct 12, 2017 0\nNovo istraživanje pokazalo je da uzimanje suplemenata vitamina E može da poveća rizik za pojavu krvarenja u mozgu\nPregled dosadašnjih istraživanja koja su sproveli naučnici jednog od najpoznatijih svetskih medicinskih fakulteta Harvard u Bostonu, pokazao je da ljudi koji uzimaju vitamin E u tabletama imaju 22 odsto veće šanse za hemoralgijski moždani udar.\nMeđutim, pokazalo se da vitamin E istovremeno za 10 odsto smanjuje rizik za ishemijski moždani udar, koji je ujedno i najčešći oblik moždanog udara. Iako treba biti oprezan, učinak vitamina E na rizik za moždani udar ipak je mali, jer od njega ima više koristi nego štete.\nIstraživači su procenili da na svakih 1.000 ljudi koji se leče vitaminom E dolazi 0,8 odsto više hemoralgijskih moždanih udara i 2,1 odsto manje ishemijskih moždanih udara. Istraživači su pregledali podatke sakupljene u devet istraživanja u kojima je ukupno sudelovalo više od 118.000 ljudi.\nVitamin E ne pomaže da se smanji rizik od raka i srčanih obolenja\nNova terapija uspela da zaustavi razvoj smrtonosne bolesti\nSimptomi i lečenje celijalične bolesti\nVakcina protiv virusa H7N9 neće skoro


Dan online - Sport: Generalke za Ligu šampiona - 2019-09-18\nSport RUKOMETAŠICE BUDUĆNOSTI U KOPRIVNICI NA DRUGOM TURNIRU REGIONALNE LIGE\nBudućnost favorit i u Koprivnici Generalke za Ligu šampiona\nLiga šampiona se bliži, a rukometašice Budućnosti nove i ujedno poslednje provjere uoči starta elitnog takmičenja prvog vikenda oktobra imaće danas i sjutra na drugom turniru Regionalne lige u Koprivnici.\n„Plave” će danas (18 sati) odmjeriti snage protiv Krima, dok ih dan kasnije očekuje okršaj protiv Podravke. Dueli protiv učesnika Lige šampiona u Koprivnici dobro će doći izabranicama Dragana Adžića, budući da predstoji EHF sedmica i obaveze reprezentacije u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo naredne godine.\nSa Krimom su dvostruke šampionke Evrope prošle nedjelje odigrale dva prijateljska duela i slavile pobjede, a preslišale su i Podravku na prvom turniru Regionalne lige u Podgorici. Trener Adžić na predstojećem turniru ne može da računa na golmanku Emili Sando i lijevog beka Đurđinu Jauković, koje su zbog oporavka ostale u Podgorici.\nPodsjećanja radi, Budućnost je u pripremnom periodu u kontrolnim duelima upisala deset pobjeda, uz samo jedan poraz. Nove pobjede na turniru u Koprivnici dodatno bi podigle samopouzdanje ekipi pred premijeru u Ligi šampiona, petog oktobra protiv francuskog Bresta u „Morači”.


Cork loše blefira: Ko se seća slučajeva Dembelea i Obamejana, zna da sve zavisi od Sanča i Junajteda\nIzvor: MozzartSport.com, 10.Avg.2020, 19:38\nRaniji istupi Borusijinog direktora pokazuju da nije baš tako jak na rečima...\nBorusijini nalozi na društvenim mrežama usijali su se od pregleda zbog izjave direktora Mihaela Corka da je "konačna odluka da Džejdon Sančo ostaje", čime su se naizgled srušile nade vrhuške Mančester junajteda da ovog leta završi posao vredan preko 200.000.000 evra, kada se uzmu obeštećenje, bonusi, provizije, plata...\nCork je prepun samopouzdanja izašao u javnost >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << sa izjavom da Sančo ostaje Dormtundov, pošto Junajted nije uspeo da dostavi zvaničnu ponudu do 10. avgusta, što je bio krajnji rok na Vestfalenu da uopšte uđe u razgovore za transfer. Njegove reči podsetile su na njegove slične istupe u prošlosti, kada je takođe tvrdio jedno, da bi se nešto kasnije dogodilo sasvim drugo. Naravno, radi se o prelasku Usmana Dembelea u Barselonu, odnosno Pjer Emerika Obamejana u Arsenal, što su dva od tri transfera koja su Borusiji donela najveći prihod u dosadašnjoj istoriji.\nUpravo zato malo je onih koji su ozbiljno shvatili Corkove reči kada je budućnost Džejdona Sanča u pitanju. Ako vratimo film, setićemo se kako je izgledala transfer sapunica Usmana Dembelea pre njegovog konačno transfera u Barselonu za preko 140.000.000 evra u leto 2017. godine.\n“Usman Dembele ima dugoročni ugovor sa Dortmundom (tada do juna 2021. pr. au) i biće sa nama i naredne sezone“.\nOvo su bile Corkove reči u junu 2017. Dva meseca kasnije, Dembele je otišao u Barselonu pošto je izvršio veliki pritisak na upravu Dortmunda da ga puste na stadion Kamp Nou. Tih dana klub se obrušio na Masima Mariotija, čoveka koji je bio zadužen za Usmanovo privikavanje na život u Nemačkoj, takođe je bio i njegov prevodilac, zato što je Francuz nestao na tri dana, bez da se ikome javio. Marioti je kasnije otkrio da ni sam nije znao gde je Dembele nestao, da je pokušao da dođe do njega i slao mu poruke da se pojavi u klubu. Kasnije se ispostavilo da je pobegao kod majke u Francusku, nezadovoljan jer ga Dortmund ne pušta u Barselonu. Ubrzo posle tog incidenta, francuski krilni napadač otišao je na Kamp Nou.