Srbija i region: Ko je najusklađeniji sa politikama EU, a ko najbrže napreduje? - European Western Balkans\nSamit o Zapadnom Balkanu u Berlinu; Foto: Tanjug / Marina Maksimović\nGodišnji Izveštaji Evropske komisije, objavljeni prošle nedelje, najviše pažnje privukli su zbog ocena političkih kriterijuma – stanja demokratije, vladavine prava i slobode izražavanja – u državama Zapadnog Balkana.\nIpak, ovi dokumenti pokrivaju i usklađenost zemalja regiona sa politikama Evropske unije, što, uz razvijenu demokratiju, takođe predstavlja neophodan uslov za članstvo. U ovoj oblasti, Srbija i Crna Gora i dalje imaju najviši nivo usklađenosti, u stopu praćene Severnom Makedonijom, dok je najveći napredak u proteklih godinu dana ostvarila Albanija.\nOd slobode kretanja ljudi, roba i kapitala, preko zaštite životne sredine, energije i transporta, pa sve do spoljne politike i spoljnotrgovinskih odnosa – Evropska komisija svake godine procenjuje koliko su kandidati usklađeni sa onim što radi EU, kao i koliko su napredovali u procesu usklađivanja u proteklom periodu.\nDržave koje žele da postanu članice EU moraju da dokažu sposobnost da preuzmu sve obaveze koje to članstvo podrazumeva, što uključuje promenu zakonodavstva i primenu evropskih standarda. Ovaj proces reformi, kako je pokazao slučaj Crne Gore i Srbije, može da bude dug i iscrpljujuć.\nCrna Gora, Srbija i Severna Makedonija: Najbliže EU, ali još daleko\nPostoje ukupno četiri kategorije usklađenosti koje se primenjuju na 33 oblasti. Najnižu ocenu predstavlja “rana faza”, koja označava da je pred državom još dug put, dok je najviša “dobar nivo pripremljenosti”, koja podrazumeva da je većina reformi uspešno sprovedena.\nUkoliko se svakoj od ovih kategorija dodeli ocena od 1 do 4, dobija se prosek od 3,03 za Crnu Goru i 3,02 za Srbiju. Jedine dve države sa Zapadnog Balkana koje su u fazi pregovora za članstvo, prva od 2012. a druga od 2014. godine, trenutno su na “srednjem nivou usklađenosti” sa politikama EU.\nZa Srbiju ovogišnja ocena predstavlja napredak – većina oblasti je na “srednjem nivou usklađenosti”, a nijedna nije u “ranoj fazi”.\nMeđutim, nije došlo do značajnog poboljšanja – prema Izveštaju iz 2018. godine, prosečna ocena je bila 2,97. Dodatno, iako su oblasti uglavnom ocenjene “trojkom”, odnosno “srednjim nivoom pripremljenosti”, one najbitnije – vladavina prava – dobile su “dvojku”.\nŠto se tiče ostatka regiona, Severna Makedonija je, takođe, vrlo blizu ocene 3, dok je Albanija na 2,5. Ove dve države nadaju se da će im trenutni nivo pripremljenosti biti dovoljan za otvaranje pregovora krajem juna.\nBosna i Hercegovina, sa druge strane, na ovoj skali imala bi ocenu 1,64 – njena usklađenost sa EU u većini oblasti ocenjena je kao “početna faza”. Rezultat Kosova ne može se porediti sa drugim kandidatima i potencijalnim kandidatima, jer je u njegovom slučaju Komisija izostavila mnoge oblasti iz godišnjeg Izveštaja.\nBrzina napretka: Najvažnije oblasti slabije ocenjene\nKada se pogleda drugi aspekt koji Evropska komisija ocenjuje, a to je napredak u proteklih godinu dana, najbolju ocenu dobila je Albanija. I ovde postoje kategorije – od “nazadovanja” i “bez napretka” do “određenog napretka” i “dobrog napretka”.\nRezultat Albanije, doduše, nije mnogo bolji od Srbije, Crne Gore i Severne Makedonije. Sve ove zemlje su, u proseku, postigle “određen nivo napretka”, drugu najbolju kategoriju. Zbog specifične situacije Bosne i Hercegovine i Kosova, i dalje samo potencijalnih kandidata za članstvo u Uniji, Komisija ove godine nije pružila ocenu njihovog napretka po datim oblastima.\nNa dan objavljivanja Izveštaja, ministarka za Evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović primetila je da ni u jednoj oblasti Srbija nije zabeležila nazadovanje. Međutim, u tri oblasti – sloboda pružanja usluga, javne nabavke i konkurencija – nije zabeležen nikakav napredak.\nBez napretka je ocenjena i sloboda izražavanja, koja spada u političke kriterijume.\nSa druge strane, uvedena je nova kategorija – ograničen napredak, koji analitičari vode kao ocenu 2,5. Nju je dobila oblast o nezavisnosti pravosuđa i osnovnim pravima, kao i zaštita životne sredine. Objašnjenje ove kategorije, s obzirom na to da se prvi put javlja, nije u potpunosti jasno, ali čini se da se pod njom podrazumeva tek nešto malo bolja situacija od ocene “bez napretka”.\nUz donekle brži napredak u odnosu na prošlu godinu, kao i uporedive rezultate sa država iz regiona, Srbija može da se fokusira na negativno ocenjene političke kriterijume kao prioritet do objavljivanja Izveštaja 2020. godine.\nAlbanijaBosna i HercegovinaCrna GoraCS4EU 2019Izveštaj EK 2019KosovoSeverna Makedonija\nBrnabić za Dojče vele: Nemačka kao primer\nEWB 18. 09. 2017. 18. 09. 2017.


Američki general: SAD u velikom zaostatku za Rusijom na Arktiku - 30.08.2016, Sputnik Srbija\nAmerički general: SAD u velikom zaostatku za Rusijom na Arktiku\nSAD kritički zaostaje za Rusijom u osvajanju Arktika koji je sledeća linija globalne konkurencije, smatra američki general Pol Selva, piše „Biznis insajder“. 30.08.2016, Sputnik Srbija\nSAD kritički zaostaje za Rusijom u osvajanju Arktika koji je sledeća linija globalne konkurencije, smatra američki general Pol Selva, piše „Biznis insajder“.\nTopljenje arktičkog leda otvara nove transportne rute i omogućava pristup velikim svetskim zalihama nafte i prirodnog gasa (oko 22 odsto ukupnih zaliha), ali prisustvo SAD u tom regionu ostaje beznačajno, dok u isto vreme Rusija ubrzano koristi nove uslove, piše „Biznis insajder“.\n„Mi (SAD) ne posedujemo mogućnost da na neki materijalni način prisustvujemo na Arktiku i treba na to da obratimo posebnu pažnju“, izjavio je Selva.\nU članku se navodi da Rusija trenutno ima više od 200 ledolomaca, dok SAD imaju samo dva.\n„Da li to znači da nam je potreban jedan, dva, četiri ili dvanaest teških ledolomaca… To pitanje ostavljam stručnjacima. Međutim, sa strateške tačke gledišta mogućnost praćenja, razumevanja i upravljanja procesima promena na Arktiku leži u sferi naših interesa, kao i u interesima svih strana koje se graniče sa Arktikom, uključujući Rusiju. Nisam siguran da su ledolomci rešenje, ali su možda deo rešenja tog problema“, rekao je Selva.\nTakođe, u poslednje vreme u tom pravcu se u SAD malo šta menja, navodi se u članku. Još pre godinu dana komandant Obalske straže SAD Pol Cukunft je rekao:\n„Mi (SAD) nismo u istoj ligi sa Rusijom. Mi uopšte ne učestvujemo u toj utakmici.“


Masovna prevara farmaceutskih kompanija u SAD-u: Vještačko povećanje cijena u nekim slučajevima za više od 1.000 % -- Plodovi društva -- Sott.net\nMasovna prevara farmaceutskih kompanija u SAD-u: Vještačko povećanje cijena u nekim slučajevima za više od 1.000 %\nNed, 12 Svi 2019 10:34 UTC\nU više od 40 američkih država podignute su optužnice protiv farmaceutskih kompanija zbog vještačkog povećanja cijena lijekova.\nU optužnici se navodi da je najmanje 20 kompanija umiješano u namještanje cijena za više od 100 lijekova, uključujući one za dijabetes i neke oblike raka.\nJedna od tuženih firmi je "Teva farmaceutikals", koja je najveći proizvođač generičkih lijekova.\n"Teva" je odbacila optužbe i saopštila da će pred sudom braniti svoje postupke.\nOptužnica, koja je uslijedila nakon pet godina istrage, tereti kompanije za umiješanost u sistem namještanja cijena, u nekim slučajevima za više od 1.000 odsto, navodi "BBC".\nVrhovni tužilac Konektikata Vilijem Tong rekao je da postoje čvrsti dokazi da je generička industrija lijekova prevarila američki narod i da se šteta mjeri milijardama dolara.\n"Posjedujemo mejlove, teksualne poruke, snimke telefonskih razgovora i izjave dojavljivača insajdera, a sve će to pokazati višegodišnju zavjeru namještanja cijena generičkih lijekova", rekao je on.\nOsim kompanija, optužnica obuhvata i 15 pojedinaca koji su na dnevnoj bazi nadgledali ovaj sistem prevare.


OTVOREN POZIV: Iran pozvao Rusiju, Kinu i Indiju u zajednički vojni savez protiv ekspanzije NATO-a – Haber.ba\nOTVOREN POZIV: Iran pozvao Rusiju, Kinu i Indiju u zajednički vojni savez protiv ekspanzije NATO-a\nHusein Dehgan - Reuters\nDehgan je ovaj prijedlog izneo na Petoj međunarodnoj konferenciji o bezbjednosti u Moskvi. On je pozvao Indiju, Kinu i Rusiju na aktivniju vojnu saradnju i otvaranje dijaloga po tom pitanju, prenosi Ruska Reč.\nDehgan se osvrnou i na Saudijsku Arabiju i podršku koju ona pruža raznim terorističkim i radikalnim grupama. Ministar odbrane Irana ukazao je na opasnost od širenja pomenutih grupa u smjeru Afganistana, Kavkaza, Indije, Kine i Evrope, piše “Globalcir“.\nTeme:Husein Dehgan, Indija, Iran, Kina, NATO, Rusija, vojni savez


Istraživanje starih nišana na mezarjima u Turiji, Poljicu i Priluku\nProjekat „Nišani sjeveroistočne Bosne“ je nastavljen u utorak 26. marta 2019. godine istraživanjem i dokumentovanjem starih nišana na mezarjima u Turiji, Poljicu i Priluku.\nRadi se o mezarju koje se nalazi u haremu stare džamije u Turiji, te o mezarjima na lokalitetima u blizini harema nekadašnje džamije u džematu Ugar, naselje Poljice, općina Lukavac. Također, izvršen je terenski obilazak stare džamije u Priluku, općina Živinice, koja od 2013. ima status nacionalnog spomenika Bosne i Hercegovine.\nPrije terenskog istraživanja, predstavnici Zavoda za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Tuzlanskog kantona su posjetili Medžlis islamske zajednice Puračić u Lukavcu, gdje su u razgovoru s glavnim imamom Zijad ef. Vehabovićem predstavili projekat „Nišani sjeveroistočne Bosne“ i s tim u vezi planirana istraživanja.\nU fotogaleriji ispod možete pogledati detalje navedenog terenskog istraživanja.


Dmitrij Medvedev, bivši predsednik Rusije, tokom jednog intervjua iz jula 2021.\nZvanična Moskva je u četvrtak upozorila Sjedinjene Države da Moskva ima moć da "stavi na svoje mesto" SAD, najveću svetsku supersilu, i optužila Zapad da podstiče divlju rusofobičnu zaveru u cilju rasparčavanja Rusije.\nDmitrij Medvedev, koji je bio predsednik od 2008. do 2012, a sada zamenik sekretara Saveta za bezbednost Rusije, rekao je da su Sjedinjene Države podstakle "odvratnu" rusofobiju u pokušaju da bace Rusiju na kolena.\n"To neće uspeti – Rusija ima moć da sve naše drske neprijatelje postavi na njihova mesta," rekao je Medvedev.\nOtkako je Rusija izvršila invaziju na Ukrajinu 24. februara, Sjedinjene Države i njihovi evropski i azijski saveznici uveli su sankcije ruskim liderima, kompanijama i biznismenima, odsecajući Rusiju od većeg dela svetske ekonomije.\nPredsednik Vladimir Putin ističe da je ono što on naziva specijalnom vojnom operacijom u Ukrajini bilo neophodno jer su Sjedinjene Države koristile Ukrajinu da bi pretile Rusiji, a Rusija je morala da brani stanovništvo Ukrajine koje govori ruski od "genocida" vlasti u Kijevu.\nSuny: Apsurdne Putinove tvrdnje da su ukrajinske vlasti nacističke\nUkrajina ističe da se bori za svoje postojanje i da su Putinove tvrdnje o genocidu besmislice. Zapad navodi da su tvrdnje da želi da rasparča Rusiju fikcija.\nRusija tvrdi da uprkos sankcijama može dobro da ekonomski funkcioniše bez onoga što smatra "lažljivim i dekadentnim" Zapadom na čelu sa Sjedinjenim Državama.\nU Moskvi dodaju da su sada okončana njena nastojanja da uspostavi veze sa Zapadom nakon pada Sovjetskog Saveza 1991. i da će razvijati veze sa drugim silama kao što je Kina.


