Namirnice koje čuvaju crevnu floru\nMagazin » Life style » Ishrana » Namirnice koje čuvaju crevnu floru\n25.06.2013 2:33 PM\nKiseli kupus koji je, uzgred rečeno, prepun vitamina i antioksidanata koji prijaju čitavom organizmu, ima tu izuzetnu sposobnost da mobiliše korisne bakterije u crevima koje su otporne na moguće napade agresivnih mikroorganizama. Za ovo kupus može da zahvali laktofermentaciji, odnosno transformaciji šećera iz kupusa u mlečnu kiselinu. Upravo ovaj mehanizam omogućava kupusu da se svrsta u probiotike. Osim toga, kiseli kupus nije ni malo teško pripremiti: dovoljno je da ga isečete, operete, posolite i ostavite da stoji oko tri nedelje u zatvorenoj posudi.\nFrukto-oligosaharid po svom sadržaju, med se može smatrati prebiotičkom namirnicom koja stimuliše rast korisnih bakterija u crevima čija je uloga da se bore protiv određenih toksičnih materija (zahvaljujući antibakterijskom dejstvu), ali i protiv zatvora. Imajte na umu da je kalorijska vrednost meda skoro kao kalorijska vrednost šećera, tako da bi trebalo da ga konzumirate u umerenim količinama ako želite da održite vitku liniju.\nJogurt izuzetno prija organizmu u koji se unose antibiotici utoliko što pomaže da lekovi ne dođu do dobrih bakterija u crevima. Takođe je vrlo povoljan u borbi protiv heliko bakterije koja u nekim slučajevima može da izazove hroničan gastritis, čir ili, nešto ređe, rak želuca. Jogurt može poboljšati dejstvo antibiotika istovremeno štiteći crevnu floru.\nPrema podacima Centra za biomedicinska istraživanja u oblasti Ishrane i gojaznosti, polifenoli vina izuzetno povoljno\ndeluju na srce, ali i na crevnu floru. U stanju su da unište patogene organizme u stomaku, a da bi se sve prednosti vina maksimalno iskoristile uneta količina mora se ograničiti na jednu čašu dnevno.\nU Rusiji se ovaj mlečni proizvod, već dugi niz vekova poznat i kao zrno proroka Muhameda, proizvodi 5 litara godišnje po glavi stanovnika. Ovo je jedna od najlakših namirnica za varenje (njegovi proteini su već delimično svareni) zbog čega ga mnogi stručnjaci preporučuju naročito osobama sa osetljivim stomakom.\ncrevna flora, dobro varenje, izdvajamo, kefir, kiseli kupus, med, mlečni proizvodi, problemi sa stomakom, problemi sa varenjem, stomacni problemi, za bolje varenje


Lavrov o ruskoj agresiji: Hajde da vidimo šta je i čije je na mapi Evrope\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je danas da je evropski bezbednosni sistem nastavio da se raspada, i da to nije "Evropa koju svi želimo".\nŠta "CIA iz senke" kaže za novu Putinovu spoljnu politiku?\nKompanija Stratfor, koju američki mediji nazivaju "CIA iz senke", objavila je analitički komentar o novom Konceptu spoljne politike Rusije.\nU Libanskom ratu sa Jaserom Arafatom (1): Dušmanin mu vratio život\nDopisnik "Vesti" i doajen spoljnopolitičkog novinarstva Dejan Lukić, pratio je Libanski rat kao jugoslovenski izveštač, u toku 1976. godine, s prvih linija fronta. Njegove beleške o tim...\nEvo šta je Junker poručio Erdoganu\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker izjavio je da bi Turska trebalo pažljivije da prihvati upozorenje EU o zamrzavanju pregovora o članstvu, i pobrine se za reforme koje Unija traži,...\nTramp će razbiti NATO!?\nRealnost Mosula: Specijalci se odmaraju uz gitare, izbeglice se guraju oko kazana\n"Svet je u požaru, Amerika mora da bude glavna"\nBivši generalni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen izjavio je da, bez obzira kakvi budu rezultati predsedničkih izbora u SAD, rukovodstvo te zemlje treba aktivnije da učestvuje u rešavanju...\nDok Bliski istok krvari, Nemci trljaju ruke\nNemačka i dalje beleži rekordan izvoz oružja, a kritičari posebno upozoravaju na porast izvoza malokalibarske municije, što se povezuje s ratnim sukobima na Bliskom istoku, javljaju nemački...


Nova Cameo rasveta i dodatni uređaji, ozvučenje Coda Audio i potpuna tehnička podrška oko postavljanja poznate bine Prolyte dovedene su do perfekcije kako bi Aviv Park proslavio prvi rođendan velikim koncertom našeg poznatog benda „Bajaga & Instruktori“, uz iznenađenja i popuste, a posetioci su pristizali sa svih strana sa željom da uživaju u rođendanskom slavlju i dobrom provodu.\nAviv Park je otvorio je svoja vrata posetiocima u 10 časova koji su željno isčekivali brojne popuste po njihovim omiljenim radnjama, a koje su radile u subotu sve do ponoći.\nIz menadžmenta Aviv Arlon kompanije, koja je investitor ovog projekta, istakli su da je za Aviv veliko zadovoljstvo što može da posluje u Zrenjaninu i da je ovaj događaj u subotu upravo i kreiran iz zahvalnosti prema dosadašnjim i budućim posetiocima, kao i da su brojni popusti koji su važili tog dana, bogat dečiji program i veliki, besplatni koncert "Bajage & Instruktora" bio rođendanski poklon za sve njih!\nTakođe, istakli su da će se i u narednim godinama truditi da građanima Zrenjanina i okoline pruže, osim dobre i povoljne kupovine na jednom mestu, bogat i raznovrstan muzički, zabavni i sportsko-rekreativni program za celu porodicu.\nZa PSP Elektronik ovo je bila izuzetna prilika da pokažemo koliko smo vešti u dizajniranju svetla i efekata, kao i u akustici. Jedan od načina da se pošalje snažna poruka i da se demonstrira vrhunska tehnologija, a da se pritom ne skreće pažnja sa muzičara je korišćenje Cameo LED panela. Ovi uređaji mogu raditi kao strob (pogodnije za alternativne žanrove i elektronsku muziku), kao zaslepljivač (izuzetna funkcija, ali ima efekta samo ako se pogodi pravi trenutak) i kao flood/wash svetlo (najvažniji mod koji stalno prati razvoj događanja na sceni). PSP Elektronik je ponosan na klasične LED lampe, kao i na LED barove koji daju lepu dinamiku koncertnom osvetljenju.\nNe zaboravite da se prijavite na naš newsletter i pogledate šta je novo u asortimanu PSP Elektronik-a, a ne zaboravite ni da pogledate kalendar muzičkih nastupa u vašoj okolini – možda se sretnemo na nekom od narednih koncerata!