\nGotovo istovremeno, tačnije u julu 2017. godine Mihael Cork je imao velikih problema da zadrži Pjer Emerika Obamejana na Vestfalenu posle još jedne vrhunske sezone u kojoj je Gabonac postigao 31 ligaški pogodak na 32 utamice.\n“Za nas je prelazni rok završen. Tajming je izuzetno važna stvar za nas i to je presudan faktor“, izjavio je Cork na pitanje novinara Kikera da li Obamejan ostaje ili ide.\nOva izjava setakođe poklapa i sa vremenom kada je Dembele još bio u klubu. Malo više od mesec dana kasnije je otišao. A Obamejan je, istini za volju, ostao. Ali ne dugo... Nepunih šest meseci kasnije Dortmund je prošao kroz pakao sa Obamejanom zbog Arsenalovog interesovanja. Frustrirani su bili Mihael Cork i njegov kolega Hans Joakim Vacke zbog svega što je Gabonac uradio tada.\nObamejan je nakratko bio izbačen iz sastava pošto se nije pojavio na treningu pred meč sa Volfzburgom, a Cork je naglas govorio da ponašanje vrsnog golgetera neće biti tolerisano. Ubrzo su usledili razgovori Dortmundovih direktora i Obamejana koji su u javnosti bili okarakterisani kao “sporni“ jer se napadač, prema Corkovim rečima, ponašao loše, odnosno van onoga na šta su u klubu navikli na njega. Obamejan je nakratko bio suspendovan i u novembru.\nDormtund je uporno odbijao sve Arsenalove napade na Obamejana, a ovaj je na sve načine pokušavao da izboksuje transfer na Emirejts, jer mu je bilo dosta da klub stalno gleda u leđa Bajernu. Tadašnji šef stručnog štaba Piter Šteger nije želeo ni da čuje da se Obamejan vrati u postavu dok se ovaj ne izvini svlačionici zbog ponašanja. To se nije dogodilo, a poslednjeg dana zimskog prelaznog roka 2018. prešao je u Arsenal za bezmalo 64.000.000 evra.\nKo se seća ovih događaja, zna da transfer Džejdona Sanča u Mančester junajted zavisi iskljuičivo od igrača i kluba S Old Traforda. Zbog toga, navode ostrvski mediji, Junajted nijednog trenutka nije za ozbiljno shvatio Dortmundovo uvođenje rokova i 10. avgust kao konačni datum do kojeg može da se razgovara o transferu koji će ući u red najskupljih svih vremena.\nAko se Ed Vudvord, koji odavno trpi žestoke kritike zbog načina rada na transfer pijaci, pojavi sa koferom punim para i na sto baci 120.000.000 evra, a istovremeno Džejdon Sančo odluči da mu je ipak lepše na Teatru snova, očekujte da će posao biti završen pre zatvaranja tržišta u oktobru...


Mihajlović: 2016. godina borbe protiv nasilja nad ženama\nM. D. 11. decembra 2015. 07:00\nPotpredsednica vlade i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović najavila je da će predložiti Vladi Srbije da 2016. godinu proglasi godinom borbe protiv nasilja nad ženama.\nPovodom obeležavanja Međunarodnog dana ljudskih prava, Mihajlović je istakla da je cilj vlade da naša zemlja bude društvo jednakih šansi i da „zato ne treba da pristajemo na ništa manje od dostojanstvenog života za svakog građanina i građanku jedne normalne i pristojne Srbije“.\nKako je saopštio Kabinet potpredsednice vlade, Mihajlović je podsetila da se završava globalna kampanja „16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama“.\n„Zato ću predložiti vladi da 2016. proglasimo godinom borbe protiv nasilja nad ženama“, poručila je potpredsednica vlade.\nMihajlović, koja u ime vlade koordinira i aktivnostima državnih institucija usmerenih ka poboljšanju položaja Roma, podsetila je da su pripadnici romske zajednice među najosetljivijim kategorijama društva.\n„Srbija neće biti moderna država sve dok i 600.000 građana i građanki romske nacionalnosti ne budu imali uslove za pristojan život i dok ne budu imali perspektivu za svoju decu“, zaključila je Mihajlović.\nina pre 3 godine\nMislim da se ministarka izjašnjava deklarativno po ovom velikom problemu u ovom drustvu, šta je konkretno uradila, da li je uticala na to da se poštuje zakon, da se ne sme otpustiti sa posla trudna žena – mene je pre trideset godina pitala šefovica, kad sam rekla da sam trudna, nećeš valjda da rodiš, da li je uticala da se donese zakon da ne mogu roditelji raditi na crno da im se ne bi odbijala alimentacija, da li je uticala da zakon kazni roditelja koji išeta sa torbom iz porodice i zanemari sve obaveze, uključujući i zaštitu i tako dalje. Dato je poslodavcima da mogu raspolagati našim životima, dato je bankama da mogu da otimaju raznim formulama, navodno sitnim slovima u tekstu ugovora, samo radniku nije dato ništa, pa kako da porodica – otac ili majka, budu bezbedni, veći je ovo problem od ministarkine odlučnosti i deklarativnih izjava.\nUNS: Sud odbio krivičnu tužbu predsednika opštine Grocka protiv…