Vatrogasci na protestu u Barseloni 3. oktobra\nKatalonski lider Karles Pućdemon rekao je u intervjuu emitovanom noćas da se njegova vlada sprema da proglasi nezavisnost te španske regije "verovatno krajem nedelje".\n"Proglasićemo nezavisnost 48 sati posle prebrojavanja zvaničnih glasova referenduma", rekao je on za Bi-Bi-Si (BBC), u prvom intervjuu objavljenom posle održanog referenduma o nezavisnosti u nedelju.\nDodao je da će prebrojavanje da se završi kada se skupe glasovi iz inostranstva, što, kako je rekao, znači da će "delovati krajem ove nedelje, ili početkom iduće".\nPućdemon je rekao da bi reakcija protivljenja centralne vlade predstavljala novu grešku u "dugom spisku grešaka".\n"Posle svake grešake izašli smo jači", ocenio je separatistički vođa i dodao da je to "ne samo zato što prolazi vreme nego zato što "svake nedelje, pri svakoj grešci mi dobijamo više podrške društva".\nPosle održanog referenduma u nedelju Pućdemon je rekao da su se "milioni" ljudi mobilisali da učestvuju na referendumu za samopredeljenje te oblasti, uprkos zvaničnoj zabrani glasanja.\nTim referendumom građani Katalonije imaju "prava na nezavisnu državu koja ima formu republike", rekao je u nedelju.\nIstovremeno, španski nacionali sud pozvao je danas na razgovor dva visoka oficira katalonske regionalne policije i vođe dve građanske grupe za nezavisnost Katalonije protiv kojih se vodi istraga zbog pobune, rekao je danas portparol suda.\nNjih četvoro će biti ispitani u petak oko uloga u demonstracijama održanih 20. septembra u Barseloni.\nMeđu četvoro zvaničnika pozvanih na ispitivanje su Žozep Luis Trapero, regionalni šef policije i Žordi Sančez, šef Katalonskog nacionalnkog skupa, glavne građanske grupe iza pokreta za nezavisnost.\nInače, desetine hiljada studenata i radnika pridružile su se juče protestima u Barseloni kako bi izrazili negodovanje zbog nasilja španske policije tokom referenduma o nezavisnosti Katalonije, dok su putevi bili blokirani, a škole, univerziteti i prodavnice zatvorene.\nNa jučerašnje proteste pozvale su separatističke grupe i sindikati u Kataloniji, u znak podrške katalonskim liderima da ne odustaju od proglašenja nezavisnosti, ali su se demonstracijama pridružili i mnogi građani koji nisu pristalice nezavisnosti, naveo je Asošiejted pres.\nŠpanija, već izložena separatističkim zahtevima dela Baskije na severu, prolazi od početka septembra kroz najtežu političku krizu od neuspelog vojnog udara 23. februara 1981. godine.\nKatalonski parlament je 6. septembra ove godine usvojio zakon o organizaciji referenduma iako ga je Ustavni sud Španije zabranio, uz argument da oni koji se zalažu za nezavisnost to traže od 2012. godine.\nŠpanski premijer Mariano Rahoj je u nedelju označio Pućdemona, bez imenovanja, kao jednog od odgovornih za događaje tog dana, ocenjujući da je on promovisao kršenje zakona i prekid zajedničkog života.\n"Ne tražite krivce, nema ih", rekao je Rahoj, osvrćući se na optužbe na nasilje policije na dan kada je održan referendum.


1,2 milijarde eura za BiH - Kozarac.ba\nBosna i Hercegovina skolopila je aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom vrijedan 1,2 milijarde eura na period od tri godine u kvotama od 400 miliona eura godišnje od čega se dvije trećine odnosi na FBiH, a jedna trećina na RS.\nNa press konferenciji nakon sastanka delegacije MMF-a sa Fiskalnim vijećem BiH Nikola Špirić je kazao da su petnaestodnevni razgovori MMF-a s vladama entiteta i državnom vladom urodili plodom, te da je usaglašen tekst pisma namjera što znači aranžman sa MMF-om.\nDelegacija MMF-a koja je boravila u BiH obavijestit će Izvršni odbor MMF-a o postignutim dogovorima koji bi u narednih nekoliko mjeseci trebalo da odobri taj aranžman. Nakon toga bi trebalo da bude operativna prva tranša sredstva za ovu godinu. Dotad se očekuju konkretni potezi vlada entiteta i Vijeća ministara BiH što znači provođenje mjera, donošenje odluka i pripremu rebalansa budžeta za parlamentarnu proceduru.\n“Da bi sredstva bila operativna vlade na svim nivoima do kraja juna morat će da usvoje mjere, odluke i korekcije zakona, izvrše rebalanse budžeta na entitetskom nivou i proslijede ih u parlamentarnu proceduru da bi se do kraja augusta izvršilo prestruktiranje budžeta”, kazao je Špirić.\nOn je naglasio da to znači da će, kroz svoje mjere, korekciju zakona i reformu socijalnog sektora, Vlada FBiH morati obezbijediti uštede u visini od 414 miliona KM, RS 146 miliona KM, VM BiH 40 miliona KM, a Vlada Distrikta Brčko deset miliona KM.\n“Radi se o proklamovanoj politici vlada na svim nivoima da će doći do obuzdavanja rasta plaća, te reforme u socijalnom sektoru. Dogovorili smo se da ćemo voditi računa o uštedama ovih 40 miliona KM koje mora provesti VM BiH, kao i uštedama na nižim nivoima vlasti da bismo stvorili racionalne okvire za 2010. godinu, ali nismo imali obavezu da VM BiH vrši rebalans budžeta jer nema zakonske norme za to”, kazao je Špirić.\nŠpirić je kazao da će se morati provesti reforme u socijalnom sektoru, ali istaknuo da te mjere neće biti dikriminatorske nego takve da se napravi održiv sistem.


Kosovo i Italija ubrzo sa sporazumom za saradnju u kulturi - Vesti - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\nKosovo i Italija ubrzo sa sporazumom za saradnju u kulturi\nMinistar Kujtim Gashi je dočekao danas, na jednom susretu ambasadora Italije na Kosovu, Piero Cristoforo Sardi i direktorku Italijanskog Instituta za Kulturu u Tirani, Alessandra Bertini Malgarini.\nNa susretu se razgovaralo o konkretizovanju saradnje iz oblasti kulture između Republike Kosova i Republike Italije, preko potpisivanja drćavne saradnje između dveju zemalja za saradnju i akreditovanje predstavljanja Italijanskog Instituta i na Kosovu, koji bi omogućio podržavanje i realizovanje konkretnih projekata u kulturi.\nMinistar Gashi se saglasio za nastavak i ubrzavanje procedura da se ove konkretne inicijativa finaliziraju što pre. On je rekao da će ovo konkretizovanje saradnje između Kosova i Italije podstaći kulturnu razmenu u raznim iskustvima između nacionalnih institucija i profesionalaca određenih oblasti.\nSa svoje strane, ambasador Sardi je zahvalio ministru Gashiju na pokazanoj spremnosti i izrazio da će sporazum za saradnju iz oblasti kulture, nakon završavanja procesa pregovaranja, u kojem se trenutno nalazi, kada se potpiše kao sporazum između dveju zemalja, otvoriti novo poglavlje za kulturnu saradnju između Italije i Kosova.\nDok je direktorka Instituta informisala ministra za rad institucije kojom upravlja i izrazila da će se, njegovim akreditiranjem i na Kosovuotvoriti mogućnost za realizovanje mnogih zajedničkih projekata.


eKapija | I ovo se čeka - Do 20. januara otvoren tender za opremanje naplatne rampe Pakovraće\nIzvor: eKapija | Sreda, 12.01.2022.| 15:47\nPutevi Srbije raspisali su uoči Nove godine tender za uspostavljanje sistema za naplatu putarine na naplatnoj stanici Pakovraće i on je otvoren do 20. januara.\nPodsetimo, otvaranje deonice autoputa od Preljine do Pakovraća najavljeno je za kraj januara, a zatim je rečeno da će se to desiti do 10. februara.\nNadležni su naveli da autoput, koji je završen 97%, i u toku je tehnički prijem deonice, ne može da se pusti u saobraćaj sve dok ne bude sve završeno i dok se ne ispoštuju najviše mere bezbednosti vožnje po autoputevima, a tu spadaju popravke određenih devijacija asfalta, proširenje bankina, odvodnjavanje...\nInače ovaj krak autoputa Preljina-Požega svi čekaju kao ozeblo sunce, jer se očekuje da on reši problem gužvi oko Čačka.\nKako se navodi u tenderskoj dokumentaciji, nastavkom izgradnje autoputa na deonici Preljina - Požega prva naplatna stanica iza naplatne stanice Preljina je Pakovraće.\n- S obzirom da na deonici Obrenovac- Preljina već postoji naplatni sistem "zatvorenog" tipa, ova naplatna stanica se mora uklopiti u taj sistem, odnosno ona postaje čeona naplatna stanica u ovom sistemu, dok naplatna stanica Preljina postaje bočna naplatna stanica. Kada se izgrade sledeće dve stanice – Lučani i Požega, ona će postati bočna naplatna stanica – navodi se u tenderu.\nPredmet ove javne nabavke je ugradnja opreme i puštanje u rad sistema za naplatu putarine na naplatnoj stanici Pakovraće, kao i sistema video nadzora procesa naplate putarine i alarmnog sistema za obezbeđenje radnika i imovine.\nPodseća se da naplatna stanica Pakovraće, koja je postavljena početkom decembra, ima 6 ostrva, odnosno 7 saobraćajnih traka, tako da na naplatnoj stanici treba ugraditi dve mešovite ulazne, dve manuelne naplatne trake i dve mešovite naplatne trake, kao i jednu reverzibilnu traku (manuelni ulaz/manuelna naplata).\nIsto tako treba ugraditi opremu na nivou naplatne stanice.\nKako i drugde, na manuelnoj naplatnoj traci obavlja se gotovinska naplata putarine i ove trake imaju posadu (inkasante), dok se u traci za ENP finansijske transakcije obavljaju korišćenjem tzv. "elektronskog novca", a sistem obuhvata "prepaid" i "postpiad" metod.\nBez obzira na tip trake, u naplatnim trakama se vrši automatska kategorizacija vozila, tzv predkategorizacija vozila na osnovu koje se sva vozila svrstavaju u jednu od 4 kategorije, određivanje registarskog broja vozila i naplata putarine, saglasno kategoriji vozila i pređenom putu, dodaje se u tenderu.\ndeonica Preljina Pakovraće\nnaplatna rampa Pakovraće


Vučić: Zadatak da utvrdimo tačan broj stradalih Srba u NDH\nIzvor\tTanjug\tavgust 20, 2016\nDONJA GRADINA - Premijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da pred institucijama Srbije i RS stoji zadatak da se utvrde tačna imena stradalih Srba na teritoriji Nezavisne države Hrvatske, jer ni posle više od 70 godina to nije utvrđeno.\n"To moramo da uradimo i zbog povampirenja ustaške ideologije u savremenoj Hrvatskoj, koja se ogleda u reviziji činjenica koje je istorijska nauka već prihvatila", rekao je Vučić na obeležavanju 75 godina od formiranja koncentracionog logora Jasenovac.\nOn je naveo da smo svedoci kako se iz ponora istorije na scenu vraćaju ideje nekadašnje NDH, da ćemo mirno i ponosno istrepeti sve to, ali da nikome i nikada nećemo dozvoliti Jasenovac, Jadovno, Jastrebarsko, ali ni Oluju.\n"Srbin više neće u jamu, Srbin više neće bespogovorno u smrt, Srbin više neće i ne može bez svoje njive, imanja, kuće, ognjišta", podvukao je Vučić.\nOn je rekao da Srbin više ne pristaje da bude kriv samo zato što je Srbin i što se krsti sa tri prsta, a Srbija nikad više neće biti slaba da gleda, ćuti i dopušta uništenje, pogrom dela sopstvenog naroda.\nVučić je istakao da Srbi nikome ne prete i da hoće mir i najbolje odnose, čak i sa onima koji su hteli da nas nema.\n"Takvu politiku smatramo delom svoje buducnosti, ali ćemo da budemo svoj na svome, da živimo svoje obične živote u svojim opancima i pod srpskom kapom", rekao je Vučić.\nOn je rekao da je izgubljeno mnogo života da bismo se plašili koljača i ubica, kako je rekao, koje neki svakodnevno promovišu kao nacionalne heroje.\n"Ne plašimo se tih ubica, sve smo lekcije naučili, vaše pesme i zlokobne pretnje samo nas ujedinjuju, na vaš podsmeh odgovaramo osmehom, na vašu mržnju ljubavlju", rekao je Vučić.\nOn je rekao da su Srbi u NDH bili krvi za to što postoje i što se nisu odrekli svoje pravoslavne vere i ognjišta, dodajući da su u Donjoj Gradini napravljene grobnice za one koji su tada smetali razvoju jedne nacističke države, a da Ante Pavelić za svoja zlodela nije odgovorao.\nVučić je rekao da ne želi da govori strašnim brojevima, između ostalog i o 30.000 stradale dece, već da hoće umesto toga da se zadrži na jednom broju - na 1,2 metara dubine na kojoj su pokopavani pobijeni.\n"Zato što danas stojimo na toj meri 1.2 metra od užasa, samo na 1.2 metra pokopavali su ubijene Srbe, 1,2 metra od smrti, noža, kamena, malja, smeha ubica...", rekao je Vučić.\nPremijer Srbije je rekao da niko od "krvnika" nije pokušao da opere krv sa svojih ruku.\n"Ili ih je prosto i danas baš briga, sasvim mirno spavaju i utrkuju se, kao što vidite, da dokažu da im je deda bio ustaša... Nama nije, naši dedovi su ovde, na 1,2 metra ispod zemlje, zaklani, streljani, udareni maljem, položeni su u temelj njihove 'božje države', ustaške države njihovih dedova", rekao je Vučić.\nZbog toga, kako je rekao, danas mi, unuci žrtava na samo 1,2 metra, na teritoriji ustaške "božje države" pevamo ponosno Bože pravde.\n"Pa koje onda pobedio?", upitao je Vučić, dodajući da unuci onih koji su bili predodređeni da umru za nečije puste snove, pamtimo bez mržnje i bez osvete, te da je naš uspeh, rad i rast, naša pobeda njihova najveća kazna.\n"Naši preci znaju da to nije bilo uzalud", rekao je Vučić, navodeći da je srpski narod preživeo i da nikada više neće dozvoli da ga neko spusti na tih 1,2 metara.\nPoručio je da ćemo hodati podignute glave napred, a ne unazad, od sada pa zanavek, s ponosom koji obezbeđuju dede žrtve, a ne dede ustaše.\n"Zato vas molim za trenutak tišine za sve one kojih više nema, tišine u kojoj će biti sve naše reči za sve njih, i za one pokopane na 1,2 metara, i na one koji su ih tu smestili. Neka je večna slava svim poginulima i ubijenima u Gradini i Jasenovca. Neka živi Republika Srpska. Živela Srbija", poručio je Vučić.\n« Tači apeluje da se omogući formiranje ZSO Od danas akcija pojačane kontrole brzine na putevima »