ALEKSANDAR DUGIN: Posle bitke za Idlib, američka vojska više neće biti u Siriji – OVO SE DEŠAVA | WebTribune\nHome SPEKTAR ALEKSANDAR DUGIN: Posle bitke za Idlib, američka vojska više neće biti u Siriji – OVO SE DEŠAVA\nDirektno učešće turske vojske u borbama na severu Sirije i izjave vladinih zvaničnika ukazuju na to da postoji takozvani “strateški pomak” Ankare iz Atlantske lige u evroazijski blok.\nOvo mišljenje je izrazio vođa međunarodnog „Evroazijskog pokreta“, filozof, politolog Aleksandar Dugin u intervjuu libanskom listu Al-Akbar.\nKao čovek koji dobro poznaje turske vođe, Dugin je uveren da se povlačenje SAD-a iz regiona Bliskog Istoka ubrzava, a bitka za Idlib je korak u tom pravcu.\nPrema politologu, razumevanje složene trenutne situacije u Siriji i njenih mogućih posledica biće omogućeno razumevanjem prirode „opšte strategije Rusije“ kao zemlji „usmerenoj uglavnom protiv jednostrane američke i atlantske kontrole u ovom regionu“.\nStručnjak primećuje da, na kraju, Rusija mora da obezbedi pouzdano prisustvo na Bliskom Istoku u okruženju s više polariteta, omogućavajući lokalnom stanovništvu da samostalno odredi vlastitu sudbinu i održi svoj suverenitet. Međutim, ne govorimo o zameni američkog uticaja ruskim ili jednostranoj dominaciji Rusije.\nU ovom slučaju, cilj Moskve je da stvori uslove za multipolarni regionalni sistem, koji uključuje države i političke snage koje se protive američkoj hegemoniji.\nRusija je uvek nastojala da uništi ISIS (zabranjen u Ruskoj Federaciji) u Siriji i druge ekstremističke snage koje podržava Saudijska Arabija, a posredno SAD i Izrael, i podržavaju Siriju u vraćanju suvereniteta i stabilnosti. Zbog toga se odlučila na saradnju sa Sirijom i Iranom, kao i za približavanje Turskoj.\nPrema Duginu, za Moskvu je izuzetno važno da se Ankara distancira od američkog uticaja, jer od toga zavisi i njen uspeh u postizanju ciljeva.\nSporazumi o Siriji, naravno, dovode do postepenog povlačenja Amerikanaca, ali istovremeno imaju svoju cenu.\nDugin napominje da Moskva danas mora da ih “gura” u određenom smislu, jer turski predsednik Erdogan ima obaveze prema nekim grupama sirijske opozicije.\nFilozof napominje da je Rusija bila u teškoj situaciji u kojoj, bez Turske, nije u stanju da okonča jednostranu američku dominaciju na Bliskom istoku.\n„Ne mislim da Erdogan može da računa na podršku Sjedinjenih Država ili zapadnih sila. One su neprijateljski nastrojene, a strateški odnos između njih se ozbiljno pogoršao. Trenutno vrši manevre jer mu je teško da prihvati neuspeh i preti da će opet stati uz saveznike koje zapravo nema.\nPotrebno je ubediti ga da odustane od takvih taktika i da nastavi da učestvuje u stvaranju novog regionalnog sistema “, rezimirao je Dugin.


Obnovljena istraga o stradanju Romanovih - 23.09.2015, Sputnik Srbija\nObnovljena istraga o stradanju Romanovih\nObnovljena je istraga o stradanju članova ruske carske porodice Romanov i njihove svite, saopštio je zvanični predstavnik Istražnog komiteta Ruske Federacije... 23.09.2015, Sputnik Srbija\nSrbija je veliki dužnik i mrtvim i živim članovima ove velike, hrabre i cenjene dinastije! Večno im hvala a verujem da velika većina srba zna i zašto!\nvesti, rusija, svet, romanovi, car nikolaj drugi romanov\n20:05 23.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Radoje Pantović"Noć u kući Ipatijevih" u bronzi, delo Zuraba Ceretelija, na kome je radio 36 godina.\nObnovljena je istraga o stradanju članova ruske carske porodice Romanov i njihove svite, saopštio je zvanični predstavnik Istražnog komiteta Ruske Federacije Vladimir Markin.\n„Kako je ranije saopšteno, krivični proces je obnovljen 1993. godine, kada je pronađena zajednička grobnica u okolini Jekaterinburga. Tokom identifikacije ostataka istraga je zaključila da oni pripadaju članovima ruske carske porodice, ubijenim u noći između 16. i 17. jula 1918. godine — caru Nikolaju Drugom, carici Aleksandri Fjodorovnoj i njihovoj deci, velikoj kneginji Olgi, Tatjani i Anastasiji, kao i članovima svite: dvorskom lekaru Jevgeniju Botniku, sluškinji Ani Demidovoj, kuvaru Ivanu Haritonovu i lakeju Alekseju Trupu“, rekao je Markin.\nNikolić: Naš istorijski dug je da pamtimo Romanove\n17 Jul 2015, 15:01\nPrema njegovim rečima, 1998. godine krivični proces je prekinut zbog smrti osoba koje su izvršile zločin.\nZadatak istrage jeste da prouči arhivski materijal pronađen posle 2011. godine, koji je povezan s „belogardejskom“ istragom vođenom od 1918. do 1924. godine.\nDana 29. jula 2007. godine pri arheološkim iskopavanjima, koja su bila pokrenuta u smislu dalje potrage za ostacima carske porodice, pronađeni su delovi kostiju i zuba žene i deteta. Arheolozi su ustanovili da su na ovim ostacima nađeni tragovi delovanja visoke temperature. Utvrđeno je da se zaista radi o ostacima dece ruskog imperatora Nikolaja II.\nMarkin je podsetio da je na molbu Ruske pravoslavne crkve u julu ove godine obrazovana multidisciplinarna radna grupa za pitanja u vezi s istragom i sahranom ostataka carevića Alekseja i velike kneginje Marije Romanove.\n„Radnoj grupi je sugerisano da sprovede dodatnu identifikacionu istragu o predmetima koji ranije nisu bili dostupni — ostacima caričine sestre, velike kneginje Jelisavete Fjodorovne koji su se nalazili u Jerusalimu i uzorcima krvi s mundira Nikolajevog dede, cara Aleksandra Drugog koji je poginuo u terorističkom napadu 1881. godine“, rekao je Markin.\nOn je dodao da je neophodno ekshumirati ostatke cara Nikolaja Drugog i carice Aleksandre Fjodorovne u Petropavloskom saboru Sankt Peterburga.\n23 Septembar 2015, 21:13


Aljbin Kurti – nova nada ili novo razočaranje? - Crno beli svet\nTo se pre svega ogleda u davanju ministarskog mesta za Agima Veljiua iz Demokratskog saveza Kosova – čoveka koji je u javnosti poznat po korupciji. Ovim je stavljena velika mrlja na Kurtijeva dugogodišnja obećanja da će se boriti protiv korupcije.\nNa pomenutoj sednici Skupštine Kosova, kada su poslanici glasali za sastav nove Vlade, moglo se naslutiti da pred Kurtijem ne dolazi lak mandat. Opozicija je pokazala da neće štedeti Kurtija i odmah ga je napala tamo gde ga najviše boli, na njegov “patriotizam”. Kritike su se odnosile, između ostalog, i na nepoštovanje zastave Kosova zbog činjenice da Kurti u prostorijama svog pokreta ističe albansku a ne kosovsku zastavu.\nVeliki broj pripadnika PDK i AAK koji rade u institucijama Kosova takođe mogu biti svojevrsna “klečka” u “premijerovanju” Aljbina Kurtija, a pitanja sa kojima će se suočavati u narednom period su i takse na robu iz Srbije i pritisci da budu ukinute, dijalog u Briselu ili na nekoj novoj adresi, kao i pitanje Specijalnog suda za zločine OVK.\n(Ne)stabilnost koalicije između Demokratskog saveza Kosova i pokreta Samoopredeljenje takođe je pitanje o kojem se dosta polemiše u javnosti. Postoje mišljenja koja ukazuju na potrebu i jednih i drugih da ovu Vladu održe do kraja mandata iz različitih razloga. Za pokret Samoopredeljenje i Albina Kurtija to je prava prilika da se pokaže, dok je za Isu Mustafu ostvarivanje želje da karijeru završi kao predsednik Kosova.\nOp-ed je objavljen u okviru aktivnosti projekata koji realizuje Nova društvena inicijativa (NSI) a uz podršku Evropske zadužbine za demokratiju.