Na Skupštini u Talinu: Camović reizabrana u UO Evropske federacije novinara - safejournalists\nNa Skupštini u Talinu: Camović reizabrana u UO Evropske federacije novinara\nSaturday May 11th, 2019) Monday July 1st, 2019) TUMMMain\nTALIN, 11.05.2019. – Predsjednica Sindikata medija Crne Gore (SMCG), Marijana Camović izabrana je ponovo za članicu Upravnog odbora Evropske federacije novinara (EFJ), na Skupštini te medijske organizacije koja se održala 9. i 10. maja u Talinu, Estonija.\nCamović je to drugi mandat u Upravnom odboru te najveće novinarske asocijacije u Evropi, a između više od 20 kandidata, a bila je druga po broju glasova.\nEvropska federacija novinara okuplja 71 udruženje novinara iz 43 evropske države, koji predstavljaju ukupno 320 hiljada novinara. Camović će u Upravnom odboru imati obavezu da nastavi sa jačanjem uticaja novinarskih organizacija iz država Zapadnog Balkana, a njen mandat će trajati tri godine.\nNa Skupštini je odlučeno i da u narednom period EFJ vodi njen dosadašnji predsjednik, Mogens Bličer Bjeregard.\nSMCG, Talin, 11/05/2019


Dragoslav Nikolić zove Đilasa na tv duel – Nadlanu.com\nObjavljeno 6. okt 2013. / 18:13:29\nLider DS Dragan Đilas pozvao je u nedelju lidera SNS Aleksandra Vučića na tv duel o bilo kojoj temi, a bivši funkcioner demokrata, sada član SNS, Dragoslav Nikolić, pozvao je Đilasa na tv duel i zatražio da dostavi javnost na uvid dokumentaciju o poslovanju svoje firme.\nNikolić je medijima dostavio kopije dokumenata za koje je lider DS Dragan Đilas tvrdio da ih nema, a iz kojih se “jasno vidi da postoji saglasnost o protivpožarnoj zaštiti, za koju je lider demokrata Dragan Đilas tvrdio da je nema“.\n“Za razliku od Dragana Đilasa ja ne lažem i ne krijem ništa od građana. Stavljam na uvid dokumentaciju, u kojoj se jasno vidi da postoji saglasnost o protivpozarnoj zaštiti, za koju je Đilas lagao da je nemam i od Đilasa očekujem da učini isto – pokaže građanima dokumentaciju, pribavljene dozvole i poslovanje svoje Dajrekt medije i ostalih firmi“, navedeno je u saopštenju.\nNikolić je istakao da je, “svestan da to Đilas neće učiniti, jer su i građani navikli da od njega dobijaju samo bujicu laži, a nikad istinu“\nOn je dodao da je “dokazao koliki je Đilas lažov, kada je govorio da ne poseduje dozvolu o protivpožarnoj zašiti“.\n“Povodom svih laži Dragana Đilasa pozivam ga na TV duel, na bilo kojoj televiziji i u bilo koje vreme“, naveo je Nikolić u saopštenju.\nNikolić je medijima dostavio tri dokumenta za koje navodi da su dozvole za koje Đilas kaže da ne postoje.\nLider Demokratske stranke je pre toga pozvao Vučića na tv duel, posle gostovanja lidera SNS u emisiji Stav Srbije na Prva tv.\n“Povodom izjave Aleksandra Vučića da “pita genija Đilasa kako da se zaduživanje reši”, poručujem mu da sam uvek spreman da mu objasnim kako“, rekao je Đilas u pisanoj izjavi medijima.\nOn je dodao da svaki Beograđanin vidi gde je “otišlo 315 miliona evra za koliko smo zadužili Beograd u pet godina, ali nema čoveka u Srbiji koji moze da odgovori gde je otišlo četiri milijarde evra za koliko su Aleksandar Vučić i ova vlada zadužili Srbiju u ovih 14 meseci“.\nOn je dodao i da je zahvalan Vučiću što je pokrenuo temu progona njegove porodice, ali da ne traži zaštitu ni za sebe, ni za svoju porodicu od napada koji traju već 12 meseci, jer nije samo on meta napada.\n“Tražim od svih koji imaju uticaj da se poštuju prava svih onih članova DS koji su unapred obeleženi kao kriminalci, koje hapse i drže u pritvorima, jer to uništava živote i njih i njihovih članova porodice” rekao je Đilas.\nVučić je ranije danas rekao da su dve milijarde evra uzete kada je formirana vlada kako bi se isplatile penzije i podvukao da je to urađeno zato što je bio takav fiskalni deficit i dramatično povećanje udela javnog duga u BDP .\n“To su stvari koje ne možemo da rešimo do 2015, 2016.To ne može niko da reši. Recite mi tog genija koji to može da reši. Đilas? Tako kako je rešavao problem javnih preduzeća u Beogradu? Pa “zakukaće” cela Srbija kada za mesec dana budu poznati bilansi javnih preduzeća u Beogradu” rekao je Vučić.\ndragan ?ilasdragoslav nikolićdssnstv duel\nBestseler u najavi: Nove ispovesti Kristijane F. sa stanice Zoo