Tomić “izbegao” novinare posle žreba, Trinkijeri: Želim da preživim prvu utakmicu - SPORTSKI ŽURNAL\nTomić “izbegao” novinare posle žreba, Trinkijeri: Želim da preživim prvu utakmicu\n31 januar, 2019 8\nTrener košarkaša Partizana Andrea Trinkijeri izjavio je danas da očekuje izuzetno zanimljiv završni turnir Kup radivoja Koraca i da se raduje jer će prvi put učestvovati u takvom formatu takmičenja.\n- Kad igraš ovakve turnire, tri dana, tri utakmice, svaka je druga priča, ali ne smeš da razmišljaš dalje od prve. Čeka nas Novi Pazar, sigurno će biti u najboljoj formi, jer igraju protiv velikog kluba. Kup je nezgodan za favorite, želim da preživim prvu utakmicu, pa ću onda da mislim na drugu - rekao je Trinkijeri novinarima posle žreba u hotelu Hajat.\nTrener Maga Bemaksa Dejan Milojević rekao je da njegova ekipa neće potceniti Borac iz Čačka u polufinalu.\n- To je jedna od najkvalitetnijih ekipa u našem prvenstvu i sigurno su kadri da nas pobede. Mi imamo problema sa povredama, ali bez obzira na to svakako smo favoriti. Posle ide Zvezda, najteži protivnik i daćemo sve od sebe - poručio je MIlojević.\nTrener FMP-a Vladimir Jovanović istakao je da će veoma ozbiljno shvatiti duel protiv debitanta, ekipe Svetog Đorđa iz Žitišta.\n- Čestitam na uspehu, jer bi on mogao da pokrene košarku u manjim sredinama. Nadam se da hoće. Posle očekujemo polufinale protiv Partizana, to jeste realno, ali u košarci i sportu se ne desi uvek šta je realno, tako da ćemo o tome razmišljati kad do toga dođe - rekao je Jovanović.\nTrener Novog Pazara Oliver Popović izjavio je da je Partizan „najlakši protivnik”.\nŽrebu je prisustvovao i trener Crvene zvezde Milan Tomić, ali je on odmah napustio Hajat i nije bio na raspolaganju medijima.\nTrener košarkaša Crvene zvezde Milan Tomić izjavio je da je zadovoljan žrebom za završni turnir Kupa Radivoja Koraća i poručio da respektuje sve rivale.\n- Kup takmičenja su specifična jer daju svima pođednaku šansu, takođe i donose mogućnost da se osvoji vredan trofej posle tri utakmice. Zadovoljan sam žrebom, svakako da ako želite da osvojite trofej morate da pobedite sve rivale. Maksimalan respekt prema svakom rivalu, idemo korak po korak, jer nas do krajnjeg cilja očekuju potencijalno tri utakmice u tri dana. Očekujem i veliku podršku naših navijača kojih tradicionalno ima puno u Nišu I tom delu Srbije - rekao je Tomić za klupski sajt, nakon što je „izbegao” novinare posle žreba u Hajatu.\nKapiten crveno-belih Branko Lazić rekao je da je Kup, na kojem učestvuje godinama, praznik srpske košarke i da se nada novom trofeju.\n- Poštujemo sve timove, startujemo protiv Dinamika I u taj meč moramo da uđemo maksimalno. Kup je vrlo specifično takmičenje, po ovom rasporedu mogli bi da odigramo tri utakmice u tri dana, I zato moramo korak po korak, jer svi kao i mi žele ovaj trofej - istakao je Lazić.\nЖељко Павловић · 31 januar, 2019 20:40\nбг · 31 januar, 2019 22:06\nDragan. Bgd · 31 januar, 2019 21:13\nSkroz dobar odgovor · 01 februar, 2019 08:53\nDujda · 01 februar, 2019 12:38\n@Dujda · 02 februar, 2019 01:27\nSrdjan · 01 februar, 2019 09:52\nKo · 02 februar, 2019 01:28


Zaharova: Teroristi sprovode genocid u Siriji - Sputnjik Srbija\n03:20 23 Septembar 2020\nZaharova: Teroristi sprovode genocid u Siriji\n14:21 31.08.2016 (osveženo 15:44 31.08.2016) Preuzmite kraći link\nPripadnici terorističkih grupa u Siriji sprovode versko i etničko čišćenje, izjavila je zvanična predstavnica ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova na redovnoj konferenciji za medije.\n„Jedna od najtežih manifestacija sirijskog sukoba bilo je etničko i versko čišćenje koje su sproveli teroristi, kao i progon na verskoj osnovi“, rekla je Zaharova.\nKeri: Razgovori Vašingtona i Moskve o Siriji su „dobar dijalog“\nIzjave o nasilnom rešenju u Siriji protivreče mirnom rešenju\nIzjave SAD u UN o nasilnom scenariju u Siriji u suprotnosti su sa pokušajima Moskve i Vašingtona da postignu mirno rešenje krize u toj zemlji, izjavila je Zaharova.\n„O kakvom nasilnom scenariju se govori nekoliko dana nakon višečasovnih razgovora predstavnika ministarstava spoljnih poslova SAD i Rusije i mnogobrojnih telefonskih razgovora u kojima se razmatralo pitanje mirnog rešenja sirijskog sukoba“, rekla je Zaharova odgovarajući na pitanje zašto se u SB UN sada pojavljuju izjave o mogućem nasilnom rešenju krize u Siriji.\nRazdvajanje terorista od opozicije u Siriji još nije rešeno\nZadatak razdvajanja terorista od opozicije u Siriji još uvek nije rešen, istakla Zaharova.\nPočelo je aktiviranje kontakata naših stručnjaka Rusije i SAD o Siriji. Određeno usporavanje tih kontakata nije bila greška Rusije, već nažalost, inicijativa američke strane. Konstatovali smo da su se kontakti između naših stručnjaka usporili, rekla je Zaharova.\nNaravno, razgovori u Ženevi (ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova i američkog državnog sekretara Džona Kerija) dali su tom procesu dinamiku i oni su se obnovili u onom obimu koji je zaista koristan, dodala je Zaharova.\nOna je podsetila da je Vašington još u februaru obećao razdvajanje terorističkih i opozicionih grupa u Siriji.\n„Nažalost, do sada, bez obzira na sva uveravanja američke strane da to za njih ne predstavlja problem i da je američkim stručnjacima potrebno samo dve nedelje da razdvoje teroriste od opozicije i dalje ne se ne dešava neophodni element potreban za realizaciju celog paketa dokumenata koji su usvojili Međunarodna grupa za podršku Siriji i SB UN“, naglasila je predstavnica ruskog Ministarstva.\nRusija se nada objektivnosti u istrazi ubijenog novinara\nMoskva se nada objektivnoj i transparentnoj istrazi smrti ruskog novinara Ščetinjina u Ukrajini, izjavila je zvanična predstavnica ruskog Ministarstva spoljnih poslova.\nU Kijevu pronađen mrtav ruski novinar\n„Ovaj slučaj još nije jasan. Nadamo se da će istraga biti objektivna i transparentna“, izjavila je Zaharova.\n„Želim da dodam da ovo nije prvi slučaj pogibije ruskih novinara u Ukrajini“, istakla je ona.\nPres-služba Nacionalne policije Ukrajine u Kijevu saopštila je 28. avgusta da je ruski novinar i osnivač agencije „Novi region“ Aleksandar Ščetinjin nađen mrtav sa prostrelnom ranom u glavi u svom stanu u Kijevu. Osnovna verzija njegove smrti je samoubistvo.


Sportske.net - Novinar njujorškog Tajmsa se ponovo obrušio na Novaka: "Taj momak ima problem"\nNovinar njujorškog Tajmsa se ponovo obrušio na Novaka: "Taj momak ima problem"\nPoznat je kao ne baš veliki fan srpskog tenisera.\nFrancuski tandem osvojio Rolan Garos\nTroickog pobeda deli od glavnog žreba u Kvinsu\nBez Nadala na Vimbldonu?!\nAmerički novinar Ben Rotenberg oglasio se juče tokom meča Novaka Đokovića i Matea Beretinija ponovo kritikujući srpskog igrača.\nNaime, Rotenbergu je zasmetala Novakova agresivnost, koji je u završnici meča nekoliko puta vikao ka svom boksu i nogom uradio o reklamu, a posebno je to bilo izraženo kada Italijan vinerom dobio poen, na šta je Đoković reagovao u neverici da je rival pogodio.\nRotenberg se oglasio pre svega toga, ali ostaje misterija gde je pronašao manu svetskom broju jedan.\n"Ovaj momak ima problem sa agresivnošću. Greška na prošlogodišnjem US Openu nije bila nesreća (prim. aut. kada je lopticom pogodio sudinicu). To je bila logična kulminacija bezobzirnog ponašanja tokom karijere velikog šampiona koji na terenu istresa svoja dnevna sr..a", napisao je Rotenberg na Tviteru.\nNije prvi put da novinar uglednog Njujork Tajmsa ima negativno mišljenje o Đokoviću. Ove godine, nakon Australijan opena, gde je Novak podigao trofej, kritikovao je njegove naviječe smatrajući da je njihovo ponašanje "ekstremno agresivno". Osim toga, i ranije se oglašavao povodom Novaka u negativnom kontekstu. Ruku na srce, umeo je i da pohvali, ali retko.\nTakođe, juče smo pisali i onegativnim komentarima italijanskih novinara, koji su kritikovali pljuvanje Đokovića u pravcu Matea Beretinija posle izgubljenog poena.\nThis dude has anger issues.


Grad odvojio 30 miliona za nova zapošljavanja - Televizija Leskovac\nGrad odvojio 30 miliona za nova zapošljavanja\nLeskovac – Grad Leskovac i Nacionalna služba za zapošljavanje raspisali su Javni poziv za realizaciju programa i mera aktivne politike zapošljavanja, među kojima su: stručna praksa za svršene studente sa prosečnom ocenom 9 i više, samozapošljavanje i otvaranje novih radnih mesta.\nJavni poziv raspisan je do 18. jula, a sve dodatne informacije zainteresovana lica mogu da pronađu na sajtu Agencije za lokalni ekonomski razvoj koja je zadužena za realizaciju programa.\nZa sprovođenje mera aktivne politike zapošljavanja grad se obavezao da iz budžeta izdvoji 30 miliona dinara, od čega će za realizaciju stručne prakse biti izdvojeno 8 miliona dinara, što će biti dovoljno da 38 lica obave praksu u trajanju od 12 meseci.\nZa sprovođenje mere „nova radna mesta“ izdvojeno je 10 miliona dinara, čime će biti omogućeno zapošljavanje 83 lica kod privatnih poslodavaca tako što će svako novo radno mesto biti subvenciionisano sa 120 hiljada dinara.\nPrema rečima predstavnika Nacionalne službe za zapošljavanje, filijale u Leskovcu, propisani uslovi za realizaciju javnog poziva ne dozvoljavaju da jedan poslodavac zapošljava više puta isto lice, o čemu se komentarisalo u poslednje vreme.\nJavni poziv za sprovođenje mera aktivne politike zapošljavanja raspisan je na osnovu sporazuma koji je potpisan u aprilu ove godine između predstavnika lokalne samouprave i Nacionalne službe za zapošljavanje.\nTags: NSZ, zapošljavanje\nDistribucija preti, plaćajte račune!