Druge Sportske igre dece sa invaliditetom 2011.\nBeograd, 11. Novembar 2011. PR Objave: Najava -\nDruge Sportske igre dece sa invaliditetom 2011. pod nazivom "Hoću da se igram" održaće se 11. novembra 2011. sa početkom u 11 časova, u Sportskom društvu "Radnički", ulica Vojvode Šupljikca 31.\nOrganizatori takmičenja su Savez za sport i rekreaciju osoba sa invaliditetom Beograda i Udruženje "Plava školjka" uz pomoć Fakulteta sporta i fizičkog vaspitanja.\nGeneralni pokrovitelj manifestacije je Skupština grada Beograda, Sekretarijat za sport i omladinu i Sekretarijat za socijalnu zaštitu. Održavanje manifestacije su pomogli i Opština Zvezdara, AIK banka, Pošta Srbije, Delta fondacija, Agencija "Sevent", "McDonald s" i "Marbo product".\nTakmičenja su pojedinačna i ekipna, a takmičari su podeljeni po uzrastu u 4 grupe. Sve aktivnosti će biti prilagođene deci koja koriste invalidska kolica. Takmičenje će se paralelno realizovati u nekoliko grupa: Prva grupa (od 4-7 god.) takmčiće se u disciplinama poligon koordinacije (prelazak preko prepona, provlačenje ispod kanapa, cik - cak kretanje, provlačenje kroz obruč, šut na gol, hodanje unazad, u stranu, vijugavo kretanje, ubacivanje loptica u koš,... ), golbal i druge igre za decu oštećenog vida, kuglanje, štafetne igre za ekipe. Druga grupa (od 8 do 11 god.) će se, pored navedenih igara, takmičiti i u boćanju, pikadu, pločicama i visećoj kugli. Treća grupa takmičara (od 12-15 godina) će se takmičiti još i u košarci, a četvrta grupa (preko 15 godina), pored svega navedenog, i u sedećoj odbojci.\nSvi učesnici će dobiti majice i bedževe, a najbolji učesnici po disciplinama dobiće i medalje i diplome. Učesnicima će, tokom takmičenja, pomagati studenti Fakulteta za sport i poznati sportisti. Nakon takmičenja održaće se promocije sportova za osobe sa invaliditetom.\nCilj takmičenja je da se "nevidljiva" deca sa invaliditetom učine vidljivom i da se pokaže da su sport i kultura podjednako potrebni svima. Učesnici igara su deca sa invaliditetom iz Beograda i više gradova Srbije. Na takmičenju će učestvovati oko 150 takmičara uzrasta od 4 do 17 godina.\nNaziv: Udruženje Plava školjka\nAdresa: Ul. Mije Kovačevića 10a/4,\nTel: +381 11 276 3774\ndeca sa invaliditetom, plava skoljka, sportske igre\nOkrugli sto "Odgovorna zajednica na putu do socijalne sigurnosti dece sa smetnjama u razvoju i invaliditetom"... Više...\nU okviru sportske manifestacije "Igre bez granica OSI na Zvezdari", održane 10. jula 2012. na SC... Više...\nq: 19 - t: 0.07820 sec


Blater: Uzbudjen sam što ću u januaru dodeliti Zlatnu loptu\nBeta\t 16. decembra 2015. 10:50\nSuspendovani predsednik Medjunarodne fudbalske federacije (Fifa) Sep Blater rekao je danas da je “uzbudjen” što će početkom sledeće godine predati Zlatnu loptu najboljem igraču u 2015. godini.\nBlater će se sutra pojaviti pred Etičkim komitetom Fife, koji će odlučiti da li će ukinuti 90-dnevnu suspenziju ili će je produžiti.\nNjegova suspenzije ističe 5. januara, a ceremonija dodele Zlatne lopte održaće se 11. januara u Cirihu.\n“Veoma sam uzbudjen što ću predati trofej za ovu godinu. Sutra ću ići pred Etički komitet Fife, nadam se da će sve biti dobro i da će mi ukinuti suspenziju, ili da je makar neće produžiti”, rekao je Blater za Mundo Deportivo.\nUragan Marija oslabio na kategoriju 1, najgore je prošlo\nFrancuske kamiondžije blokirale skladišta goriva zbog reforme zakona o…\nU konkurenciji za najboljeg fudbalera u 2015. godini su fudbaleri Barselone Lionel Mesi i Nejmar, kao i Kristijano Ronaldo iz Real Madrida.\n“Drago mi je što neću glasati pošto su sva trojica veoma dobri fudbaleri. Mesi će ući u istoriju ako peti put osvoji Zlatnu loptu, pošto to do sada niko nije učinio. On je sjajan igrač koji radi neverovatne stvari sa loptom, ali Kristijano i Nejmar su fantastični. Brazilac me je iznenadio svojim kvalitetom i načinom na koji se prilagodio na igru Barselone i Evropu”, rekao je Blater.\nBlater je suspendovan zbog “nelojalne isplate” od dva miliona dolara koliko je 2011. godine platio predsedniku Evropske fudbalske unije (Uefa) Mišelu Platiniju za konsultantske poslove, koje je Francuz obavljao izmedju 1998. godine i 2002.\nObojica su negirali nepravilnosti ali se suočavaju sa doživotnim suspenzijama.\nPlatinijeva kandidatura za predsednika Fife nije razmatrana zbog suspenzije. Izbori u Fifi održaće se 26. februara naredne godine.


Bugarska opozicija: Vlada od EU dobila dva šamara - Sputnjik Srbija\n03:08 25 Maj 2020\n13:00 06.06.2019 Preuzmite kraći link\nNinova je ovo izjavila u vezi sa jučerašnjom posetom ministra spoljnih poslova Holandije Stefom Blokom, koji je ponovo izjavio da je nemoguće da Bugarska sada uđe u Šengen. Ona je kao razloge navela nedovoljnu zaštitu spoljne granice EU i nivo korupcije u zemlji, piše portal.\n„Holandski ministar spoljnih poslova rekao je da ne žele da nas primaju u Šengen zbog korupcije. Premijer (Bojko Borisov) pokazao mu je fotografije ograde (na bugarsko-turskoj granici), ali u Evropi više ne veruju u fotografije i zato su rekli: „Zbog korupcije ove vlade, ne želimo vas u Šengenu“, istakla je Ninova.\nBugarski premijer Bojko Borisov i ministarka spoljnih poslova Ekaterina Zaharijeva primili su ranije ministra spoljnih poslova Holandije. Na konferenciji za novinare diplomata je rekao da u njegovu zemlju i dalje nastavlja da prodire veliki broj migranata, pa je za ulazak u Šengen Bugarskoj, kao spoljnoj granici EU, potrebno da još više pojača kontrolu. Ministar je takođe napomenuo da je potrebno da se vidi kako se vlada nosi sa korupcijom.\nPodsetimo se da su poslednjih meseci u Bugarskoj buknula dva korupcijska skandala: ispostavilo se da su neki zvaničnici kupovali luksuzne stanove po sniženoj ceni, dok su drugi koristili turističke kuće izgrađene novcem Evropske unije. Nakon što su to objavili mediji, ostavke su podneli ministar pravde, zamenik ministra ekonomije, zamenik ministra sporta i zamenik predsedavajućeg vladajuće stranke GERB (Građani za evropski razvoj Bugarske).