Značajno učešće INZ-a na skupu o kontroli kvaliteta u prehrambenoj industriji\nInstitut za zdravlje i sigurnost hrane Zenica (INZ), kao članica Privredne komore Zeničko-dobojskog kantona, aktivno učestvuje u edukacijama, seminarima, okruglim stolovima, koji su predloženi od privrednika, proizvođača.\nSve je to s ciljem uspostavljanja što sveobuhvatnijeg sistema zaštite ljudi, životinja i bilja, što je osnova koncepta “Jedno zdravlje”, po kojem je INZ jedinstven na Balkanu, a koji je uobičajen za države zapadne Evrope i SAD-a, saopćeno je iz INZ-a.\nPrivredna komora ZDK u saradnji sa Vanjskotrgovinskom komorom BiH organizirala je seminar na prijedlog najvećih kompanija prehrambenog sektora, a skupu u Zenici su prisustvovali prerađivači iz Zeničko-dobojskog, Kantona Sarajevo, Zapadnohercegovačkog, te Unsko-sanskog kantona.\nNa skupu pod nazivom “Kontrola kvaliteta proizvoda u prehrambenoj industriji”, govorili su Almir Toroman i Enver Karahmet sa Univerziteta Sarajevo (UNSA), te direktor INZ-a Senad Huseinagić, koji je na skupu učestvovao sa svojim saradnicima iz više oblasti.\nNa skupu Privredne komore okupili su se vodeći prehrambeni proizvođači i prerađivači iz više krajeva BiH, poput „Ovako“, „ZIM“, „Sprind“, „Argeta“, „Vispak“, „Brovis“, Madi“, „Milkos“, Bihaćka pivovara, predstavnici malih obrta, zadruga, obrazovnih institucija i distributera iz cijele FBiH, od Širokog Brijega i Ljubuškog, do Bihaća i Tuzle, saopćeno je iz INZ-a.\nPrema podacima PKZDK, vodeća privredna grana u ZDK je prerađivačka industrija sa 2,3 milijarde KM prihoda i više od 24.000 zaposlenih. U okviru prerađivačke industrije, proizvodnja prehrambenih proizvoda je jedan od značajnijih faktora razvoja Kantona sa više od 70 kompanija koje\ngodišnje ostvare prihode od preko 450 miliona KM. ZDK je apsolutni lider u proizvodnji i preradi pilećeg mesa u BiH, a bilježi se i rast kapaciteta za proizvodnju meda, kao i najveći broj aktivnih pčelara i pčelinjih društava.


ŠESTICA "ORLOVA" Živković namešta, Mitroglu pogađa, Benfika ima strašan tandem :: Sportal\nŠESTICA "ORLOVA" Živković namešta, Mitroglu pogađa, Benfika ima strašan tandem\nB. O. - Vest objavljena: 01:37 - 19.01.2017\nLisabonski "orlovi" su odleteli u polufinale Kupa Portugalije (i) na krilima srpskog "orla" Andrije Živkovića - 6:2!\nAndrija Živković Foto: Stare Slike\nBrzonogi dribler (na terenu svih 90 minuta) učestvovao je u ubedljivom trijumfu favorita nad Leiksoešom s dve asistencije, obe za Grka Mitroglua, s kojim, pokazalo se, čini ubitačan tandem za rivale Benfike.\nŽivković je najpre, u 61. minutu, iznudio penal za domaćina na La Lužu, koji je Mitroglu pretvorio u gol za 4:1. Deset minuta kasnije, naš reprezentativac je, ponovo na desnoj strani, izigrao odbranu gostiju i ubacio loptu u peterac. Posle odbijanja od igrača Leiksoeša, grčkom napadaču nije bilo teško da je ugura u mrežu.\nBrazilskog golmana Asisa prethodno, u prvom poluvremenu, savladali su Pici, Almeida i Žonas, a u 90. ponovo Mitroglu, za konačnih - 6:2. Dva gola Porcelisa (44, 67) ostaju za utehu drugoligašu, koji nije imao šta da traži u "orlovom gnezdu".\nU polufinale se plasirao i Gimaraeš, trijumfom nad Koviljom u gostima 1:0.\nKUP PORTUGALIJE, ČETVRTFINALE:\nEstoril - Akademika 2:1 (1:0)\n(Farijas 30, Kleber 85)\nČaves - Sporting 1:0 (0:0)\nKovilja - Gimaraeš 0:1 (0:0)\nBenfika - Leiksoeš 6:2 (3:1)\n(Pici 21, Almeida 31, Žonas 38, Mitroglu 61. pen, 71, 90. - Porcelis 44, 67)\nEvropski fudbal Andrija Živković Kostas Mitroglu FK Benfika Kup Portugalije u fudbalu


Vesti online / Vesti / Srbija / Dačić "završio" u Atini nakon izbegnutog terorističkog napada u Mogadišu\nDačić "završio" u Atini nakon izbegnutog terorističkog napada u Mogadišu\nMinistar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić bio je juče u predsedničkoj palati Somalije, u trenutku kada je izvršen teroristički napad.\nDačić je u trenutku kada se začula eksplozija, razgovarao s predsednikom Somalije, koji se trgnuo kada je odjeknuo prasak. "Mi smo na to navikli, nas su bombardovali", rekao je tada Dačić, a prenosi Tanjug, dok mu je predsednik Somalije kazao na to da su ovde bili neki sa Zapada, oni bi odmah pobegli.\nKako je Dačić rekao Tanjugu, obavestili su ga da je meta napada bio nekadašnji ministar spoljnih poslova Somalije.\nSve to Dačić je rekao sinoć u telefonskom ragovoru za Tanjug iz Atine, gde je inače avion Vlade Srbije kojim je išao prinudno sleteo zbog kvara.\nSRBIJA Somalija će preispitati odluku o priznanju takozvane države Kosovo iz 2010.\nSRBIJA Prva reakcija Srbije na presudu za "državni udar" u Crnoj Gori