Pregovaračko poglavlje 27 - životna sredina i klimatske promene\nKurs “Pregovaračko Poglavlje 27-životna sredina i klimatska promene” ima za cilj da polaznicima pruži osnovna znanja o:\n- bolje komuniciraju o temama vezanim za pregovaračko poglavlje 27;\n- razumeju izveštaj Evropske komisije o napretku Srbije u oblasti životne sredine (progress report-chapter 27);\n- efikasno prate aktivnosti Vlade Srbije i resornog Ministarstva vezano za poglavlje 27;\n- ukoliko su aktivisti u nevladinim organizacijama, službenici u nacionalnim institucijama ili u lokalnim samoupravama, daju doprinos usklađivanju sa evropskim politikama.\nKurs je napravljen u okviru projekta "Kao na razglednici - šta prirodi Srbije donosi članstvo u EU" koji je podržala Kancelarija za evropske integracije Vlade Republike Srbije.\nDragoljub Todić, „Vodič kroz EU politike – Životna sredina“.Izdavač Evropski pokret u Srbiji, 2010.\nEU ENLARGEMENT FACTSHEET - Chapter 27\nNacionalni program za usvajanje pravnih tekovina EU (2013.-2016.)\nPopulari, Vodič kroz pristupne pregovore, iskustva Republike Hrvatske u okviru poglavlja 27-Okoliš link\nPrivredna komora Srbije, 100 pitanja i odgovora za privrednike o Evropskoj uniji, 2013. godine\nKoalicija 27 - Izveštaj iz senke o napretku u poglavlju 27 tokom 2015. godine link\nKancelarija za evropske integracije Republike Srbije link\nEvropska komisija, DG Environment link\nEvropska komisija, DG Enlagrgement link\nDelegacija Evropske unije u Republici Srbiji link\nProjekat ECRAN link\nDObar dan postovani uspesno sam prosao kurs i odusevljen sam nacinom edukacije i inovacijom ovih kurseva. Analiticar sam za zastitu zivotne sredine pa mi je obogacivanje znanja iz ove oblasti veoma znacajno kao i posedovanje sertifikata. Trenutno nisam u mogucnosti da preuzmem setifikat iz ove oblasti ...\nDobro došli na kurs o pregovaračkom poglavlju 27 – životna sredina i klimatske promene\nKurs je napravljen 2014. godine, u okviru projekta "Kao na razglednici - šta prirodi Srbije donosi članstvo u EU" koji je podržala Kancelarija za evropske integracije Vlade Republike Srbije.\nIako se proces pregovora za članstvo Srbije u Evropsku uniju (EU) i koraci u pregovorima često spominju, smatramo da je na početku kursa bitno ponoviti neke osnovne informacije.\nKako bi postala država članica EU, zemlja kandidat mora da prihvati pravnu tekovinu EU, ili Acquis Communautaire. Termin je francuskog porekla i bukvalno se prevodi kao "ono što je usaglašeno".\nOdnosi se na institucije i pravne propise EU, i uključuje propise, direktive, odluke i smernice, i stalno se dopunjava i menja kako bi se poboljšao kvalitet života građana. Kako raste EU legislativa, tako se acquis širi.\nPravne tekovine EU podeljene su u 35 poglavlja, a pregovori o članstvu zapravo su proces tokom koga će se Srbija prilagoditi njenom pravnom, ekonomskom i društvenom sistemu, reformišući sopstveno zakonodavstvo u svim navedenim segmentima, ali i celokupni društveni sistem.\nPregovori o članstvu u EU traju u proseku od tri do pet godina, što zavisi od sposobnosti države da u toku pregovora usklađuje svoje zakonodavstvo sa pravnim tekovinama EU. Praksa dosadašnjih pregovora koje je vodila EU bila je da se najpre otvaraju lakša poglavlja pravnih tekovina EU, kako bi se država upoznala sa načinom vođenja pregovora, a da se za kraj ostavljaju najkompleksnija pitanja budžeta, poljoprivrede, pravosuđa, zaštite životne sredine, regionalne politike i koordinacije strukturnih fondova.\nU uvodnom delu kursa o pregovaračkom poglavlju 27 krenućemo od zaključka.\nAli, od zaključka Evropske komisije o napretku Srbije (Progress report 2013).\n“Napredak u oblastima životne sredine i klimatskih promena je mali. Potreban je znatan dodatni napor kako bi se postiglo dalje usaglašavanje sa politikom EU u oblastima kao što su vode, upravljanje otpadom, kvalitet vazduha i zaštita prirode. Potrebno je poboljšati sprovođenje postojećih pravnih propisa i održavati kapacitete u vezi s tim. Trenutne aktivnosti na jačanju inspekcije i sprovođenja propisa treba da prati otklanjanje nedoslednosti i nepotpunosti u zakonodavstvu koje sprečavaju delotvorno sprovođenje. Učestvovanje javnosti i javne rasprave u procesu donošenja odluka je potrebno povećati. Neophodan je znatan napor da se za državu usvoji pristup čija bi priroda bila više strateška, da se izvrši usaglašavanje sa pravnim tekovinama EU i da se one sprovedu, kao i da se ojačaju administrativni kapaciteti i međuinstitucionalna saradnja i podizanje nivoa svesti. Još uvek nije razvijen plan investicija u vezi sa strateškim prioritetima. Uopšteno govoreći, započeto je bavljenje prioritetima u oblastima životne sredine i klimatskih promena”.\nEvropska komisija redovno izveštava Savet i Parlament o napretku zemalja Zapadnog Balkana u evropskim integracijama, ocenjujući njihove napore u usklađivanju sa kriterijumima iz Kopenhagena i uslovima procesa stabilizacije i pridruživanja.\nIzveštaj o napretku, u velikoj meri, sledi istu strukturu iz godine u godinu:\n- kratko opisuje odnose između Srbije i Evropske unije;\n- analizira stanje u Srbiji u pogledu političkih kriterijuma za članstvo;\n- analizira stanje u Srbiji na osnovu ekonomskih kriterijuma za članstvo;\n- ispituje kapacitet Srbije da preuzme obaveze članstva tj. pravnih tekovina izraženih u ugovorima, sekundarnom zakonodavstvu i politikama Unije.\nNapredak se meri na osnovu donesenih odluka, usvojenog zakonodavstva i sprovedenih mera. Po pravilu, zakonodavstvo ili mere koje su u pripremi ili čekaju skupštinsko odobrenje nisu uzeti u obzir. Ovakav pristup obezbeđuje ujednačen postupak u svim izveštajima i omogućava objektivno ocenjivanje.\nZaključak koji ste pročitali na prethodnoj strani je deo izveštaja za pregovaračko poglavlje 27. To je samo zaključak, u nastavku kursa ćete imati mogućnost da detaljno pregledate ceo izveštaj.\nNapomena: Izveštaj za 2013. godinu je uzet jer je on bio “najnoviji” u trenutku pripreme kursa.\nEvropska komisija je najvažnija izvršna institucija EU. Evropska komisija jedina ima pravo zakonodavne inicijative: priprema odluke Saveta EU i nakon usvajanja ih sprovodi; nadzire primenu odluka i drugih propisa na teritoriji država članica EU. Evropska komisija, takođe, obezbeđuje sprovođenje osnivačkih ugovora i ostvarivanje interesa EU.\nPolitike zaštite životne sredine EU imaju za cilj promociju održivog razvoja i zaštitu životne sredine za sadašnje i buduće genaracije. Bazirane su na preventivnim aktivnostima, primeni principa “zagađivač plaća”, borbi protiv zagađenja na izvoru nastanka, podeljenoj odgovornosti i integraciji politika životne sredine u druge sektorske politike EU.\nPropisi EU iz oblasti životne sredine su izuzetno obimni i čine približno jednu trećinu ukupnog broja propisa EU. Ovi propisi pokrivaju oblast zaštite životne sredine horizontalno (procena uticaja na životnu sredinu, dostupnost informacija, učešće javnosti), odnosno kroz sektore:\n# klimatske promene i kvalitet vazduha\n# upravljanje otpadom\n# zaštita i upravljanje vodama\n# zaštita prirode\n# kontrola industrijskog zagađenja i upravljanje rizikom\n# genetični modifikovani organizmi\n# zaštita od buke\n# civilna zaštita\nTema našeg kursa je pregovaračko poglavlje 27 koje je posvećeno životnoj sredini i klimatskim promenama.\nVeoma često čujemo da je ovo poglavlje: najteže, najskuplje, najkomplikovanije i slično.\nPoglavlje 27 obuhvata prilično opširne delove evropskih propisa stvaranih tokom niza decenija i postalo je globalno najkompleksniji sistem propisa u životnoj sredini. Visok stepen zaštite životne sredine predstavlja jedan od osnovnih ciljeva koji su utkani u Sporazume EU, zajedno sa načelima održivog razvoja i integracije zaštite životne sredine u sve politike.\nNacionalna strategiju za aproksimaciju u oblasti životne sredine za Republiku Srbiju navodi:\n“Osvrt na poslednji talas proširenja EU ukazuje na to da su pregovori u vezi sa Poglavljem 27 bili najteži. Sam obim propisa i njegov unakrsni karakter nisu jedini razlozi za to. Imajući u vidu obim problema u životnoj sredini u Republici Srbiji i stanje infrastrukture, moguće je da će ovo ujedno biti i najskuplji deo pravnih tekovina EU koji treba implementirati. Republika Srbija će morati da pregovara o brojnim prelaznim periodima kako bi rešila sve ekonomske izazove na tom putu. Ovo poglavlje ima i politički osetljive aspekte, kao na primer reakcije na prekogranično zagađenje, pitanja u vezi sa pravilima unutrašnjeg tržišta i pitanja spoljne trgovine”.\nEvropska komisija, Generalni direktorat za proširenje, u svojim dokumentima navodi tri ključna izazova u preuzimanju pravih tekovina EU u oblasti životne sredine:\n- Nacionalno zakonodavstvo mora da bude usklađeno sa preko 200 pravnih akata EU koje pokrivaju oblast životna sredina i klimatske promene;\n- Nacionalne institucije moraju biti prilagođene i ojačane za primenu legislative EU;\n- Važne finansijske investicije su bitne za osiguravanje institucijalnog okvira, za izgradnju i/ili modernizaciju postrojenja, tehnologija i infrastrukture u sektoru životne sredine i klimatskih promena.\nKoja je korist i rezultat za Srbiju od poglavlja 27?\n“ Cilj je da se u Srbiji uspostavi održiv sistem zaštite životne sredine, kao i značajna uključenost ove politike u ostale sektore. Na ovaj način, obezbeđuju se preduslovi za bolje zdravlje, bolji kvalitet života građana i konkurentnu privredu. Istovremeno, kroz pregovore treba obezbediti dovoljno dug prelazni period kako bi se infrastruktura i postrojenja u Srbiji prilagodili visokim EU standardima”.\nPreuzeto sa sajta Kancelarije za evropske integracije Republike Srbije\nKao što smo već naveli pravne tekovine EU obuhvataju oblast zaštite životne sredine horizontalno (procena uticaja na životnu sredinu, dostupnost informacija, učešće javnosti), odnosno kroz sektore: klimatske promene i kvalitet vazduha, upravljanje otpadom, zaštita i upravljanje vodama, zaštita prirode, kontrola industrijskog zagađenja i upravljanje rizikom, genetični modifikovani organizmi, hemikalije, zaštita od buke i civilna zaštita.\nStoga, i pregovaračko poglavlje 27 obuhvata sve ove oblasti.\nU nastavku kursa ćemo videti šta to podrazumeva.\nDirektiva je, uz uredbu, najvažniji pravni instrument EU. Cilj direktive je približavanje zakonodavstava, a ne izjednačavanje zakona, kao što je to slučaj sa uredbom. Direktive su obavezujuće za svaku zemlju članicu na koju se odnose u pogledu željenog cilja, ali se državnim vlastima prepušta izbor oblika i načina sprovođenja direktive. Evropski sud pravde odredio je da države članice moraju odabrati oblik i način koji će najbolje obezbediti sprovođenje direktiva u praksi.\nOvo je međusekrotski deo standarda EU za životu sredinu i mora u potpunosti da se primeni do datuma prijema Srbije u EU.\nU nastavku navodimo najznačajnije direktive u ovoj oblasti:\nDirektiva 85/337/EEC, 97/11/EC o proceni uticaja na životnu sredinu; Direktiva 2001/42/EC o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu; Direktiva 2003/4/EC o pristupu javnosti informacijama iz oblasti životne sredine; Direktiva 2003/35/EC o učešću javnosti u odlučivanju o pitanjima koja se tiču životne sredine; Direktiva 2004/35/EC o odgovornosti za štete u životnoj sredini; Direktiva 2008/99/EC o zaštiti životne sredine putem krivičnog prava; Direktiva 2007/2/EC o ustanovljavanju Infrastrukture za prostorne informacije u Evropskoj zajednici (INSPIRE); Direktiva Saveta 91/692/EEC od 23. decembra, 1991. o ujednačavanju i racionalizaciji izveštaja o sprovođenju određenih direktiva koje se odnose na životnu sredinu;\nPogledajmo kakav je napredak ostvarila Republika Srbija 2013. godine u ovoj oblasti:\nU oblasti životne sredine, što se tiče horizontalnog zakonodavstva, postignut je sporazum o radu četvrtog lokalnog Arhus centra. U januaru je pokrenut prvi Nacionalni ekoregistar za informacije o životnoj sredini koji je u elektronskoj formi. Tokom 2012. godine, ukupno 197 poslovnih subjekata je dostavilo svoje podatke za registar ispuštanja i prenosa zagađujućih materija, u skladu sa pragovima evropske Uredbe o ispuštanju i prenosu zagađujućih materija (od 270 subjekata koji imaju obavezu izveštavanja). Najvećim delom nedostaju izveštaji poljoprivrednih i rudarskih subjekata. Srbija je uspostavila svoj čvor Evropske mreže za informisanje o životnoj sredini i posmatranje životne sredine (EIONET), koja povezuje 23 nacionalna subjekta koja pružaju podatake dobijene praćenjem stanja u životnoj sredini, uključujući institute za javno zdravlje i zavod za statistiku. Potrebno je osigurati dalje međuinstitucionalne sporazume, jedinstvene formate za izveštavanje i finansiranje kako bi se garantovalo odgovarajuće funkcionisanje. Potrebno je poboljšati sprovođenje Direktive za procenu uticaja na životnu sredinu, posebno u pogledu postupka javne rasprave.\nNeke od ključnih tema u ovoj oblasti su: kvalitet vazduha, emisije čestica SO2, NOx, i olova; udeo sumpora u gorivu, emisije iz vozila, trgovina emisijama, gornje vrednosti emisija, ozon u vazduhu itd.\nSpisak propisa EU u oblasti atmosferskog zagađenja obuhvata ukupno 108 akata EU različitog karaktera. Najbrojnije su direktive (38), zatim slede odluke (28), uredbe (19), preporuke (9), akti koji se odnose na međunarodne ugovore (9) i rezolucije (5). (izvor: Vodič kroz EU politike – Životna sredina“ Dragoljub Todić).\nOsnovni izazovi i prioriteti u ovoj oblasti su: smanjenje emisije iz stacionarnih izvora kao što su elektrane, lokalni sistemi daljinskog grejanja i industrijska proizvodnja kao i suočavanje sa rastućim problemom zagađenja vazduha od saobraćaja u gradovima.\nIzveštaj o napredku za 2013. godinu, za ovu oblast, poglavlja 27 kaže:\nŠto se tiče kvaliteta vazduha, u oktobru je usvojen propis o određivanju zona i aglomeracija, kao i spisak kategorija kvaliteta vazduha. Usvojen je plan upravljanja kvalitetom vazduha za grad Bor, dok su isti planovi za Beograd i Novi Sad i dalje u fazi pripreme.\nNajveći izazovi u ovoj oblasti su: unaprediti upravljanje vodama, tretman urbanih otpadnih voda, poboljšanje kvaliteta vode za piće i kanalizacionog sistema.\nListu važećih propisa EU koji se odnose na zaštitu i upravljanje vodama čini 55 različitih akata.\nPrema osnovnom predmetu svoga regulisanja, odnosno, prema osnovnom predmetu zaštite sve najznačajnije izvore EU u oblasti zaštite voda mogli bi grupisati na nekoliko grupa: propisi kojima se reguliše pitanje emisije opasnih supstanci u površinske vode, propisi kojima se utvrđuju ciljevi kvaliteta voda, propisi kojima se reguliše tretman urbanih otpadnih voda, propisi u oblasti zaštite reka, propisi koji se odnose na zaštitu podzemnih voda, propisi kojima se reguliše zaštita mora od zagađivanja. (izvor: Vodič kroz EU politike – Životna sredina“ Dragoljub Todić).\nU izveštaju o napretku Srbije 2013. godine se navodi:\nŠto se tiče kvaliteta vode, u aprilu je usvojena Uredba o utvrđivanju godišnjeg programa monitoringa statusa voda. Očekuje se završetak mreže za monitoring površinskih i podzemnih voda, kao i usaglašavanje geografskih granica nadležnosti organa za upravljanje rečnim basenima sa granicama rečnih basena. Planiranje strateškog investiranja u smanjenje zagađenja vode i dalje je otežano zbog nedostatka nacionalne strategije o zaštiti voda. Potrebno je razjasniti podelu nadležnosti za infrastrukturne projekte između nacionalnog nivoa i lokalnih nivoa. Projekti u vezi sa mapiranjem rizika od poplava su okončani i postoje mape ugroženosti i rizika od poplava za oko 50% poplavnih područja u Srbiji. Još uvek nije završena izgradnja fabrika u Vrbasu, Kuli, Leskovcu i Šapcu. Kapaciteti Uprave za vode Ministarstva poljoprivrede i dalje se moraju ojačavati.\nKada je reč o otpadu, upravljanje komunalnim, industrijskim i opasnim otpadom treba da bude u skladu sa EU standardima, potrebno je sprovoditi strategiju recikliranja otpada i održivog korišćenja resursa.\nOva oblast je veoma kompleksna i pokriva: opasni otpad, ambalažni otpad, kanalizacijski mulj, odlaganje otpadnih ulja (polihlorovanih bifenila koji su sastojak Piralenskog ulja), odlaganje i označavanje baterija, deponovanje otpada, spaljivanje otpada, odlaganje otpadnih vozila, odlaganje otpadne elektronike, opasne materije itd.\nPogledajmo kakav je napredak ostvarila Republika Srbija 2013. godine:\nU oblasti upravljanja otpadom, otvoren je nov regionalni centar za upravljanje otpadom u Pirotu. U Srbiji trenutno funkcioniše 6 sanitarnih deponija koje su u skladu sa propisima EU. Nivo prikupljanja otpada iz domaćinstava porastao je sa 72% na 78%. Potrebno je razviti druge oblike upravljanja otpadom kako bi se deponije upotrebljavale samo u krajnjoj nuždi. Potrebno je brže zatvarati deponije koje nisu u skladu sa propisima i unaprediti sprovođenje pravnih propisa o otpadu. Još uvek nije postignuto puno usklađivanje sa Okvirnom direktivom o otpadu. Nove investicije u oblasti otpada treba da se u većoj meri fokusiraju na razdvajanje i reciklažu otpada. Još uvek nije razvijen plan investicija u vezi sa strateškim prioritetima. Napredak u upravljanju opasnim otpadom zaustavilo je ukidanje prethodno primenjivanog sistema ekoloških taksi.\nPreko 25 godina EU radi na uspostavljanju mreže od 26 000 zaštićenih područja u zemljama članicama. Poznata kao Natura 2000 - ekološka mreža ima za cilj očuvanje i dugoročan opstanak najvrednijih i najugroženijih vrsta i staništa u EU. Pravna osnova za ekološku mrežu Natura 2000 su Direktiva o pticama i Direktiva o staništima. Određivanje područja koja će biti deo mreže Natura 2000 bi trebalo da bude urađeno do datuma pristupanja Srbije EU.\nOsim Natura 2000, Direktive o staništima i Direktive o pticama, politike EU obuhvataju i druge aspekte zaštite prirode i očuvanja biodiverziteta kao što su regulacija/zabrana trgovine zaštićenim vrstama, borba protiv invazivnih vrsta itd.\nU oblasti zaštite prirode napredak u 2013. godini je opisan na sledeći način:\nŠto se tiče zaštite prirode, poboljšano je sprovođenje Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama (CITES). I dalje je potrebno potvrditi institucionalni okvir za određivanje područja u okviru mreže Natura 2000 i upravljanje njima, kao i rešiti probleme metodologije i sredstava u pogledu prikupljanja podataka o staništima i vrstama i njihovog mapiranja i monitoringa. Podelu nadležnosti između nacionalnog i lokalnog nivoa je potrebno razjasniti i povećati sredstva za lokalne samouprave.\nKontrola industrijskog zagađenja i upravljanje rizicima\nDirektiva o industrijskoj emisiji zahteva ogromna ulaganja velikog broja kompanija kako bi se dostigli EU standardi. Osnovni cilj propisa u oblasti kontrole industrijskog zagađenja i upravljanja\nrizikom sastoji se u sprečavanju, minimiziranju ili regulisanju industrijskog zagađenja na izvoru nastajanja. Najznačajnijim bi se mogli smatrati sledeći: Direktiva 2008/1/EZ o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja; Direktiva 96/82/EC o kontroli opasnosti velikih akcidenata koji uključuju opasne supstance (Seveso II); Direktiva Saveta 2001/80/EEZ o ograničenju emisija određenih zagađujućih materija u vazduh iz velikih ložišta; Uredba (EZ) No 1221/2009 Evropskog parlamenta i Saveta od 25. novembra, 2009. godine, o dobrovoljnom učešću organizacija u upravljanju zaštitom životne sredine Zajednice i šemi ocenjivanja (EMAS); Uredba (EZ) No. 1980/2000 o revidiranoj šemi eko-označavanja Zajednice. (izvor: Vodič kroz EU politike – Životna sredina“ Dragoljub Todić).\nPogledajmo šta kaže izveštaj o napretku Republike Srbije za 2013. godinu:\nU oblasti industrijskog zagađenja i upravljanja rizikom, 105 od procenjenih 161 postrojenja za integrisano sprečavanje i kontrolu zagađivanja (IPPC) podnelo je zahteve za integrisane dozvole. Do sada je izdato šest dozvola. Trenutna praksa odvojenog izdavanja dozvola za vodu i otpad nije u skladu sa zahtevima Direktive o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađivanja. Potrebno je ojačati veze između procena uticaja na životnu sredinu i IPPC-a i iskoristiti njihove sinergije. Kapacitet za izdavanje IPPC dozvola na centralnom i lokalnom nivou nije dovoljan. Potrebno je uspostaviti saradnju unutar i između institucija. Tek treba osigurati minimalne standarde za preuzimanje zakonom propisanih obaveza na lokalnom nivou pre prenošenja nadležnosti. Potrebno je znatno povećati nivo predviđenog učestvovanja javnosti u integrisanom postupku izdavanja dozvola.\nOsnovni instrument za određivanje zagađenja bukom i za pokretanje akcija za borbu protiv zagađenja bukom u EU je The Environmental Noise Directive (2002/49/EC).\nLista propisa EU u oblasti buke obuhvata 13 akata različite vrste. Propisi EU u oblasti kontrole buke iz specifičnih izvora mogu biti podeljeni u četiri kategorije kojima su obuhvaćeni izvori buke iz motornih vozila, aviona, različitih uređaja i opreme u domaćinstvima.\nIzveštaj o napretku Republike Srbije za 2013. godine u oblasti zaštite od buke navodi:\nU oblasti buke, potrebno je definisati ciljeve radi ispunjavanja nacionalnih rokova za sprovođenje odredaba zakona o zaštiti od buke u životnoj sredini tokom 2015. i 2016. godine.\nKompleksni zahtevi upravljanja hemikalijama zahtevaju institucionalnu podršku. Lista propisa u oblasti hemikalija (zajedno sa propisima u oblasti industrijskih rizika i biotehnologija) sadrži ukupno 113 akata različitog karaktera. Pri tom, treba imati u vidu da se jedan deo propisa u oblasti hemikalija, prema zvaničnoj EU klasifikaciji, nalazi i u drugim grupama propisa (industrijska politika i unutrašnje tržište , poljoprivreda).\nIzveštaj o napretku Srbije u oblasti hemikalija za 2013. godinu:\nŠto se tiče upravljanja hemikalijama, zatvaranjem Agencije za hemikalije u septembru i prenosom njenih nadležnosti na Ministarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine ukinut je zakonski osnov za vršenje zakonom propisanih dužnosti vezanih za izdavanje dozvola i donošenje odluka. Srbija treba da ponovo uspostavi čvrstu pravnu osnovu za upravljanje hemikalijama. Obustavljene su zajedničke inspekcije na osnovu Zakona o hemikalijama. Do sada dostignut nivo nadležnosti u ovoj oblasti treba očuvati u okviru nove strukture i ponovo primeniti zakonske propise.\nKlimatske promene (klimatska akcija)\nPrioriteti u ovoj oblasti su: usklađivanje sa EU legislativom kao i primena usklađenih propisa koja vodi većem udelu energije iz obnovljivih izvora (energija vetra, solarna, biomasa); povećanje energetske efikasnosti; razvijanje tehnologija za skladištenje CO2; smanjenje emisije CO2 iz novih automobila; uvezivanje i prioritizacija klimatskih promena u drugim politikama itd.\nKako bismo bolje sagledali situaciju u Srbiji, pogledajmo šta kaže Izveštaj o napretku za 2013. godinu:\nŠto se tiče klimatskih promena, država i dalje nema sveobuhvatnu nacionalnu politiku ili strategiju u vezi sa klimom. Srbija se redovno pridruživala stavovima EU u međunarodnom kontekstu. Iako se ranije takođe pridružila Sporazumu iz Kopenhagena i podnela procenu svog potencijala za smanjenje emisija Okvirnoj konvenciji Ujedinjenih nacija o promeni klime, Srbija ipak još uvek nije pokazala svoju nameru da smanji emisije do 2020. godine. Srbija bi trebalo da svoju obavezu u pogledu smanjenja emisija uskladi sa smanjenjem emisija EU i njenih država članica sa ciljem da do 2015. bude realizovan sporazum o klimi nakon 2020. godine. Osim toga, u skladu sa Zelenom knjigom EU Okvir za klimatsku i energetsku politiku do 2030. godine, Srbiji se preporučuje da preispita okvir za svoju politiku u oblasti klime i energetike do 2030. godine. Što se tiče usklađivanja sa pravnim tekovinama EU koje se tiču klime, Srbija je usvojila podzakonske akte u vezi sa kvalitetom benzina i dizel goriva. Identifikovano je 157 stacionarnih postrojenja za buduću implementaciju sistema trgovine emisijama. Neophodan je značajan napor da se ojačaju kapaciteti države za monitoring, izveštavanje i verifikaciju. Srbija redovno učestvuje u radu Regionalne mreže za pristupanje u oblasti zaštite životne sredine (RENA) koji se tiče promene klime. Potrebno je dodatno intenzivirati podizanje svesti na svim nivoima, kao i relevantne inicijative. Tek treba uspostaviti administrativnu strukturu za pitanje klimatskih promena, sa adekvatnim ljudskim i finansijskim resursima i jasno definisanim odgovornostima. Potrebno je poboljšati međuinstitucionalnu saradnju i koordinaciju, kao i kapacitet u toj oblasti.\nPrioriteti EU saradnje u oblasti civilne zaštite su da se obezbedi bolja zaštita ljudi, njihovog okruženja, imovine i kulturnog nasleđa u slučaju prirodnih ili katastrofa koje izazivaju ljudi. Tehnički i materijalni resursi moraju da budu unapređeni, posebno opremanje i obuka osoblja u sektoru civilne zaštite kako bi se dostigla efikasna zaštita u hitnim slučajevima.\nPogledajmo kakav je napredak ostvarila Republika Srbije 2013. godine:\nŠto se tiče civilne zaštite, Republički štab za vanredne situacije je u januaru transformisan u Nacionalnu platformu za smanjenje rizika od katastrofa. Međuvladin sporazum između Rusije i Srbije o osnivanju humanitarnog centra u Nišu je ratifikovan u decembru. Kako bi se razvio regionalni pristup sprečavanju katastrofa, spremnosti za katastrofe i reakciji na njih sa jakom evropskom dimenzijom, potrebno je osigurati saradnju sa Mehanizmom EU za civilnu zaštitu, kome se Srbija kao država kandidat može priključiti. Još uvek nije potpisan bilateralni sporazum sa Francuskom o saradnji i uzajamnoj pomoći u vanrednim situacijama. Sprovođenje akcionih planova vezanih za Nacionalnu strategiju zaštite i spasavanja u vanrednim situacijama, Strategije za smanjenje rizika od katastrofa i za Strategiju zaštite od požara, koje su usvojene tokom 2011. i 2012. godine, i dalje nije završeno.\nEU politike predviđaju da se genetički modifikovani organizmi (GMO) ne mogu gajiti na teritoriji EU ukoliko prethodno nisu odobreni kroz proces procene rizika. Procene rizika vrše nacionalne institucije kao i Evropska agencija za bezbednost hrane. Obzirom da je pitanje genetički modifikovianih organizama „vruća tema“ koja privlači pažnju javnosti, postoje veliki politički pritisci u zemljama EU da se zajedničke politike izmene i da se zemljama članicama da veća sloboda odlučivanja.\nOblast genetički modifikovanih organizama u Republici Srbiji uređena je:\n- Zakonom o genetički modifikovanim organizmima ("Sl. glasnik RS", br. 41/09) i\n- Zakonom o bezbednosti hrane ("Sl. glasnik RS", br. 41/09).\nU izveštajima Evropske komisije o napretku Srbije o GMO se ponekad govori u poglavlju 27 (životne sredina i klimatske promene) a nekad u poglavlju o poljoprivredi.\nRepublika Srbija bi trebalo da uradi još dosta kako bi uskladila svoje zakonodavstvo sa EU standardima.\nNACIONALNI PROGRAM ZA USVAJANJE PRAVNIH TEKOVINA EU (2013.-2016.) u oblasti GMO navodi:\n“U procesu evropskih integracija u Srbiji su planirane sledeće aktivnosti:\nUsvajanje od strane Vlade Predloga Zakona o genetički modifikovanim organizmima (bilo da to bude novi Zakon o GMO ili Izmene i dopune Zakona o GMO), koji će biti usklađen sa Direktivom 2001/18/EZ o namernom uvođenju GMO u životnu sredinu, Uredbom 1829/2003 o genetički modifikovanoj hrani i hrani za životinje, Uredbom 1830/2003 o obeležavanju i sledljivosti GMO, Uredbom 1831/2003 o aditivima za hranu za životinje, Uredbom 1946/2003 o prekograničnom prometu GMO, Uredbom 65/2004 o određivanju identifikacionog broja, Direktivom 2009/41 o ograničenoj upotrebi genetički modifikovanih mikroorganizama”.\nNa osnovu kratkog pregleda tematskih oblasti koje su obuhvaćene pregovaračkim poglavljem 27 možete da shvatite zašto je oblast životne sredine i klimatskih promena označena kao jedna od najtežih, najskupljih, najkomplikovanijih u toku EU integracija.\n- Propisi EU iz oblasti životne sredine su izuzetno obimni i čine približno jednu trećinu ukupnog broja propisa EU;\n- Imajući u vidu obim problema u životnoj sredini u Republici Srbiji i stanje infrastrukture, moguće je da će ovo ujedno biti i najskuplji deo pravnih tekovina EU koji treba implementirati;\n- Kroz pregovore treba obezbediti dovoljno dug prelazni period kako bi se infrastruktura i postrojenja u Srbiji prilagodili visokim EU standardima.\nPošto smo se upoznali sa sadržajem, pogledajmo i kako teče proces pregovora za poglavlje 27.\nNapredak pregovora uključuje eksplanatorni i bilateralni skrining posle koga će uslediti dostavljanje pozicionog dokumenta od strane Srbije. Taj dokument o stavu Srbije će razmatrati Savet EU, posle čega će objaviti svoj opšti stav. Od Srbije će se zahtevati da obezbedi dodatne informacije koje će dovesti do revidirane opšte pozicije koju će usvojiti Savet EU. Ova informacija i razmena pozicija može biti ponovljena u nekoliko navrata. Kada svi aspekti budu jasni, pregovori o poglavlju koje se odnosi na životnu sredinu mogu biti privremeno zaključeni.\nPosle zaključivanja pregovora po svim poglavljima, Evropski savet odlučuje o pridruživanju. Posle pridruživanja, Republika Srbija mora u potpunosti implementirati pravne tekovine EU u skladu sa rezultatima pregovora (što uključuje i prelazne periode).\nZapravo, svim državama u procesu pristupanja su neophodna veoma obimna finansijska sredstva za implementaciju pravnih tekovina EU u oblasti životne sredine. Kroz EU i ostale donatorske fondove mogu se dobiti bespovratna finansijska sredstva i krediti. Povlačenje sredstava ipak zahteva institucionalna, administrativna i pravna uređenja koja dobro funkcionišu.\nDetaljan opis procesa pregovora možete pogledati na online kursu Kancelarije za evropske integracije link\nKako bi proces pregovora bio efikasan, za svako pregovaračko poglavlje se formiraju grupe.\nPregovaračkom grupom za životnu sredinu predsedava državni sekretar iz Ministarstva poljoprivrede i životne sredine. Zamenik predsednika, sekretar i zamenik sekretara su predstavnici istog ministarstva.\nOstali članovi Pregovaračke grupe su predstavnici državnih institucija: Ministarstva finansija, Ministarstva privrede, Ministarstva saobraćaja, Ministarstva građevinarstva i urbanizma, Ministarstva zdravlja, Ministarstva unutrašnjih poslova, Ministarstva pravde i državne uprave, Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Republičkog geodetskog zavoda, Direktorata za civilno vazduhoplovstvo, Agencije za bezbednost saobraćaja, Republičkog hidrometeorološkog zavoda, Republičkog zavoda za statistiku, Instituta za standardizaciju, Zavoda za zaštitu prirode, Republičkog sekretarijata za zakonodavstvo, Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom i Kancelarije za evropske integracije. Kao i u slučaju drugih pregovaračkih grupa, predsednik pregovaračke grupe 27 može, ukoliko postoji potreba, da pozove predstavnike drugih organizacija da učestvuju u radu Pregovaračke grupe.\nNa sajtu http://www.pregovarackagrupa27.gov.rs/ se možete upoznati sa sastavom i aktivnostima pregovaračke grupe.\nZa kraj kursa, prenosimo vam nekoliko poruka gospodina Marka Skolara, koji je tokom sastanka sa NVO u Srbiji, podelio iskustvo Slovenije u toku pregovora za poglavlje 27:\n- EC ima neverovatno veliku “institucionalnu memoriju”\n(Voditi detaljnu evidenciju svih podataka i informacija koji su dostavljeni EC;\n“Govoriti jednim glasom” u komunikaciji sa institucijama EU;\nInstitucijama EU dostavljati samo tačne i pouzdane podatke i informacije, koje su odraz stvarnog stanja;)\n- Nikada “ne ulepšavati” stvarnu situaciju.\n- Proces pregovora je interdisciplinaran timski rad. U radne grupe za pregovore treba angažovati eskperte iz raznih stručnih oblasti (koji imaju tehnička, pravna, finansijska ekspertska znanja, itd.).\n- Detaljno analizirati posledice usklađivanja svakog pojedinačnog propisa sa EU “acquis” - procena uticaja primene usklađenog propisa (procena regulatornog učinka) – RIA.\n- Konsultovati se sa zainteresovanim stranama (NVO, sinidkati, privredna komora, druga privredna udruženja, naučne institucije).\n- Zahtevi za prelazne mere ili izuzeća moraju biti čvrsto argumentovani sa predloženim stručnim mišljenjima, u nekim slučajevima moraju biti i “naučno” utemeljeni.\nKurs o pregovaračkom poglavlju 27 je završen.\nKako biste upotpunili vaše znanje pogledajte dodatni materijal.\nSada možete otpočeti i proveru znanja putem testa.