PREMIJERKA PREDVODI DELAGACIJU: Sutra međuvladima konferencija EU-Srbija | Novosti.rs\nPored premijerke, u delegaciji Srbije biće i ministar za evropske integracije Jadranka Joksimović i ambasadorka Srbije pri EU, Ana Hrustranović.\nNa čelu delegacije EU biće visoki predstavnik za spoljnu politiku i bezbednost, Žosep Borelj, a sastanku će prisustvovati i komesar za proširenje Oliver Vraheji, kao i ministri zemlja članica EU zaduženi za evropske poslove.\nU Briselu pred Međuvladinu konfrenciju sa Srbijom kažu da je u pitanju politički dijalog posvećen primeni nove metodologije pristupanja na pregovore Srbije o članstvu u EU.\nOcenjuje se da će ovo biti prilika i za zvaničan početak primene nove metodologije sa Srbijom, posebno u delu koji se odnosi na jače političko upravljanje, odnosno veću interakciju Srbije sa zemljama članicama o prioritetima u procesu pristupnja.\n- Namera je da ovim damo novi zamah pristupnim pregovorma i očekujemo da to označi novu prekretnicu u pregovorma sa Srbijom - navodi visoki EU zvaničnik.\nOčekuje se da se na Međuvladinoj konfrenciji konstatuje šta je Srbija postigla u reformskom procesu, posebno u oblasti vladavine prava.\nPrema informacijma Tanjuga, ministri EU su se prijavili sa pitanjima koja se odnose na situaciju i pripremljenost Srbije kada jer reč o svih šest klastera.\nSa druge strane, delegacija Srbije namerava da od zemlja članica čuje koja su to njihova očekivanja kada je reč o reformskom procesu Srbije, ali da i dobije odgovor na to šta Srbija može da očekuje od nove metodologije.\nU Briselu naglašavaju da se na konfrenciji 22. juna u Luksemburgu "neće otvarati niti zatvarati poglavlja", ali da bi Srbija tokom godine mogla da otvori klaster ukoliko ispuni uslove.\nAna Brnabić Brisel konferencija EU-Srbija


...šta je najbolje u Srbiji? - Miljenik potrošača\nOd velike je važnosti postojanje zdrave konkurencije među kompanijama na tržištu. Njome potrošači dobijaju kvalitetnije proizvode i bolju cenu proizvoda i usluga.\nTakođe, mišljenja smo da najbolje među nama uvek treba isticati i nagrađivati, kako u životu, tako i u privredi. Time podstičemo zdrav takmičarski duh i utičemo da privrednici ulože više napora u poboljšanje kvaliteta robe i usluga, kao i da se odluče za veća ulaganja u razvoj, u novu opremu i u stručnu i osposobljenu radnu snagu, što za krajnji rezultat mora imati privredni rast i povećanje standarda građana naše zemlje.\nVođeni ovim motivima, 2010. godine, nakon više od godinu dana rada i opsežnih istraživanja o stavovima građana prema domaćim proizvodima, kao i o strukturi kupaca u Srbiji, doneli smo odluku o pokretanju akcije „Moj izbor“ u okviru koje će se dodeljivati istoimena priznanja za najbolje domaće proizvode i brendove. Želeli smo da odluku o dobitnicima donose isključivo potrošači, jer oni, kao krajnji korisnici, predstavljaju najkompetentniji i najstručniji žiri koji može odrediti koji proizvodi i brendovi su najbolji na našem tržištu.\nTokom deset godina, koliko traje akcija dodele priznanja „Moj izbor“ četrdeset tri kompanije su uspele da se izdvoje po poverenju građana i da osvoje ovu prestižnu nagradu.\nZa razliku od akcije „Moj izbor“ u akciji „Miljenik potrošača“ govorimo isključivo o kvalitetu proizvoda na našem tržištu, bez obzira na njihovo poreklo.\nAkciju „Miljenik potrošača“ organizujemo u sklopu kampanje „Najbolje u Srbiji„, u okviru koje se odvijaju i akcije „Moj izbor“ i „Dobročinitelj„. Akcija „Moj izbor“ je usmerena ka podsticanju razvoja domaće proizvodnje i promociji najboljih domaćih proizvoda, dok je cilj akcije „Dobročinitelj“ isticanje najodgovornijih kompanija i organizacija u našoj zemlji.


Vesić: I Grad Beograd u borbi za energetski efikasne objekte - Prozori + Vrata\nEnergetska efikasnost Vesić: I Grad Beograd u borbi za energetski efikasne objekte\nSvi javni objekti u Beogradu imaće obavezu da budu energetski efikasni, izjavio je zamenik gradonačelnika Goran Vesić i najavio da će u narednim mesecima biti objavljen poziv kompanijama da 100 javnih zgrada u prestonici preurede u energetski efikasne zgrade.\nVesić je početkom aprila meseca ove godine na svečanoj konferenciji povodom Svetskog dana očuvanja energije, rekao i da će postojeći javni objekti biti rekonstruisani tako da postanu energetski efikasni i naglasio će se ubuduće još više pažnje posvećivati energetskoj efikasnosti i očuvanju životne sredine.\n– Već imamo nekoliko kompanija koje su zainteresovane i spremne da urede svoje poslovne zgrade, da promene fasadu i stolariju kako bi zgrade štedele energiju. Na taj način pomoći ćemo da kroz ESCO projekat, a bez našeg novca, javne zgrade postanu energetski efikasne – rekao je Vesić. Dodao je da se to odnosi na vrtiće, škole, sportske objekte, upravne zgrade, a kao primer naveo Sava centar koji, kako je istakao, godišnje na grejanje i hlađene potroši milion evra.\nZamenik gradonačelnika je naglasio da će svi gradske službe, a posebno Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove, morati da obrate više obrate prilikom izdavanja dozvola za izgradnju, te da jedan od uslova bude da zgrade koje se grade moraju da budu energetski efikasne.\nGrad Beograd zajedno sa toplanama definiše program kako bi se na isti način uredili stambene zgrade, a uz učešće stanara: „Preko toplana bismo nudili stanarima da uđu u taj projekat kako bi se i tu uštedelo, a građani imali manje račune“- dao je dodatno obješnjenje Vesić.\nUkazao je i da će JKP Gradska čistoća morati da promeni način rada i da će više pažnje biti posvećeno sortiranju i recikliranju otpada: „Sva preduzeća treba da razmišljaju o tome šta mogu da učine kako bi uštedeli energiju, kako bi bilo više zelenila i kako bismo dali doprinos očuvanju planete“, kazao je Vesić.\nVesić je rekao da će Grad razgovarati i sa Ministarstvom finansija o mogućnosti da se umanji porez onima koji grade energetski efikasne zgrade i da se na taj način stimuliše njihova izgradnja.\nPrethodni tekstProzori – više od svoje funkcije\nSledeći tekstSBZ 628 S: Efikasan rezno-obradni centar za aluminijske profile