Uvod - Information Technology Courses\nZadatak operativnog sistema\nOperativni sistem je program koji objedinjuje u celinu raznorodne delove računara i sakriva od korisnika one detalje funkcionisanja koji nisu bitni za korišćenje računara. Znači operativni sistem ima dvostruku ulogu :\n* upravlja sastavnim delovima računara, kao štu su npr. procesor, kontroleri i radna memorija (sa ciljem što većeg iskorišćenja)\n* operativni sistem stvara za krajnjeg korisnika računara pristupačno radno okruženje, tako što od mašine koja rukuje bitima i bajtima stvara mašinu koja rukuje sa datotekama i procesima.\nZnači može se reći da je operativni sistem "softver" zadužen za kordinaciju izmedju računarskih komponenti (u smislu komunikacije i uspešnog funkcionisanja komponenti ) i za izvršavanje aplikacionioh tj. korisničkih programa.\nTakodje treba napomenuti da računarski sistem može sadržati jedan ili više procesora. Kod jednoprocesorskih sistema zadaci modula koji realizuju funkcije upravljanja procesorom relativno su jednostavni i svode se na izazivanje specifičnih aktivnosti tog procesora kojima se realizuje obrada određenog aplikativnog programa. Ti zadaci su kod višeprocesorskih sistema daleko složeniji. Moduli operativnog sistema te vrste moraju u prvom redu dodeljivati pojedine zadatke obrade pojedinim procesorima, odnosno, preciznije rečeno, pojedine procesore dodeljivati pojedinim zadacima obrade. Iz navedenog proizilazi da uvek moraju postojati barem dva skupa modula za upravljanje procesorima računarskog sistema: moduli koji kontrolišu i "vode brigu" o zadacima obrade i moduli koji nadziru status i rad procesora. Njihovom interakcijom ostvaruje se pomenuti primarni zadatak ovog segmenta operativnog sistema - dodeljivanje procesora pojedinim zadacima obrade. U realnim uslovima rada elektronskih računara izvesni zamašniji zadaci obrade obično se segmentiraju, a ti se segmenti upućuju različitim procesorima na paralelnu ili sukcesivnu obradu, pa obično postoji i skup modula operativnog sistema koji sinhronizuje takve tokove obrade. Navedeni opis načina na koji operativni sistem realizuje funkcije upravljanja sistemskim procesorima veoma je pojednostavljen, ali dublja razmatranja zahtevala bi i detaljnije poznavanje načina rada računarskih sistema.


Pojačan intenzitet saobraćaja na izlazima iz Srbije i na graničnom prelazu “Gradina” - Far\nSaobraćaj se u Srbiji danas odvija umerenim intenzitetom, a pojačan je na putevima koji vode ka Bugarskoj, Makedoniji i Crnoj Gori.\nTokom vikenda zabeležena je kilometarska kolona vozila na auto-putu ka graničnom prelazu “Gradina” sa Republikom Bugarskom, a na izlazu iz Srbije saobraćaj je i danas pojačan na ovom prelazu.\n“U dane vikenda veliki broj vozila je krenuo da izlazi iz Republike Srbije i zabeležen je izuzetno pojačan intenzitet saobraćaja sa oko 64 hiljade putnika.\nSinoć se na Gradini čekalo oko 3 sata, a trenutna zadržavanja putničkih vozila na izlazu iz zemlje su oko sat vremena zato što policija radi tazkovani minimum odstupanja od režima granične kontrole zbog velikog priliva vozila i ljudi. Svi kapaciteti carine i policije su angažovan i radi 9 traka, ali zbog velikog priliva automobila dolazi do spajanja bugarske ulazne i naše izlazne kolone.\nSmatramo da će izgradnjom Koridora 10 za 30 posto biti povećan broj putnika na Gradini” – izjavio je specijalno za portal FAR Emil Petrov, šef carinske ispostave “Gradina”.\nPetrov preporučuje svim putnicima da zbog gužvi ne putuju za vikend, da biraju alternativne granične prelaze i naglašava da će gužve biti još veće tokom avgusta kada se spoji ulazni i izlazni talas.\n“Pojedini putnici pokušavaju da zloupotrebe ovakvu situaciju, ali našom analiziom rizika otkrivamo i sprečavamo carinske prekršaje” – kazao je Petrov.\nNa brojnim deonicama u Srbiji u toku su radovi, pa se vozačima preporučuje dodatni oprez za volanom i poštovanje saobraćajne signalizacije.\nNa “Gradini” otkrivena nesvakidašnja poslastica: Kolači filovani kanabisom Na “Gradini” kod Dimitrovgrada zaplenjeno 60.000 evra Na “Gradini” sprečeno krijumčarenje 240 hiljada evra: Devize skrivene oko struka i u vlažnim maramicama Velike gužve na Gradini i Horgošu\nГрадинаГраничен пунктдвижениеЕмил Петровзадръстванияпътна обстановкаСърбияУправление МитнициШеф\nObavljen žreb za 55. Turnir u malom fudbalu „Dimitrovgrad 2018“ - Večeras na programu prve utakmice