Vlada KS osigurala tri linije pomoći za medicinsku i zaštitnu opremu - Akta.ba\n12.04.2020. 09:31 / Izvor: Fena\nPremijer Kantona Sarajevo Mario Nenadić jučer je na konferenciji za medije kazao da je Vlada KS, zbog pandemije koronavirusa, osigurala tri linije nabavki i snabdijevanja zašitnom i medicinskom opremom.\nLinije pomoći osigurane su kroz budžetska izdvajanja, potpisan sporazum sa UNDP-om, od toga je Vlada KS osigurala 500.000, a UNDP 300.000 KM za potrebe nabavki opreme i zaštitnih sredstava.\n"Druga linija pomoći je kroz Zavod zdravstvenog osiguranja, koji ima također potpisan sporazum sa UNDP-em u iznosu od četiri miliona KM sa značajnim ulaganjem UNDP-a i to je prvi dio sredstava koja su odvojena za predmetne namjene od strane Zavoda, a zaključcima Vlade i Skupštine KS. Treći su donacije iz EU i bilateralnih donatora", rekao je Nenadić.\nPodsjetio je da neposredno nakon proglašenja stanja nesreće uzrokovanog pandemijom, nije postojao adekvatan kanal nabavki i snabdijevanja Kantona, te je Vlada KS u međuvremenu i to pitanje riješila u saradnji sa UNDP-om.