LG predstavio SmartThinQ- smart senzor za kućne uređaje\n2015 09. 14\nLG SmartThinQ Sensor (1)\nLG SmartThinQ Sensor (2)\nPDF verzija: LG predstavio SmartThinQ- smart senzor za kućne uređaje\nBeograd, 14. septembar 2015. godine – Kompanija LG Electronics (LG) predstavila je svoju najnoviju smart home tehnologiju na ovogodišnjem IFA sajmu u Berlinu, kako bi poboljšala kvalitet života svojih korisnika. Najnoviji SmartThinQ senzor kompanije LG može da se poveže sa brojnim tradicionalnim kućnim aparatima i na taj način ih učini pametnim. Šta više, kompanija LG predstavila je svoju pametnu Lightwave rernu, kao i klima uređaj, koji su kompatibilni sa AllJoyn® platformom za Internet stvari (IoT) koju je razvio Allseen savez.\nSmartThinQ senzor je uređaj kružnog oblika koji može da se poveže sa postojećim kućnim aparatima, kao što su veš mašine ili frižideri. Reagujući na vibraciju ili temperaturu uređaja, ovaj senzor će informisati korisnika o promenama putem SmartThinQ aplikacije na smart telefonu. Na primer, kada senzor postavite na vrata obične veš mašine, on će je pretvoriti u pametni uređaj koji obaveštava korisnika kada se završiti ciklus pranja. Pričvrstite SmartThinQ senzor na frižider i on će, povezivanjem sa smart telefonom, poslati obaveštenje kada će određenoj namirnici isteći rok trajanja. Senzor takođe može i da prati koliko puta su vrata bila otvarana, čak i kada niste kod kuće, a povezivanjem sa klima ili nekim drugim uređajima, omogućiće korisnicima njihovu kontrolu na daljinu.\nAllJoyn je open source softverski okvir usvojen od strane svih članova Allseen saveza, kao i IoT konzorcijuma sa više od 180 kompanija, koji olakšava uređajima i aplikacijama da se povežu i međusobno komuniciraju. Pametna lightwave rerna kompanije LG kompatibilna sa AllJoyn platformom, omogućava korisnicima preuzimanje, ažuriranje i razmenjivanje recepata sa prijateljima i rođacima preko svojih mobilnih uređaja. Zahvaljujući konekciji sa WiFi mrežom, korisnici mogu da podešavaju režim, temperaturu i vreme potrebno za pripremu određenog jela, putem svojih smart telefona. Pametna lightwave rerna može sama da postavi dijagnozu kvara, kao i da pokuša da pronađe rešenje za njegov otklon putem Interneta. Pametni klima uređaj ne samo da obaveštava korisnike kada bi trebalo zameniti filter za vazduh, već je moguće kontrolisati ga na daljinu uz pomoć smart telefona.\n„Proces prihvatanja pametnih kućnih uređaja trajao je dugo i sporo zbog vladajućeg stava da tehnologija nije lako dostupna. Kompanija LG je posvećena održavanju svoje liderske pozicije na tržištu pametnih uređaja, zahvaljujući inovacijama kao što su SmartThinQ senzor, koji pruža korisnicima stvarne benefite i nudi nove pogodnosti za život kroz tehnologiju koja je jednostavna za korišćenje“, rekao je Jo Seong-jin, predsednik i izvršni direktor kompanije LG Electronics Home Appliance & Air Solution.\nKompanija LG Electronics (LG) predstavila je svoju najnoviju smart home tehnologiju na ovogodišnjem IFA sajmu u Berlinu, kako bi poboljšala kvalitet života svojih korisnika.


Traže raspuštanje Skupštine BORS-a i izbor novog rukovodstva\nPredstavnici pet gradskih i 22 opštinske boračke organizacije sa sastanka u Gradišci uputili su zahtjev rukovodstvu Boračke organizacije Republike Srpske da prije usvajanja budžeta u Narodnoj skupštini Republike Srpske zatraže veća izdvajanja za boračku populaciju.\nZatraženo je i raspuštanje Skupštine Boračke organizacije Republike Srpske i izbor novog rukovodstva.\nPredsjednik Boračke organizacije grada Gradiška Milovan Gagić rekao je da borci ne mogu i ne smiju biti socijalna kategorija i da se ne smiju tako posmatrati već da im treba obezbijediti primanja na osnovu zasluga u ratu.\nAleksandar Savić, predsjednik Predsjedništva BORS-a, rekao je da gradske i opštinske boračke organizacije sve stavove mogu da izraze preko Predsjedništva i Skupštine BORS-a, kao legitimnih organa.\nMeđutim, dodaje, pojedine regije, a njih je svega tri, ne dozvoljavaju svojim prestavnicima da dođu pred ove organe i kažu ono što je legitimno.\nSavić je najavio vanrednu skupštinu BORS-a koja će biti održana nakon Nove godine.\nTakođe, istakao je da se sa Ministarstvom rada i boračko-invalidske zaštite razgovara o obezbjeđivanju minimalne penzije za borce koji navrše 65 godina, a nemaju radni staž.\nNEWER POSTPriča o vraćanju nadležnosti je čista prevara vlasti\nOLDER POSTNaliv pero Ive Andrića nakon 60 godina ide u Muzej Nobelove nagrade