Novi dom za porodicu Dogandžić Kosić – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » Novi dom za porodicu Dogandžić Kosić\nNakon nedavno emitovanog priloga na televiziji o teškom životu porodice Dogandžić Kosić, članovi mesnog odbora SNS Lazarica pokrenuli su inicijativu da se ovoj socijalno ugroženoj porodici obezbedi nov krov nad glavom.\nSa početkom radova na izgradnji nove kuće na mestu gde se nalazila ona u kojoj su godinama živele u nehumanim uslovima, Mileva, Zorica i Milena privremeno su smeštene u Dom za decu Jefimija, odnosno, Gerontološki centar u kome je u tom periodu bila zbrinuta osamdesetjednogodišnja Mileva, najstarija članica ove porodice koja je godinama nepokretna i čija su mesečna primanja od 8.000 dinara, ujedno i jedini prihod koji ova porodica ima.\nU svoj novi dom, montažnu kuću od 50-tak kvadrata, sa kompletnim pokućstvom i ogrevom obezbeđenim za ovu zimu, uselile su se pre prvih hladnijih dana. Pored donatora, predstavnika Grada i ministra odbrane, prve radosne trenutke porodica Dogančić Kosić podelila je i sa brojnim komšijama koje su se tog dana okupile pred vratima njihovog novog doma.\nNajsrećnija je bila dvanestogodišnja Marina,učenica šestog razreda koja je konačno dobila svoju sobu u kojoj će moći nesmetano da uči i druži se sa svojim vršnjacima. Lap top, poklon premijera Srbije Aleksandra Vučića, Marini je uručio ministar odbrane Bratislav Gašić koji joj je i sam, za odličan uspeh u školi, poklonio mobilni telefon.\nDa smo u proteklih 15 godina izgubili komšijsku solidarnost i želju da nekome pomognemo, te da u Srbiji i Kruševcu postoji mnogo porodica koje teško žive, kazao je Gašić nakon što je ovoj porodici uručio ključeve od nove kuće.\nOn je naglasio da su za izgradnju ove kuće sredstva obezbedili članovi SNS, te da će ta stranka nastaviti da pomaže socijalno ugroženim porodicama širom Srbije.\nNajavio je da će SNS početkom ovog meseca uručiti ključeve novog stana porodici iz Majdanpeka, te da je u planu da se u narednom periodu pomogne i jednoj porodici iz Loznice koja teško živi.\nU novu montažnu kuću u kruševačkom naselju Bare, tročlana porodici Dogandžić Kosić uselila se prošle nedelje. Donacija vredna oko 20 hiljada evra poklon je članova gradskog odbora te stranke Nakon nedavno emitovanog priloga na televiziji o teškom životu porodice Dogandžić Kosić, članovi mesnog odbora SNS Lazarica pokrenuli su inicijativu da se ovoj socijalno ugroženoj porodici obezbedi nov krov nad glavom. Sa početkom radova na izgradnji nove kuće na mestu gde se nalazila ona u kojoj su godinama živele u nehumanim uslovima, Mileva, Zorica i Milena privremeno su smeštene u Dom za decu Jefimija, odnosno, Gerontološki centar u kome je u…\nAleksandar Vucic Bratislav Gasic Dogancic Kosic kuca snp snp lazarica\t2015-11-24\nTag : Aleksandar Vucic Bratislav Gasic Dogancic Kosic kuca snp snp lazarica\nPrethodni : Neznanje, strah ili stid?\nSledeći : Sadnice za škole i konkurs za male stvaraoce\n13. aprila 2021., 18:58


Kineski seljaci ubili jednog, a ranili 15 policajaca\nRadio 021\t20.04.2012 20:21\nBesni seljaci koji su protestovali protiv rada jedne lokalne rudarske kompanije na jugozapadu Kine napali su snage bezbednosti mačetama i palicama i ubili jednog policajca, a 15 ranili, saopštile su danas lokalne vlasti.\nDo nereda je došlo u sredu kada je policija pokušala da ubedi seljake da se raziđu pošto su danima protestovali ispred vladine zgrade u mestu Ženhe u provinciji Junan. "Iznenada seljaci su napali policajce s mačetama i drvenim palicama, ostavljajući za sobom 16 ranjenih policajaca, od kojih je jedan kasnije preminuo dok mu je ukazivana pomoć", navedeno je u saopštenju vlade u Liđiangu. "Tokom incidenta policija se uzdržavala i ni jedan seljak nije povređen", dodaje se u saopštenju.\nRanije ovog meseca lokalno stanovništvo sela Siaoganćing žalilo se da je prilikom otvaranja rudnika uglja ugrožena njihova zemlja. Oni su zbog toga tražili da im se kuće premeste na drugu lokaciju i da dobiju nadoknadu štete.\nPredstavnik vlasti u Liđiangu rekao je agenciji AFP da niko nije odgovorio na žalbe seljaka, zbog čega su oni otišli da protestuju ispred vladine zgrade u Ženheu i tamo ostali nedelju dana sve do sukoba u sredu.\nLokalna policija je odbila da saopšti agenciji da li je neko od seljaka uhapšen posle incidenta.\nKina se suočava sa sve većim pritiskom nezadovoljne javnosti zbog oduzimanja zemlje seljacima bez naknade, ili načina kako se rešavaju kasniji sporovi seljaka i lokalnih vlasti. Poslednjih meseci došlo je do nekoliko protesta protiv lokalnih vlasti u različitim delovima zemlje zbog kojih su morali da intervenišu i centralni organi u Pekingu.