Stara milijarda za nova ulaganja u zdravstvo - Istinomer\nAnka Milivojević 22. 10. 2018.\n„Planirano je ulaganje od 235 miliona evra u opšte bolnice i 430 miliona evra u četiri klinička centra, kao i dodatnih 54 miliona u Dečju bolnicu u Beogradu, 100 miliona u 11 klinika i 200 miliona u domove zdravlja“, najavio je Vučić nedavno.\nPrema procenama, za izgradnju takozvane „Tiršove 2“ neophodno je 54 miliona evra, a ministar zdravlja Zlatibor Lončar najavio je da će ova klinika biti gotova u narednih nekoliko godina. Podaci o kapitalnim ulaganjima u zdravstvu mogu se naći i na sajtu Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima.\nTu se navodi da je u toku „izvođenje radova na sanaciji i adaptaciji pedijatrijskih ambulanti na nivou prvog sprata i hirurških ambulanti na nivou prizemlja i na rekonstrukciji amfiteatra u objektu Univerzitetske dečje klinike Tiršova. Ovaj projekat košta 156 miliona dinara, što je oko 1,3 miliona evra.\nMilojko Arsić: „Najavljena milijarda ulaganja je 2.5 odsto BDP“\n„Ukupna državna ulaganja u zdravstvo iznose oko šest odsto BDP-a, ali u tim rashodima je mali procenat investicija. Uglavnom je reč o tekućim izdacima koji su namenjeni za Republički fond zdravstvnog osiguranja, lekove, medicinska sredstva. Gotovo da nije sporno da su Srbiji potrebna velika kapitalna ulaganja u zdravstvo, ali mi smo i ranijih godina najavljivali velike investicije i imali ambiciozne planove u kratkim vremenskim rokovima, ali je malo toga urađeno. Takođe, čini mi se da je dobar deo novca za najavljene nove investicije obezbeđen ranijih godina“, primećuje profesor Arsić.\ninvesticije obećanja predsednik Srbije zdravstvo


Сатеривање Русије у геополитички ћорсокак - Нови Стандард\nSaterivanje Rusije u geopolitički ćorsokak\nRobert Meri 24.11.2019. 14:08 20.01.2020.\nKako je prilično pojednostavljeno svedočenje dvojice američkih diplomata pokazalo da se američka spoljna politika bliži katastrofi\nPegi Nunan iz Vol strit džornala dopalo se ono što je videla kada su američke diplomate Džordž Kent i Vilijam B. Tejlor mlađi stali pred Komitet za obaveštajne poslove Predstavničkog doma kako bi izneli svedočenja u okviru drame oko impičmenta koja se upravo odigrava. Gledala je na njihovu pojavu kao na ponovno „uskrsnuće stare Amerike“. Pokazali su „držanje i vladanje temom koja se našla pred njima.“ Ispoljili su „sposobnost i integritet“.\nSve je to tačno. Kent sa svojom leptir mašnom i porodičnom tradicijom poslova u javnoj službi zaista odaje utisak tradicionalnog zvaničnika iz nekadašnje ere američkih spoljnih poslova. A Tejlorova pojava, sa njegovom besprekornom karijerom u vojnoj akademiji Vest Point, s njegovim herojstvom iz Vijetnamskog rata i dugogodišnjom državnom službom, izgledala je kao prisećanje na iskrene američke vojnike koji su izvojevali pobedu u Drugom svetskom ratu i omogućili uspon SAD ka globalnoj dominaciji.\nAli ovi ljudi su usvojili geopolitičke stavove koji su pojednostavljeni, nepromišljeni i opasni. Možda ne bi trebalo svaljivati ozbiljnu krivicu na njih, imajući u vidu da se radi o istom geopolitičkom stanovištu koje je prihvatio gotovo čitav spoljnopolitički establišment, čiji su ovi ljudi samo odani aparatčici. Pa ipak, oni imaju svoju ulogu u nametanju spoljne politike koja Ameriku vrlo verovatno vodi u katastrofu.\nTEZA I KONTRATEZA\nNijedan od njih nije pokazao ni trunku razumevanja za igru koju SAD igraju sa Ukrajinom. Nijedan nije nagovestio minimum volje da sagleda dugu i komplikovanu istoriju rusko-ukrajinskih odnosa. Čini se da nijedan od njih nije razumeo ni suštinu niti intenzitet geopolitičkih interesa Rusije duž sopstvenih granica, kao ni to koje bi bile moguće posledice pojačanog američkog uplitanja na teritoriji koja je vekovima bila deo ruske sfere uticaja.\nI Tejlor i Kent su izjavili da je Ukrajina vitalni američki nacionalni interes, premda nijedan nije pokušao da suštinski obrazloži svoje razmišljanje. Razmotrite sve potencijalne scenarije za sudbinu Ukrajine i onda se zapitajte da li bi neki od njih zaista suštinski uticao na vitalne američke interese. Svaki potvrdan odgovor bi zahtevao detaljno obrazloženje.\nMoglo bi se eventualno tvrditi da bi širenje ruskog uticaja u Ukrajini uticalo na vitalne interese ostatka Evrope, ali teško da se to može uzeti zdravo za gotovo. Ne bi li Evropa mogla samostalno da se suoči sa takvom pretnjom od strane Rusije, imajući u vidu da EU broji 512 miliona stanovnika i ima BDP od 18 biliona dolara, dok Rusija ima 145 miliona stanovnika i BDP od 1,6 biliona dolara?\nDžordž Kent i Vilijam Tejlor u svedočenju pred Odborom za obaveštajne poslove Predstavničkog doma, Vašington, 13. novembar 2019. (Foto: Erin Schaff/The New York Times)\nPojava Tejlor-Kent proističe iz rasprostranjene demonizacije Rusije koja preovladava u razmišljanju elitnih krugova. Tejlorova interpretacija nedavnih događanja u Ukrajini bila je toliko jednostrana i selektivna da je graničila sa otvorenim laganjem. Prema njegovim rečima, zaokret Ukrajine prema Zapadu posle 2009 (kada je on napustio zemlju posle svoje prve tamošnje diplomatske službe) predstavljao je toliko veliku pretnju za ruskog predsednika Vladimira Putina da je ovaj pokušao da „potkupi“ ukrajinskog predsednika, ohrabrujući ga da se odupre zapadnom uticaju, nakon čega su u Kijevu izbili protesti koji su primorali predsednika da 2014. godine napusti Ukrajinu. Zatim je Putin izršio invaziju na Krim, održavajući „lažni referendum pod dugim cevima ruskih vojnika“. Putin je poslao vojne snage u istočnu Ukrajinu „kako bi oformio paravojne formacije i marionetsku vlast“. I zato je Zapad povećao vojnu pomoć Ukrajini. „Upravo ta bezbednosna pomoć je u srcu kontroverze (o impičmentu) o kojoj danas raspravljamo”, dodao je.\nZa razliku od ove pogrešne prezentacije, ovo su činjenice, sa odgovarajućim kontekstom. Tokom 1989. i 1990. administracija predsednika Džordža Buša starijeg uveravala je sovjetskog lidera Mihaila Gorbačova da ukoliko prihvati ujedinjenje Nemačke, Zapad neće pokušati da iskoristi situaciju da se na bilo koji način proširi na istok „ni jedan centimetar”, kako je državni sekretar SAD Džejms Bejker uveravao Gorbačova. Ali Bil Klinton se nije držao tog obećanja, radeći na istočnom širenju NATO-a, što je naposletku dovelo Alijansu pred ruske granice.\nNATO, koji je 1990. brojao samo 16 članica, sada u svom sastavu ima 29 evropskih država, a sve zemlje koje su nakon 1990. ušle u savez nalaze se istočno od Nemačke. Dok se ovo događalo, ruski lideri su iznosili oštra upozorenja o mogućim posledicama ukoliko Amerika i Zapad pokušaju da u NATO uključe Ukrajinu ili Gruziju. Obe države se smatraju ključnim za rusku bezbednost.\nMEKI TRBUH RUSIJE\nKao što je naglasio Nikolas K. Gvozdev sa američkog Koledža za pomorsko ratovanje, Rusija i Ukrajina dele granicu gudu 1500 kilometara, „pri čemu se Ukrajina ugnezdila pod meki trbuh Ruske Federacije“. Gvozdev pojašnjava: „Najgora noćna mora ruskog Generalštaba je da NATO snage budu raspoređene duž čitave ove granice, što bi dovelo u opasnost jezgro ruske populacije i industrijskih kapaciteta, koji bi u takvoj postavci mogli biti brzo i neočekivano pregaženi u slučaju bilo kakvog konflikta.“ Pored te krucijalne strateške brige, dve države dele jake ekonomske, trgovinske, kulturne, etničke i jezičke veze koje sežu vekovima unazad. Nijedan ruski lider, bez obzira na politički profil, ne bi opstao na vlasti ukoliko bi dozvolio da Ukrajina bude u potpunosti otrgnuta iz ruske sfere uticaja.\nUprkos svemu tome, Amerika je u cilju definitivnog razdvajanja Ukrajine od Rusije potrošila otprilike pet milijardi dolara u kampanji podsticanja prozapadnih osećanja u toj zemlji, sudeći po bivšoj pomoćnici državnog sekretara za evropska pitanja Viktoriji Nuland, koja je predvodila većinu ovih pokušaja za vreme Obamine administracije. Očito je da se radilo o flagrantnom pokušaju mešanja u unutrašnja politička pitanja strane države – i to države koja se nalazi na delikatnom i lako zapaljivom području planete.\nMeđutim, Ukrajina je tragično podeljena zemlja u kojoj je veliki deo stanovništva gravitira ka zapadnom svetu, dok drugi pak osećaju bližu vezu sa Rusijom. Pokojni harvardski profesor Semjuel Hantington nazvao je Ukrajinu „rascepanom zemljom, sa dve različite kulture“. Suprotno Tejlorovom neistinitom prikazu agresivne Rusije koja tlači Ukrajince sa istoka zemlje, uspostavljajući marionetske vlade i sprovodeći lažni referendum na Krimu, realnost je da veliki deo Ukrajinaca u tim predelima podržava Rusiju i osećaju odanost prema onome što smatraju svojim ruskim nasleđem. Sedamdeset odsto stanovništva Krima čine Rusi, a njihov parlament je 1992. zapravo glasao za nezavisnost od Ukrajine iz straha da bi državno rukovodstvo moglo gurnuti zemlju ka Zapadu. (Glasanje je kasnije poništeno da bi se izbegao nasilni međunacionalni sukob.) Krim je 1994. izabrao predsednika koji je kampanju zasnovao na ideji „ujedinjenja sa Rusijom.“\nGrađani mašu zastavama Krima i Rusije nakon referenduma o statusu Krima, Simferopolj, mart 2014. (Foto: Alexey Yakushechkin/IPS)\nIstina, većina zapadnih Ukrajinaca jeste težila jačim vezama sa Zapadom i želeli su da njihov izabrani predsednik, Viktor Janukovič, pozitivno odgovori na finansijske ponude Zapada. Ali Janukovič, koji je naginjao Rusiji, odbacio je ukrajinsko članstvo u NATO-u, obnovio dugoročni zakup ruskoj Crnomorskoj floti u Sevastopolju i dao ruskom jeziku status zvaničnog. Ovi potezi su ublažili tenzije na relaciji Ukrajina-Rusija, ali su zakuvali situaciju na unutrašnjem političkom planu te zemlje. I kada je Janukovič napustio pregovore o sporazumu o slobodnoj trgovini između Ukrajine i Evropske unije u korist čvršćih ekonomskih veza sa Rusijom, prozapadni Ukrajinci, uključujući provokatore sa krajnje desnice, organizovali su ulične proteste, koji su naposletku doveli do pada Janukovičeve vlade. Viktorija Nuland radosno je ohrabrivala demonstrante. Svrgnuti predsednik prebegao je u Rusiju.\nNuland se potom bacila na posao određivanja ko će biti sledeći premijer Ukrajine, što je pripalo Arseniju Jacenjuku. „Jac je naš čovek“, izjavila je američkom ambasadoru u Ukrajini, Džefriju Pjatu. Kada je Pjat upozorio na to da mnoge države EU nisu blagonaklono gledale na puč u Ukrajini, ona mu je uzvratila „jebeš EU“. Potom je svog čoveka Jaca postavila na mesto premijera, dokazujući uticaj koji Americi omogućava mešanje u unutrašnja pitanja drugih država.\nTada se Putin po užurbanoj proceduri vratio u Moskvu sa zimskih Olimpijskih igara u Sočiju ne bi li zaštitio proruski orijentisane delove Ukrajine (tzv. Donbas na istoku zemlje i Krim na jugu) da ne budu progutani u celoj ovoj drami. Organizovao je referendum na Krimu, koji je otkrio jaku želju za ponovnim ujedinjenjem sa Rusijom (teško da je to bio „lažni referendum, kako ga je Tejlor opisao) i poslao je značajnu vojnu podršku donbaskim Ukrajincima koji nisu želeli da budu odvučeni ka Zapadu.\nZapad i Amerika su oduvek imali i uvek će morati da imaju dozu opreza kad je u pitanju Rusija. Njen položaj u centru Evroazije (samom „srcu zemlje”, prema stanovištu čuvenog britanskog stručnjaka za geografiju Halforda Makindera) čini da Rusija uvek predstavlja potencijalnu pretnju. Njena ranjivost na invazije budi u ruskim liderima neizbežnu glad za sticanjem teritorija koje bi služile kao zaštitna zona. Ruski nacionalni temperament izgleda podrazumeva prirodnu tendenciju ka autoritarizmu. Svaka razumna spoljna politika Amerike mora polaziti od ovih činjenica.\nU sve zategnutijim odnosima Atlantske alijanse i Rusije, Alijansa je bila agresivniji igrač: kada je krenula u istočnu ekspanziju NATO pakta uprkos suprotnim obećanjima koja je uputio sam vrh američke vlade; kada je tu politiku pretvorila u još provokativniji plan za opkoljavanje Rusije; kada je mahala članstvom u NATO-u za Ukrajinu i Gruziju; kada je ekonomskim benefitima pokušala da namami Ukrajinu iz ruske orbite; kada je pomogla da se organizuje ulični državni udar protiv zakonski izabrane ukrajinske vlade; i sve to konstantno odbijajući da poštuje ili prihvati legitimne geopolitičke interese Rusije u njenom sopstvenom dvorištu.\nAmerički i ukrajinski vojnici na otvaranju zajedničke vojne vežbe „Neustrašivi čuvar“ u Ukrajini 2015. godine (Foto: Efrem Lukatsky/AP)\nDžordž Kent i Vilijam B. Tejlor su u svom prošlonedeljnom svedočenju personalizovali ovaj agresivni stav, osmišljen da satera Rusiju u geopolitički ćorsokak i da pogazi njene regionalne interese u ime zapadnog univerzalizma. Ukoliko taj stav opstane i dovede do još većih tenzija sa Rusijom, to se ne može dobro završiti.\nNaslovna fotografija: Alex Brandon/Pool/Getty Images\nSvetViktorija NulandVilijam TejlorKrimmajdanNATORobert MeriSADsvedočenjeUkrajinaDžordž Kent