Kulturno-umetničko društvo "Štule" iz sela Voluje u opštini Kučevo na istoku Srbije radi na očuvanju vlaških običaja i tradicije (22. februar)\nTime bi jedna od dve partije vlaške manjine u Srbiji za cilj imala i da izbori svoje mesto u dijalogu, koji bi uz podršku EU, trebalo da se obnovi između vlasti i opozicije.\nPredsednik Vlaške stranke Siniša Čelojević rekao je Radiju Slobodna Evropa (RSE) da na taj način stranka nastoji da postane vidljivija i prepoznatljivija i van regiona istočne Srbije.\n"Vlaška stranka kao manjinska stranka prevashodno nastoji da ima svoje predstavnike u lokalnim parlamentima i naravno, ukoliko se steknu uslovi, da izađemo i na sledeće republičke izbore. Zbog toga smo uspostavljanjem saradnje sa drugim strankama i pokretima želeli da se što bolje pripremimo i organizujemo za naredne lokalne i parlamentarne izbore, ali da svoje delovanje učinimo transparentnijim", rekao je Čelojević.\nPoslednji lokalni i parlamentarni izbori u Srbiji održani su 21. juna 2020. Naredni lokalni održavaju se kroz četiri godine, dok su sa vrha vlasti najavili vanredne parlamentarne u 2022. godini.\nVlaška stranka je potpisala i platformu za pregovore o uslovima za slobodne i poštene izbore. Pored nje, platformu su potpisali i uputili pregovaračima Evropskog Parlamenta i opozicioni Nova stranka, Građanski demokratski forum, Zelena stranka, Nova Srbija, Mađarski pokret, Pokret "1 od 5 miliona", Pokret Klip i Socijaldemokratska stranka.\nNešto ranije Pokret "1 od 5 miliona" i Vlaška stranka ozvaničili su dogovor o zajedničkoj borbi na poboljšanju položaja vlaške nacionalne manjine, borbi protiv "rumunizacije vlaške nacionalne manjine", kao i za što bolju pripremu za sledeće izbore.\nBez medijske pažnje za manjinske stranke\n"Na političkoj sceni Srbije nismo bili dovoljno zapaženi, verovatno i zbog toga što je politička klima takva da se manjinskim strankama ne daje prevelika politička ni medijska pažnja", rekao je Čelojević.\nPrema poslednjem popisu u Srbiji živi 35.350 pripadnika vlaške nacionalne manjine, a najviše ih je u istočnoj Srbiji u Kučevu, Petrovcu na Mlavi i Boru.\nVlasi imaju status nacionalne manjine od 2003. godine i ne izjašnjavaju se svi na isti način. Jedni smatraju da im je matična zemlja Rumunija, drugi Srbija, jedni kažu da govore rumunski, drugi-vlaški.\nRumunija je 2012. godine blokirala priznavanje kandidature Srbije za pristup Evropskoj uniji tražeći da Srbija prizna Vlahe kao rumunsku manjinu.\nPismo EU zbog zagađenja\nJoš jedna stranka koja zastupa interese Vlaha, Vlaška narodna stranka, takođe je aktivna, a u svom radu je pronašla mesto i za zelenu agendu.\nOva stranka je u januaru 2021. godine uputila pismo institucijama EU, Srbije i Rumunije i upozorila da su prava Vlaha ugrožena i nebrigom nadležnih za životnu sredinu.\n"Povod protesta je sve lošiji položaj vlaške nacionalne manjine u istočnoj Srbiji. Konkretan razlog je aktuelno industrijsko zagađenje u gradu Boru i okolini, nakon preuzimanja kompanije RTB od strane kineske korporacije Si-Đin (Zijin)", navodi se u pismu Vlaške narodne stranke.\nKako se u njemu ocenjuje, situacija se po vlašku manjinu pogoršava već decenijama, a u poslednje vreme je "osim negativnih posledica asimilacionog pritiska, sve veći problem zagađenja, uništavanja životne sredine i nezavidni ekonomski položaj u koji je dovedena ova zajednica politikom Beograda u ovom region".\nU Ziđinu su "izrazili žaljenje" zbog zagađenja i u saopštenju istakli da će nakon remonta biti sprečeno curenje dimnih gasova. Kompanija je naglasila da je prioritet rekonstrukcija topionice bakra. Planirano da se do decembra 2022. godine u nju uloži 265 miliona dolara, napomenuli su u kompaniji.\nU pismu Vlaške narodne stranke se, međutim, ocenjuje da Srbija s jedne strane na EU gleda kao na "naivni bankomat dok rasprodaje ili poklanja resurse Kini i Rusiji radi političke zaštite od eventualnih pritiska iz EU zbog neipunjenih obaveza".\n"Ekološka katastrofa koja se dešava poslednjih godina u Boru i okolini nakon dolaska kineske kompanije Zi-Đin samo je jedan primer. Zagađenje iz drugih izvora je takođe veliko. Ovo nije samo regionalni problem već postaje internacionalni, jer zagađenje koje se produkuje u Srbiji pogađa i susede, u prvom redu Rumuniju i Bugarsku", ocenjuje se u pismu stranke.\nO vezama sa Rumunima\nRadiša Dragojević, predsednik Izvršnog odbora Nacionalnog saveta Vlaha (NSV), rekao je za RSE da su očuvanje i afirmacija identiteta Vlaha Srbije, sloboda izjašnjavanja o sopstvenom identitetu, ostvarivanje manjinskih prava i vlaški jezik kao maternji jezik osnovni ciljevi NSV.\nOn je dodao i da u svemu tome važnu ulogu igraju promocija i prezentacija Vlaha i njihove kulture drugim nacijama i nacionalnim manjinama kroz medije i kulturno-umetničke sadržaje.\nDragojević je ocenio i da, zbog slabe zastupljenosti u medijima, Vlahe u Srbiji često mešaju sa Rumunima, što ide na ruku zvaničnoj Rumuniji koja negira njihovo postojanje.\nZbog toga je, kako je rekao, svaki politički, sportski, kulturno-umetnički iskorak koji doprinosi očuvanju i afirmaciji identiteta Vlaha dobrodošao, jer doprinosi i boljem međusobnom razumevanju Srba, Vlaha i Rumuna.\n"Mi smo po mnogo čemu bliski sa Rumunima, pre svega po kulturi i jeziku, ali isto tako se i razlikujemo", rekao je Dragojević.\nNaveo je da NSV prihvata činjenicu da u Srbiji žive i Rumuni, da Nacionalni savet Rumuna priznaje Vlahe kao nacionalnu maninu u Srbiji, kao i da imeđu dva saveta postoji dobra saradnja, posebno u oblasti kulture.\n"Problem je u tome što Rumunija svojim aktivnostima remeti taj skladni odnos između naše dve zajednice u Srbiji. U težnji da nas asimiliraju, rumunske vlasti našim studentima nude stipendije za školovanje u Rumuniji, ali pod uslovom da se izjasne da su pripadnici rumunske manjine. S druge strane, i ponašanje Rumunske pravoslavne crkve je usmereno u tom pravcu, iako Vlasi u ogromnoj većini pripadaju Srpskoj pravoslavnoj crkvi", kazao je Dragojević.\nOn je istakao da su Srbija i Rumunija prijateljske zemlje sa veoma razvijenim dobrosusedskim odnosima, ali i da Rumunija "povremeno radi iza leđa" državi Srbiji.\nKad god je prilika da se Srbija uceni na neki način, Rumunija to koristi.\n- Radiša Dragojević\n"I kad god je prilika da se Srbija uceni na neki način, Rumunija to koristi. Tako je bilo i 2012. kada je trebalo da dobijemo status kandidata za pristupanje Evropskoj uniji, a bojim se da će takvih poteza biti i ubuduće", rekao je Dragojević.\n"Mi ćemo na predstojećem popisu stanovništva imati ozbiljan problem sa izjašnjavanjem o nacionalnoj pripadnosti, jer mnogi Vlasi vide mogućnost dobijanja rumunskog pasoša ako se izjasne kao Rumuni, što im otvara mogućnost zaposlenja u zemljama EU. Taj instrument je rumunska strana i do sada koristila u vrbovanju pripadnika naše nacionalne zajednice, pa očekujem da će do popisa takvo ponašanje biti još izraženije", reči su Dragojevića.\nStandardizacija vlaškog govora\nNovica Janošević, predsednik Nacionalnog saveta Vlaha (NSV) rekao je za RSE da je, nakon usvajanja vlaškog pisma, u škole u istočnoj Srbiji u kojima je iskazana zainteresovanost učenika i roditelja, kao izborni predmet uveden vlaški govor sa elementima nacionalne kulture.\n"Unapređenje obrazovanja na vlaškom jeziku u školama je stalan proces. Đački roditelji su svesni značaja izučavanja vlaškog jezika u školi, jer je to njihov maternji jezik", objasnio je on.\nKako je rekao, u školskoj 2020/2021. oko 600 upisanih učenika pohađaju časove vlaškog govora sa elementima nacionalne kulture, a taj broj se, po njegovim rečima, iz godine u godinu stalno povećava.\n"Ipak, u pojedinim školama ne postoji dovoljno razumevanja, ali se i u tom pogledu stvari pomeraju nabolje. Situacija se popravlja i u pogledu nastavnog kadra. Za sada smo uspeli da u svakoj opštini u kojoj živi vlaško stanovništvo imamo po jednu školu u koju je uveden izborni predmet", rekao je Janošević.\nOn je istakao da su prioritetni ciljevi NSV u ovom mandatu standardizacija vlaškog jezika i izrada kataloga vlaške kulture.\n"Potom ćemo se posvetiti primeni zakonskih odredbi koje se odnose na službenu upotrebu maternjeg jezika i pisma, jer je to važna oblast nacionalne autonomije", dodao je on.\nTu mogućnost, kako je rekao, NSV još uvek nije sproveo u delo, jer su trenutno u fazi standardizacije vlaškog pisma.\n"Insistiramo na vlaškom jeziku, pre svega da se on ne bi izgubio. Ne tražimo da sve nastavne predmete imamo na vlaškom jeziku, samo želimo da očuvamo naš jezik, kulturu i običaje", naglasio je Janošević.\nNa štulama fudbal i vlaško kolo\nKulturno-umetničko društvo (KUD) "Štule" iz sela Voluje u opštini Kučevo na istoku Srbije radi na očuvanju vlaških običaja i tradicije. Društvo ima 50 članova.\nPredsednica KUD-a "Štule" Rozica Dragojlović rekla je za RSE da je društvo formirano kako bi svoju tradicionalnu muziku i folklor predstavilo i u onim delovima zemlje u kojima se o Vlasima ne zna ništa, osim što igraju čuveno vlaško kolo.\nU ovom kučajskom selu hodanje i igranje na štulama ima veoma dugu tradiciju.\n"Nekada se na njima prelazila reka, a danas se na štulama igra vlaško kolo pa i fudbal. Na štulama se odlično snalaze deca, ali i veterani", rekla je Dragojlović.\nČlanovi KUD-a "Štule" na štulama, selo Voluje (22. februar)\nSagovornica RSE je naglasila da KUD nije ograničeno samo na pesmu, već da se bavi i prikupljanjem građe za muzejsku postavku, negovanjem starih zanata i očuvanjem tradicije ručnih radova.\n"Pripremamo muzejski prostor u kome ćemo izložiti sve stare predmete koje smo sakupili na terenu, planiramo i radionice za učenje pravljenja autohtonih jela", rekla je Dragojlović.\nČlanice KUD-a "Štule" predu vunu i tkaju na tkalačkom stanu, selo Voluje (22. februar)\nRozica Dragojlović je istakla da je veoma važno što su u sve te aktivnosti uključena i deca koja i na taj način uče o tradiciji i običajima vlaške manjine, ali i o sebi i svom poreklu.