Ko su Crnogorci na potjernicama Interpola - Vijesti.me\nKo su Crnogorci na potjernicama Interpola\nPolicija vjeruje da se Kalić, najvjerovatnije, nalazi negdje u Turskoj, gdje već više od deceniju ima kuće\nFoto: Boris Pejović Autor: Biljana Nikolić\nRožajac Safet Sajo Kalić najtraženiji je Crnogorac na Interpolovim potjernicama, a osim njega potrage su raspisane za još 49 bjegunaca sa našim pasošem.\nHapšenje Kalića prioritet je u radu Nacionalnog biroa Interpola Podgorica, koji preko policijskog sistema razmjenjuje podatke o odbjeglom Rožajcu.\nOd kraja avgusta prošle godine, kada je zvanično raspisana potjernica za Kalićem, on je postao najtraženiji Crnogorac ali do sada u Podgoricu nijesu stizali bitniji podaci o njegovom skrivanju.\n“Vijestima” je u Upravi policije rečeno da je NCB Interpol Podgorica uputio niz urgencija kolegama u Turskoj, Njemačkoj, Srbiji i Kosovu, ali i u još nekoliko zemalja, tražeći podatke o Rožajcu.\n“Na osnovu naših operativnih podataka tražili smo provjere za Kalića u mnogim zemljama, gdje vjerujemo da se on nalazi od prošlog ljeta. Zasad nema ni traga, a Kalićevo ime nije registrovano ni na jednom graničnom prelazu što upućuje na zaključak da nigdje ne putuje ili to čini sa lažnim pasošem”, rečeno je u UP.\nPolicija vjeruje da se Kalić, najvjerovatnije, nalazi negdje u Turskoj, gdje već više od deceniju ima kuće, ali i razvijenu poslovnu imperiju.\n“Zbog toga je nekoliko puta od Turske traženo da se provjeri je li Kalić u toj zemlji”, kazao je sagovornik “Vijesti” iz policije.\nTražili ga i na Kosovu\nCrnogorski Interpol tražio je Safeta Kalića i na Kosovu, gdje su od kolega u toj zemlji zahtijevali da im pošalju i provjere podatke da li se on krije na teritoriji te zemlje.\n“Tražili smo ga na Kosovu i više puta slali podatke za njega. Vjerujemo, na osnovu naših informacija, da bi on možda mogao da se krije tako jer ima jake poslovne veze u Prištini, Peći...”, rečeno je “Vijestima” u policiji.\nPotraga za Kalićem, koji je označen kao regionalni narkobos, pokrenuta je prošle godine kada je specijalno tužilaštvo za borbu protiv organizovanog kriminala pokrenulo postupak protiv njega, brata Mersudina Kalića i supruge Amine.\nOptužnica zamjenika specijalnog tužioca Hasana Lukača, tereti Kaliće da su se od 2005. do juna 2011. udružili da u legalne finansijske tokove Crne Gore ubace novac, koji su zaradili prodajom droge u Njemačkoj. Tužilaštvo vjeruje da su oni kupovinom nekretnina i firmi u Crnoj Gori “oprali” 8.523.308 eura, koje je zaradila kriminalna organizacija, čiji je jedan od organizatora, navodno, bio Mersudin Kalić zbog čega je pravosnažno osuđen u Njemačkoj.\nSuđenje Kalićima, koji u Rožajama, ali na sjeveru i jugu imaju porodičnu imperiju, je u toku u bjelopoljskom Višem sudu, a odbjeglom Safetu se sudi u odsustvu.\nNa potjernicama Šarićevi saradnici\nNa međunarodnim potjernicama osim Kalića nalazi se još 50-ak Crnogoraca, koje naša ali i druge zemlje članice Interpola traže preko tog policijskog kanala.\n“NCB Interpol Podgorica je kroz svoj analitički rad došao do podatka da se oko 50 crnogorskih državljana potražuje od strane inostranih biroa Interpola”, piše u odgovorima UP poslatim “Vijestima”.\nNa potjernici Interpola nalaze se saradnici odbjeglog Pljevljaka sa srpskim pasošem Darka Šarića - njegova desna ruka Goran Soković, ali i Bjelopoljac Dejan Šekularac, koje je srpska policija označila da su bili visokokotirani u kriminalnoj narkoorganizaciji.\nZasad crnogorska policija, koja i ne mora biti obaviještena o njihovom kretanju i mjestu skrivanja, nema podatke o tome gdje se možda nalaze Soković i Šekularc, koji su nekoliko mjeseci nakon operacije “Balkanski ratnik”, u oktobru 2009. godine, boravili u Crnoj Gori. Nakon toga u februaru 2010. godine oni su pompezno hapšeni, ali su nakon nekoliko sati pušteni iz pritvora. Nakon puštanja, njima se gubi svaki trag, a navodno, ne nalaze se u Crnoj Gori jer bi po dogovoru sa Srbijom “bili uhapšeni i izručeni”.\n“Kada neka država raspiše međunarodnu potjernicu za crnogorskim državljaninom, ona potom odlučuje o obavještavanju zemlje čije je lice državljanin za kojim je raspisana međunarodna potjernica, a potražuju ih inostrani NCB Interpola”, piše u ne baš jasnom objašnjenju UP.\nCrna Gora traži 519 osoba\nNacionalni centralni biro Interpola Podgorica trenutno traži 519 osoba, a potjernice su raspisane po naredbama nadležnih pravosudnih organa u Crnoj Gori za djela koja su počinjena u našoj zemlji.\n“Što se tiče broja lica lišenih slobode u inostranstu, po osnovu naših raspisanih međunarodnih potjernica u prvih sedam mjeseci ove godine, uhapšeno je 49 lica, od kojih je 19 već izručeno našoj zemlji. Ostali čekaju okončanje ekstradicionog postupka”, saopštila je policija.