Talibani preuzeli odgovornost za pogibiju stranih lekara – Nadlanu.com\nTalibani preuzeli odgovornost za pogibiju stranih lekara\nnadlanu Objavljeno 7. avg 2010. / 00:00:00 0\nKABUL, 7. avgusta 2010. (Beta-AFP) – Talibanski pobunjenici preuzeli su u subotu odgovornost za pogibiju najmanje osam stranih humanitaraca, uglavnom lekara, čija su tela pronađena na severu Avganistana.\nKako je saopštio šef policije u provinciji Badahšan, policija je na severu Avganistana našla tela 10 osoba među kojima šest nemačkih i dva američka lekara sa tragovima prostrelnih rana.\n“Pronašli smo tela šest Nemaca, dvojice Amerikanaca i dvojice Avganistanaca”, rekao je Aka Nur Kintoz, šef policije Badahšana planinske provincije na severoistoku zemlje.\nHrišćanska dobrotvorna organizacija Misija za međunarodnu podršku, koja je godinama prisutna u Avganistanu, saopštila na svom internet sajtu (www.iam-afghanistan.org) da se “najverovatnije” radi o humanitarcima koji su bili zaposleni u toj organizaciji.\n“Najverovatnije se radi o ekipi oftalmologa koja je radila pri Misiji za međunarodnu podršku. Ta grupa lekara je otišla u Nuristan na poziv lokalnih vlasti. Nakon završenog posla oni su se vraćali u Kabul”, navodi se u saopštenju.


ARTinfo - Međugorje i Visoko: Globalne destinacije koje bi mogle privući dva milijuna turista\nMeđugorje i Visoko: Globalne destinacije koje bi mogle privući dva milijuna turista\nOsnivač Fondacije “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca” Semir Osmanagić izjavio je danas da su dvije globalne turističke destinacije u BiH Međugorje i Visoko.\n”Te dvije lokacije u BiH bi godišnje mogle privući dva milijuna posjetitelja koji bi onda obišli i druge dijelove zemlje”, rekao je Osmanagić na sesiji Kruga 99 kao uvodničar o temi “(Ne)iskorišteni turistički potencijal Bosne i Hercegovine”.\nPo njegovim riječima projekt koji vodi već 12 godina od otkrića piramida u Visokom postao je najaktivnija arheološka lokacija na svijetu.\n”Svi svjetski mediji bili su u Visokom promovirajući BiH na drugačiji, pozitivan način kao zemlju turizma, istraživanja i zemlju piramida”, rekao je Osmanagić.\nDodao je da je problem u BiH što politički menadžment nema viziju razvoja zemlje, te da bi zemlja morala ponuditi strategiju zasnovanu na pet elemenata – voda, hrana, energija, komunikacije i turizam.\nOsmanagić smatra da bi fokusiranjem na tih pet oblasti BiH mogla postati srednje razvijena europska zemlja, ali uz osnivanje jakog antikorupcijskog biroa te svođenje vlasti sa pet na dva nivoa i smanjenje administracije za 75 posto.


Ko će moći da ima dvojno državljansto u Crnoj Gori? | Trebinje Live\nKo će moći da ima dvojno državljansto u Crnoj Gori?\nZakon o crnogorskom državljanstvu koji, za razliku od mnogih zemalja u okruženju i Evropi, zabranjuje posjedovanje dva pasoša, mogao bi uskoro da bude promijenjen.\nTo bi značilo da će tamošnji žitelji, ako ispunjavaju uslove, moći da uzmu i državljanstvo Srbije, a ovdašnji crnogorsko. Promjene se, kako je premijer Zdravko Krivokapić ranije govorio, neće odnositi na dobijanje prava glasa, piše "Blic".\nKako prenosi ovaj medij, narednih dana biće formirana međuresorna komisija koja će raditi na izmenama postojećeg zakona o državljanstvu. Ona treba da u što kraćem roku predloži zakonsko riješenje za građane koji žive u Crnoj Gori. Dodaju da je do 23. februara oko 600 građana Crne Gore već je podnijelo zahtjev za crnogorskim državljanstvom.\n"To su građani koji žive, školovali su se i rade u Crnoj Gori, neki i cijeli život, ali su se primjera radi rodili u Srbiji. Njihovi roditelji žive u Crnoj Gori, oni plaćaju porez državi Crnoj Gori, a do sada nisu imali mogućnost da dobiju državljanstvo. Imamo neriješene slučajeve da roditelji nisu rođeni u Crnoj Gori, ali dijete jeste i niko od njih nema crnogorsko državljanstvo iako žive ovdje godinama", kažu u Vladi Crne Gore.\nSadašnja vlast smatra da je postojeći zakon rigorozan i diskriminatorski. Odrednica koja bi takođe trebalo da bude promijenjena je da crnogorsko državljanstvo može dobiti samo ono lice koje dostavi riješenje o ispisu iz državljanstva druge države.\nPodsjetimo, najavu riješenja ovog pitanja pokrenuo je premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić, napominjući da je veliki posao pred Vladom. Premijer je i ranije govorio o problemu državljanstva, navodeći da je ono pravo izbora, ali i kako je dodao, treba ga razlikovati od prava na glasanje, prenosi Blic.


5 - Strana 3\nMaturski rad: Savic Nikola, IV-4 "E-DNEVNIK" - 5\n2.5 Upload xml fajla\nNakon generisanja xml fajla sa ocena ,spremnog za učitavanje na e-dnevnik škole treba pristupiti i samom upload-u. To se radi na sledeći način:\nLogujte se na strani za profesore Online Grades sistema škole koristeći svoje korisničko ime i šifru.To je isto korisničko ime i šifra koja je prethodno unesena u e-dnevnik klijent aplikaciju prilikom kreiranja xml fajla.\nKliknite na link Submit File nakon čega se otvara strana naslovljena Locate your export file... kao na slici\nKliknite na dugme Browse i iz dijaloga pronađite odgovarajući fajl sa ocenama.Nakon toga kliknite na dugme OK\nNaziv fajla i lokacija će se pojaviti odmah pored dugmeta Browse.\nKliknite na dugme Submit File to Online Grades\nUkoliko je sve u redu dobićete poruku o uspešnom unosu ocena na sistem.Ako postoje greške probajte da ih ispravite na sledećoj strani uz pomoć administratora Online Grades sistema škole.\nU ostalom pratite uputstva pomoći sistema ili administratora.\n3. Rad sa ugrađenom (coreDB)bazom podataka\nUgrađena (coreDB) baza podataka je osnovni i jedini izvor podataka sa ocenama,učenicima,odeljenjima,predmetima,i zadacima u okviru predmeta na osnovu koga e-dnevnik klijent generiše xml fajl za potrebe aploada.Menjanje zadate strukture u smislu brisanja dovodi do nemogućnosti rada aplikacije.Međutim,dodavanje sadržaja u smislu tabela i kolona ne smeta radu aplikacije.\nUgrađena (coreDB) baza podataka dolazi u sklopu instalacije e-dnevhik klijenta i nalazi se u folderu sa instaliranom aplikacijom .\nUgrađena (coreDB) baza podataka je zamišljena prvenastveno kao kostur za izgradnju školske baze podataka.Zahvaljujući funkcijama MS Accessa 2007 voma je lako ovu bazo organizovati i kao mirror bazu već postojeće baze podataka škole,odnosno vema je lako popunuti i iz spiska učenika iz Excel-a.\nNije neophodno postojanje ovakve baze na svakom računaru profesora posebno.Ovo može biti i centralizovana baza podataka na jednom računaru u mreži(preporučljivo).\nNaziv baze je nebitan.\nPrema uputstvu profesora sigurnosna podešavanja baze podataka su namerno isključena.Preporučujem da se ova baza zato smesti na zaštićenom nalogu računara.Postavljanje zaštite naknadno može dovesti do nemogućnosti aplikacije da pristupi bazi podataka.