Za sutra najavljen protest građana na „Aerodromu“ zbog izgradnje objekta na zelenoj površini – Veliki Park\nZa sutra najavljen protest građana na „Aerodromu“ zbog izgradnje objekta na zelenoj površini\nStambeno naselje Aerodrom, osvanulo je oblepljeno obaveštenjem građanima da je za sutra u 10 časova, zakazan protest povodom izgradnje objekta na zelenoj površini u ovom naselju.\nTačna lokacija objekta je ugao ulica Grada Karare i Vladimira Rolovića. Parcela je već ograđena i pripremljena za početak radova.\nKako se nezvanično može saznati u pitanju je objekat Trgovinskog preduzeća „Morava“. Nedavno je i Gradonačelnik Nikola Dašić na pitanje novinara o ovom objektu i predviđenoj izgradnji izjavio da je parcela u vlasništvu privatnog investitora i da su sve dozvole za izgradnju dobijene u skladu sa propisima, tako da je grad nemoćan da zaustavi izgradnju čak i da je stava da tu ne treba da se bilo šta gradi.\nValja podsetiti da je u vreme kada je Gradonačelnik bio Veroljub Stevanović na Aerodromu pokušana stambena izgradnja na postojećim zelenim površinama unutar već izgrađenih stambenih blokova, što je izazvalo velike proteste i revolt građana Aerodroma, koji su tada uspeli da onemoguće gradnju.\nDa li će se nešto slično ponoviti i sada ili će ipak na toj lokaciji biti izgrađen objekat za koji bez sumnje postoje sve uredne dozvole, možda će se videti već sutra na osnovu masovnosti protesta ali i upornosti investitora da izgradnju dovede do kraja.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan 27 фебруара, 2021


Iz Čapljine u Avganistan upućena jedinica BIH vojske – Minber\nožu. 29, 2011 at 4:05 pm\nIz Čapljine u Avganistan upućena jedinica BIH vojske\nPripadnici Pješadijske jedinice Oružanih snaga BiH, njih 45, danas su iz kasarne “Božan Šimović” u Čapljini ispraćeni u Avganistan, u okviru druge rotacije u misiji podrške miru ISAF.\nVojnici će biti smješteni u provinciji Helmand na jugu Avanistana gdje će kao i pripadnici misije u okviru prve rotacije, čuvati bazu u kojoj su smješteni vojnici iz Danske.\n“Učestvovanje naših snaga u ovoj misiji, koja je trenutno najsloženija i najzahtjevnija u svijetu, govori o spremnosti i sposobnosti BiH da zajedno djeluje na terenu s najrazvijenijim članicama NATO-a”, rekao je nakon ispraćaja ministar odbrane BiH Selmo Cikotić.\nCikotić je naglasio da je predviđeno da vojnici misiju obavljaju unutar lokacije na kojoj su smješteni vojnici koalicije.\nNačelnik Zajedničkog štaba Oružanih snaga BiH general-pukovnik Miladin Milojčić rekao je da će vojnici koji su danas ispraćeni u Avganistan tamo ostati pola godine i da neće učestvovati u borbenim zadacima.\nGovoreći o učešću BiH u mirovnim misijama u svijetu, Milojčić je rekao da u mirovnoj misiji u Avganistanu, osim prve i druge rotacije Pješadijske jedinice Oružanih snaga BiH, učestvuje još deset oficira Oružanih snaga BiH.\n“Što se tiče ostalih mirovnih misija u svijetu, pet oficira Oružanih snaga BiH u ulozi vojnih posmatrača, pod okriljem UN, rade u Kongu”, rekao je Milojčić. (RSE)\nŠeki Radončić priveden dok je snimao film o stradanju Bošnjaka


Šapić prelazi u SNS? - Grocka Info\nNaslovna Vesti Politika Šapić prelazi u SNS?\nAleksandar Šapić mogao bi da pređe u redove Srpske napredne stranke, jer je nezadovoljan reakcijom DS na vest da je plagirao doktorat, ali i zbog planova naprednjaka da u narednom periodu preuzmu vlast na Novom Beogradu.\nNovi magazin pre 1 sat | danas\n“Moji planovi i sva energija su usredsređeni na opštinu Novi Beograd, da ona shodno mojim nadležnostima i ingerencijama radi što je moguće bolje”, istakao je kratko Šapić za Danas.\nNa pitanje da li to ipak znači da ne isključuje opciju prelaska u naprednjake, on je odgovorio: “Mislim da sam bio poprilično jasan što se mojih planova tiče, oni su vezani za Novi Beograd i trudim se da tome budem kao i do sada maksimalno posvećen”.\nDS je povodom toga saopštila da joj ne pada na pamet ni da pomisli da je u pitanju “najgluplje obrazloženje o plagijatu koje su ikada čuli”, a kamoli da to kažu, da im ne pada na pamet da ruše internet sajt Peščanika, na kojem je tekst grupe autora o doktoratu objavljen.\nVladajuću većinu u Skupštini opštine Novi Beograd najpre su činili DS, LDP, SPS-PUPS, a nedavni su im se pridružili i odbornici NDS. Šapić je tim povodom rekao da “na lokalu nisu bitne stranke, već ljudi”.\n“U ovom slučaju reč je o osobama koje dobro poznajemo i verujem da ćemo sa njima na najbolji mogući način raditi u korist građana Novog Beograda”, naveo je tada Šapić.\nizvor: danas naslovi.net\nPrethodni tekstSedam članova porodice udavilo se u velikoj septičkoj jami\nSledeći tekstNe možete ni da pretpostavite koliko ima godina!