\nU Crnoj Gori za prvih sedam mjeseci ove godine po osnovu međunarodnih potjernica drugih zemalja, uhapšeno je 19 bjegunaca.\nCcrvene se i “Pink Panteri”\nNa oficijelnom sajtu Interpola nalazi se potjernica za Baraninom Goranom Milašinovićem (33), kojeg kiparska policija traži zbog pljačke juvelirnice.\nMilašinović je označen da je član kriminalne bande “Pink Panter”, a “Vijesti” su ranije pisale da se Baranin, zajedno s Radovanom Jelušićem (39) koji je početkom 2011. godine uhapšen u Rimu, dovodi u vezu i s razbojništvom u Španiji, koje je rasvijetljeno vještačenjem uzoraka u danilovgradskom Forenzičkom centru.\nCrnogorska policija slala je podatke o Milašinoviću, koji se nalazi u Crnoj Gori, ali kako nema sporazuma o izručenju sa Kiprom on nije hapšen, a tamošnje pravosuđe nije htjelo da Crnoj Gori ustupi predmet.\nOsim njega na sajtu se nalaze potrage za Rožajcem Mersadom Ličinom (46), koji se dovodi u vezu sa švercom droge, trgovinom ljudima i falsifikovanjem dokumenata...\nNa crvenim potjernicama su i Nikšićani Predrag Jovović (45), Božidar Samardžić (33) i Vladan Nikčević (34), kao i Isad Muhović i Vilson Ostojić iz Pljevalja, Podgoričanin Saša Milić (42) i Baranin Saša Ljubenov (41) za kojima se traga zbog pokušaja ubistva ili ubistava.\nDanska želi Berance\nDanska policija putem Interpola godinama traži podatke o Berancima Siniši Jevriću (41), Vladanu Simonoviću (33) i Ljubomiru Stijoviću (43), koji se nalaze na crvenim potjernicama Interpola, a koje su objavljene i na oficijelnom sajtu te organizacije.\nDansko ministarstvo pravde raspisalo je potjernice za Berancima, zbog sumnje da su se bavili krijumčarenjem kokaina. Ipak, oni su u Crnoj Gori potpuno zaštićeni jer Crna Gora nema sporazum o uzajamnom izručenju sopstvenih državljana sa Danskom.\nSve što dansko pravosuđe u ovom trenutku može da uradi je da traži podatke o Jevriću, Simonoviću i Stijoviću, a navodno, to godinama i čine...\nSLO 6 godina i 2 mjeseca\nVilson Ostojic je imao saobracajnu nesrecu na Kosovu u kojoj je stradao jedan covjek a posto su mu sudili po pravu ti si dosao ovamo i ti si kriv a covjek nije imao pare da plati porodici sto su trazili mora da se sklanja dok slucaj ne zastara. Jedan poznanik sudija rece da je on sitni preprodavac pecurke i koze a nikakav kriminalac da bi bio u grupi za crvenu potjernicu\nbosko gogin komsija 6 godina i 2 mjeseca\nod kad je Saric crnogorac?\npetra67 6 godina i 2 mjeseca\nSve CG ekonomske perjanice.Časti mi,gore je otkad su u ilegali.Milo,vrati nam ove stručnjake ili makar pare.


Rivian ipak neće proizvoditi električni krosover za Lincoln - Auto Republika\nJučerašnji dan je bio izuzetno konfuzan za ljubitelje Forda i njegovu premijum diviziju Lincoln. Ford je prošle godine investirao oko 500 miliona američkih dolara u kapital proizvođača električnih proizvoda Rivian, sa ciljem da iskoristi njegovu tehnologiju u proizvodnji budućih električnih modela. Prvi takav proizvod je trebalo da bude veliki krosover od strane luksuzne marke Lincoln, a ovu vest je potvrdio i ugledni magazin Car & Driver početkom ove sedmice.\nMeđutim, tokom jučerašnjeg dana jedan drugi medij, ovaj put Automotive News, je objavio da do toga ipak neće doći. Lincolnov krosover je trebalo da deli platformu sa Rivianovim modelom R1S sa naslovne fotografije i u izložbeno-prodajne salone je trebalo da stigne tokom 2022. godine.\nAli, kako navodi Automotive News, Ford je trenutno u teškoj finansijskoj krizi iz nekoliko razloga, a ključni je sigurno onaj da je proizvodnja trenutno stopirana zbog epidemije virusa korone. Drugi najveći američki proizvođač vozila je zabeležio gubitak od čak dve milijarde dolara u prvom tromesečju ove godine, pa je iznenada budžet značajno redukovan.\nAutomotive News takođe kaže da planirani Lincolnov krosover nije jedini na koji se odrazilaizmena planova. Proizvodnja novog modela Bronco Sport će kasniti oko šezdeset dana i startovaće tek u septembru, dok je debi novih modela Bronco i F-150 takođe pomeren za nekoliko meseci.\nIz Forda je stigla vest da će planirani električni Lincoln kasniti, ali da je on i dalje u planu. Eksperti smatraju da će on deliti platformu sa budućim Fordovim krosoverom, ali se postavlja pitanje da li je proizvođač spreman da samostalno finansira celokupne troškove.\nSituacija u Rivianu takođe nije sjajna i planirani modeli R1S (krosover) i R1T (pikap) će u salone stići tek krajem naredne godine, što je oko godinu dana duži period nego što je originalno planirano.\ntags: ford R1S R1T Rivian\nprevious Toyota je do sada proizvela 15 miliona hibridnih vozila\nnext Polestar 2 automatski diskonektuje bateriju u slučaju sudara