Liderka CDU upozorava na rizik od Zelenih i vlade levice\nTanjug 9. juna 2019. 11:49\nBERLIN – Lider Hrišćansko-demokratske unije (CDU) Anegret Kramp-Karenbauer upozorila je danas na rizik da bi Nemačka mogla da postane zemlja sa vladom levice ako Nemci budu glasali za Zelene.\nPopularnost Zelenih skočila je na prošlomesečnim izborima za Evropski parlament i sada se nalaze na istom nivou ili čak i ispred vladajućeg bloka kancelarke Angele Merkel, pokazuje nekoliko istraživanja javnog mnjenja, prenela je agencija AP.\nZeleni su se tradicionalno priklanjali levo, ali poslednjih godina formirali su regionalne koalicije sa Merkelovom CDU u nekoliko nemačkih saveznih država.\nMeđutim, prošle nedelje su odbacili šansu da to učine u najmanjoj nemačkoj državi, Bremenu, i odlučili su se za koaliciju sa levicom centra – socijaldemokratama i ultradesnicom – Levičarskom partijom.\n“Ljudi koji sanjaju o novoj vladi i glasaju za Zelene moraju da znaju da bi mogli da se probude sa Levičarskom partijom”, rekla je Kramp-Karenbauer za nemački Bild am Zontag.


Eventualna pandemija ptičijig gripa mogla bi ozbiljno da ugrozi ekonomiju istočne Azije\nU Vašingtonu, jedna od vodećih farmaceutskih industrija dobila je izuzetno važan sudski spor, dok je odlazeći šef federalnih rezervi Alen Grinspen ocijnio da je, iako brine zbog inflacije, američka ekonomija zdrava.\nGlavni ekonomista Svetske banke za istočnu Aziju i Pacifik, Homi Karas, kaže da je ptičiji grip već naneo štetu poljoprivredi i da predstavlja “vrlo veliki rizik” za Aziju. Karas upozorava da bi ukoliko virus ptičijeg gripa mutira, ljudske žrtve i ekonomske posledice mogle da budu daleko veće. Ptičiji grip preti azijskoj privred i iskustvo nedavne epidemije SARS-a, pokazuje koliko brzo mogu da se osete negativne posledice na trgovinu, saobraćaj, turizam i druge industrije. U novom izveštaju Svetske banke, navodi se da je ove godine ekonomski rast u istočnoj Aziji bio nešto veći od 6 odsto i da je siromaštvo u konstantnom padu.\nSud je presudio da kompanija Merk - proizvođač povučenog leka protiv artritisa Vajoksa – nije odgovorna za srčani udar koji je preživeo 60-togodišnji pacijent, koji je uzimao kontroverzni lek. Srčani udar, po mišljenju porote bili su stres na radnom mestu i drugi uzroci. Za kompaniju Merk ovo je velika pobeda, jer nije uspostavljen presedan koji bi poslužio u predstojećim, hiljadama sudskih procesa koje najavljuju korisnici povučenog leka.\nŠef federalnih rezervi Alen Grinspen govorio je u Kongresu o stanju američke ekonomije, rerkavši da su udari uragana imali primetan, ali verovatno privremen negativan uticaj. Grinspen je rekao da je, dugoročno gledano, ekonomski ambijent u Americi povoljan, ali da su inflatorena kretanja nepredvidiva.


Pet osoba lišeno slobode, pronađeno 4,5 kg droge - SIPA.GOV.BA\nPet osoba lišeno slobode, pronađeno 4,5 kg droge\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) su juče, 17.03.2010. godine, na području Banjaluke, Istočnog Sarajeva, Dervente i Šipova proveli opsežnu policijsku akciju u kojoj je pet osoba lišeno slobode zbog postojanja osnova sumnje da su počinile krivično djelo iz člana 250. KZ BiH (Organizirani kriminal), a u vezi s krivičnim djelom iz člana 195. KZ BiH (Neovlašteni promet opojnim drogama).\nU policijskoj akciji koja je imala za cilj razbijanje organizirane kriminalne grupe koja se bavila krijumčarenjem narkotičkih sredstava na međunarodnom nivou, pretreseno je sedam stambenih i drugih objekata, te više putničkih motornih vozila.\nTom prilikom je pronađeno i oduzeto preko 4,5 kilograma opojne droge heroin i skank, novca u iznosu od 42.000,00 KM koji, vjerojatno, potiče iz izvršenja krivičnih djela, više mobilnih telefona i SIM kartica, te drugih predmeta i tragova koji mogu poslužiti kao dokazni materijal.\nTri osobe lišene slobode su tokom noći, a nakon sprovedene kriminalističke obrade, uz izvještaj o počinjenom krivičnom djelu predate Tužilaštvu BiH, dok su dvije osobe puštene na slobodu.\nPolicijskim službenicima SIPA-e su pružili asistenciju pripadnici Granične policije BiH i MUP-a RS-a.


Naslovna \_ Usluge \_ Glavne prednosti\nODGOVORNOST - STRUČNOST - EKSPEDITIVNOST\nPosrednici u osiguranju – brokeri – su stručnjaci u oblasti osiguranja, koji udružuju svoja znanja u cilju pružanja širokog spektra kvalitetnih usluga iz oblasti osiguranja svojim klijentima.\nGSI Master je Društvo za posredovanje u osiguranju u ekspanziji, koje svakodnevno povećava broj svojih klijenata iz poslova životnih osiguranja i iz poslova neživotnih osiguranja. Kao univerzalni broker, radi za klijente koji su kako privredna društva, tako i fizička lica.\nOsnovna i jedina delatnost GSI Master je posredovanje u osiguranju i savetovanje, odnosno pomoć u obradi šteta i proceni rizika i šteta.\nPoslovi posredovanja u osiguranju, međutim, ne svode se jednostavno na ulogu dovođenja u vezu dve strane koje zaključe određeni ugovor (polisu osiguranja), nakon čega posrednik (od osiguravajuće kompanije) dobije naknadu za obavljeni posao a da pre i nakon toga nema nikakvu ulogu u poslu.\nBrokeri osiguranja pre zaključenja osiguranja imaju veoma zahtevnu ulogu – u obavezi su da definišu rizike koji ugrožavaju poslovanje klijenta, da ukažu vlastodavcu na takve rizike i da predlože adekvatno osiguravajuće pokriće koje može da ih zaštiti od utvrđenih rizika. Osnovna uloga brokera osiguranja nije da prodaju osiguranje, već da savetuju klijenta koje rizike treba da osigura, u potpunosti sagledavajući delatnost koju obavlja.\nGSI Master, šireći krug svojih klijenata, stekao je značajan ugled i poziciju na tržištu osiguranja kojima je u stanju da za svoje vlastodavce obezbedi osiguravajuće pokriće pod uslovima koje sami klijenti nisu u mogućnosti da nađu direktno se obraćajući osiguravajućim društvima. Upravo iz tih razloga, GSI Master je u mogućnosti da za svoje klijente pronađe odgovarajuće osiguravajuće pokriće po najpovoljnijim uslovima – sa tim da najpovoljniji uslovi ne znače nužno i najnižu cenu – premiju osiguranja, već najbolji odnos osiguravajućeg pokrića (sume osiguranja ili osigurane sume) i premije osiguranja.\nPosrednici u osiguranju ne donose samostalno i samovoljno odluke u ime i za račun svojih klijenata, već društvima za osiguranje upućuju zahteve za dostavljanje prethodnih ponuda za osiguranje, zahteve za zaključenje, promene ili raskid određenih osiguranja tek kada im klijent – vlastodavac za to da nalog. Sem toga, klijent je i ugovarač osiguranja (uglavnom i osiguranik), tako da bez potpisa klijenta i overe ugovora o osiguranju (polise, odnosno lista pokrića) samo osiguranje ne može ni da stupi na snagu.\nNakon zaključenja ugovora o osiguranju, uloga posrednika u osiguranju ne prestaje – broker osiguranja je u obavezi da prati promene u poslovanju klijenta koje se odražavaju na zaključeno ili potencijalna osiguranja, da prati zakonske odredbe koje eventualno obavezuju klijenta na zaključenje nekih od oblika osiguranja, da klijenta obaveštava o eventualnim promenama u uslovima osiguranja koje donose odgovarajući organi osiguravača, sve do toga da pruži adekvatnu pomoć klijentu u realizaciji odštetnih zahteva pred društvom za osiguranje sa kojim je zaključen ugovor o osiguranju.\nZa razliku od zaposlenih u internoj prodajnoj mreži kompanija za osiguranje, kao i zastupnika društava za osiguranje, brokeri osiguranja su u poziciji da nezavisno sagledavaju kako potrebe klijenata za osiguranjem, tako i ponudu osiguravajućih društava. Sve više dolazi do izražaja mogućnost posrednika u osiguranju da, zahtevajući svestranije osiguravajuće pokriće i povoljnije uslove osiguranja za klijenta, kombinuju, menjaju i proizvode pakete pokrića koji najviše pogoduju klijentu. Sa druge strane, u borbi za klijente, same osiguravajuće kompanije uvažavaju zahteve brokera osiguranja i prilagođavaju svoju ponudu tako iskazanim zahtevima klijenata. Tako nešto je veoma teško, a nekada i nemoguće internoj prodajnoj sili u društvima za osiguranje i zastupnicima osiguravajućih kompanija.\nGSI Master odnose sa klijentima neprestano izgrađuje na osnovu odgovornosti, stručnosti i ekspeditivnosti zaposlenih. Ključni element odnosa brokera osiguranja sa klijentom je poverenje i najvažniji segment kodeksa poslovanja GSI Master je opravdavanje poverenja klijenta, koje ne sme da se izneveri ili zloupotrebi. Rad pre svega u interesu klijenta, kada naizgled GSI Master radi protiv svog interesa (odustajanje od osiguranja, insistiranje na popustima za klijenta, ostvarivanje smanjenja premije po osnovu smanjenja rizika ili zaključenih višegodišnjih osiguranja i sl.) dugoročno dovodi do izuzetnih rezultata, pošto zadovoljni klijenti preporučuju svog brokera.\nMeđusobno poverenje GSI Master gradi i sa društvima za osiguranje. Naši partneri iz osiguravajućih kompanija, zahvaljujući pozitivnim iskustvima sa odgovornim brokerskim kućama, stvaraju posebna odeljenja i kanale za saradnju sa posrednicima u osiguranju. Brokeri, kao profesionalni posrednici, sve više opravdavaju svoju ulogu u fazi pre zaključenja osiguranja – pripremaju podatke koji su osiguravaču bitni za izradu ponude za osiguranje – potpune podatke o klijentu, traženo pokriće, detaljne podatke o riziku, sume osiguranja, traženo učešće u šteti, mere zaštite, snimke objekata i poslovne podatke iz kojih se mogu utvrditi elementi neophodni za ocenu rizika. GSI Master je u svakodnevnoj komunikaciji sa kompanijama za osiguranje, čiji zaposleni znaju da će uvek biti u mogućnosti da preko ovog brokera dobiju sve potrebne podatke o potencijalnom osiguraniku, ali da će sa GSI Masterom imati kompetentnog sagovornika na temu manje administracije i efikasnije naplate premije osiguranja. Obzirom da GSI Master temeljno pripremi i obradi svaki ugovor o osiguranju, kao i da pruži punu pomoć svojim klijentima prilikom prijave, procene i likvidacije šteta, nema problem da naplati proviziju za dovođenje u kontakt klijenta sa osiguravajućim društvom, pošto uradi lavovski deo posla koji bi, inače, morao da uradi sam osiguravač.\nU svetu se preko 95% ukupno ugovorene premije osiguranja zaključuje preko brokera u osiguranju. Stručnost, profesionalnost i otvorenost u poslovanju, ekspeditivnost u komunikaciji, građenje i unapređenje odnosa poštovanja i poverenja u poslu posredovanja u osiguranju osnovni su postulat rada Društva za posredovanje u osiguranju GSI Master.\nŽelimo da i Vi kažete – GSI Master – moj broker.\nZA SVE VAŠE POTREBE U OSIGURANJU – GSI MASTER


Đurić sa Lijem: Dosledna podrška Kine teritorijalnom integritetu Srbije - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Đurić sa Lijem: Dosledna podrška Kine teritorijalnom integritetu Srbije\n5 67 295 2065\nObraćanje direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića povodom formiranja tzv. vojske Kosova\nĐurić sa Lijem: Dosledna podrška Kine teritorijalnom integritetu Srbije\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić sastao se danas sa ambasadorom Narodne Republike Kine u Republici Srbiji Li Mančangom.\nĐurić je zahvalio kineskom ambasadoru na podršci koju je Kina pružila Srbiji prilikom pokušaja samoproglašenog Kosova da se infiltrira u međunarodne organizacije poput Uneska i Interpola.\n„Veoma cenimo principijelnu podršku Kine teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, i Srbija, sa svoje strane, dosledno podržava politiku „'jedne Kine'“, istakao je Đurić.\nAmbasador Li Mančang naglasio je da Kinu i Srbiju vezuje čelično prijatelјstvo, iste vrednosti i isti pogledi na svet.\n„Kina poštuje teritorijalni integritet i suverenitet Srbije, za nas je Rezolucija 1244 Saveta bezbednosti UN osnov za rešavanje pitanja Kosova i Metohije i zato nećemo podržavati članstvo samoproglašenog Kosova u međunarodnim organizacijama“, rekao je kineski ambasador.\nSagovornici su se složili da su odnosi srpskog i kineskog naroda tradicionalno prijatelјski i ispunjeni međusobnim poštovanjem i uvažavanjem.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju je konstatovao da su politički odnosi Srbije i Kine sve bolјi, da među njima nema otvorenih pitanja, te da je posebno značajno da kvalitet tih odnosa bude pretočen i u sferu ekonomije.\nU razgovoru je bilo reči i o predstojećem sastanku „Komunistička partija Kine u dijalogu sa političkim partijama sveta“, koji se naredne nedelјe održava u Pekingu, i kome će prisustvovati delegacija Srpske napredne stranke.\nPredsednik Aleksandar Vučić obratio se večeras, tokom vanredne pres konferencije, Srbima na Kosovu i Metohiji ...\nRakić:Priština pokazala da ne želi mir\nPredsednik Srpske liste Goran Rakić rekao je danas da je Priština odlukom o formiranju vojske Kosova ...\nBrnabić: Takozvana vojska Kosova najveća pretnja regionalnom miru\nPremijerka Srbije Ana Brnabić upozorila je da formiranje tzv. Vojske Kosova predstavlјa najveću pojedinačnu pretnju ...\nSelaković: Međunarodno pravo je mrtvo\nGeneralni sekretar predsednika Republike Srbije Nikola Selaković rekao je povodom usvajanja zakona u Prištini ...