source.ba | Ambasada SAD na Kosovu izdala upozorenje zbog mogućih terorističkih napada\nAmbasada SAD na Kosovu izdala je bezbjednosno upozorenje građanima zbog mogućih napada međunarodnih teorističkih organizacija i pojedinaca.\nKako je prenijela Radio-televizija Kosova, u upozorenju se navodi da tokom ljetnje sezone mjere bezbjednosti ostaju na visokom nivou zbog stalnih prijetnji transnacionalnih terorističkih organizacija i pojedinaca inspirisanih ekstremističkom ideologijom.\nEkstremisti nastavljaju da se fokusiraju na turistička mjesta, velika javna okupljanja, šoping centre, prevozna sredstva, klubove i druge objekte koje posjećuju ljudi sa Zapada, kaže se u upozorenju Ambasade SAD.\nAmerička ambasada na Kosovu preporučuje svima da budu oprezni na mjestima na kojima postoje velike gužve, da vode računa o ličnoj bezbjednosti, o ljudima kojima su okruženi u različitim prilikama i poziva sve da prate medije, kako bi bili blagovremeno informisani, prenosi N1.\nTagovi: KosovoAmbasada SAD


Korupcija i transparentnost na lokalnom nivou u Crnoj Gori – Agencija za lokalnu demokratiju Nikšić\nKorupcija i transparentnost na lokalnom nivou u Crnoj Gori\nU okviru programa Razvoj kapaciteta lokalne uprave, sproveden je projekat Korupcija i transparentnost na lokalnom nivou. Agencija za lokalnu demokratiju je 2003. godine u Nikšiću izdala knjigu pod nazivom “Korupcija i transparentnost na lokalnom niovu u Crnoj Gori“, koja prati dešavanja, istraživanja, analize i zaključke.\nU realizaciji ovog projekta učestvovali su : docent dr Srđan Vukadinović, Nebojša Medojević, direktor Centra za tranziciju i Dragutin Đeković, direktor Agencije za lokalnu demokratiju.\nKorupcija je fenomen koji je prisutan u svakom društvu. Na njenu pojavu utiču mnogi faktori društvene, ekonomske, političke, kulturne, obrazovne strukture. Cilj ovog projekta je da ukaže šta građani misle o postojanju korupcije u njihovim opštinama. Utvrđivanje postojanja i nivoa korumpiranosti društva ozbiljan je problem, objektivni alati gotovo da ne postoje, moguće je ispitati percepciju i stavove građana o postojanju tog fenomena. Takvo ispitivanje daje rezultate koji se ne smiju uzeti kao stvarni ali mogu dosta realno ukazati da korupcija postoji ili ne postoji. U Crnoj Gori je do 2003. godine rađeno nekoliko ispitivanja, ali prvi put se ovim projektom spovelo ispitivanje javnog mnjenja u lokalnim zajednicama u Crnoj Gori. Upitnik za ovo ispitivanje kreiran je na osnovu standarda Transparency International.\nKroz istraživanje sprovedena su istraživanja korupcije u zdravstvu, u osnovnim i srednjim školama, na fakultetima, u opštinskim šalterskim službama, u opštinskoj građevinskoj, tržišnoj inspekciji, mogućnost korumpiranja predsjednika opštine, opštinskih sekretara, u opštinskom pravosuđu, u policiji, finansijskoj policiji, u opštinskom tužilaštvu, lokalnim medijima.\nU ovoj publikaciji, naći ćete rezultate istraživanja, kodekse i zakonska rješenja kojima se fenomen korupcije može smanjiti, kako u Evropi, tako i u SAD. Reforme koje imaju za cilj da ojačaju transparentnost djelovanja organa vlasti, istovremeno jačaju i civilno društvo. Time se povećava interes za otkrivanje korupcije.


Počela raspodela 37 miliona evra subvencija za preduzeća - Gorapress.net\n13.10.2020. u 18:14\nPočela raspodela 37 miliona evra subvencija za preduzeća\nKosovska vlada počela je sa raspodelom 37 miliona evra od 60 miliona koliko je dodelila u obliku subvencija za preduzeća, na osnovu programa ekonomskog oporavka, prenosi Koha.\nPrema informacijama iz kosovskog Ministarstva ekonomije i zaštite životne sredine pravo na ove subvencije ostvarilo je 15.745 preduzeća.\nPrema odluci vlade sredstava će biti uplaćena „za subvencionisanje isplatne linije za aktivne poslove, na osnovu broja zaposlenih prijavljenih u poreskoj prijavi zarada u decembru 2019. godine, koje ispunjavaju uslov: da imaju status aktivnog poreskog obveznika u julu 2020. godine u PAK-u, kao i da podnesu godišnju, kvartalnu deklaraciju i poresku prijavu po odbitku poreza na zarade, prema važećem zakonu”.\nSubvencijama su obuhvaćena i preduzeća registrovana u periodu januar - avgust 2020. godine, a dobijena sredstva se određuju na osnovu na broja zaposlenih prijavljenih za jul 2020. godine. Izuzeci su bila javna preduzeća i preduzeća koja posluju u sektorima koji imaju tržište regulisano od strane regulatora.\nKoronavirus prouzrokovao zatvaranje preko 750 preduzeća na Kosovu\nMKOS i UNDP ozvaničili sporazum o sticanju radne prakse\nRok za prijavu kosovskih penzionera produžen do 31. decembra


15.07.2021 u 11:05\nOvčari Pri i Meri novi članovi Gorske službe spasavanja\nHolandski ovčar Pri i mešanac belgijskog i nemačkog ovčara Meri novi su članovi Gorske službe spasavanja (GSS) koji će ubuduće učestvovati u akcijama spasavanja i potrage za nestalim osobama. U saopštenju te organizacije se navodi da se psi obučavaju i da su procene da će, kada budu imali oko dve godine, moći samostalno da učestvuju u potragama, prenosi Tanjug. Petar Plužnikov, vodič pasa u GSS-u, ističe da Pri i Meri imaju veoma dobru genetiku i da ih treniraju na različitim terenima i okruženjima da bi ih što bolje pripremili za akcije potrage za nestalima. „Važno je da tokom treninga imaju pretrage i u šumi i u ruševinama, kako bi brzo mogli da se prilagode svim nepredviđenim situacijama koje se spasiocima Gorske službe spasavanja dešavaju na terenu”, navodi Plužnikov. Gorska\n02.07.2021 u 16:12\nSporazum Srbije i Kipra u oblasti spasavanja\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin i ministar unutrašnjih poslova Kipra Nikos Nuris potpisali su u Beogradu Sporazum između Vlade Republike Srbije i Vlade Republike Kipra o saradnji u oblasti zaštite od katastrofa, saopšteno je iz MUP-a Srbije. Govoreći o potpisanom sporazumu, Vulin je naglasio da profesionalci dve zemlje mogu mnogo da nauče jedini od drugih, zbog čega je dogovorena razmena ekspertskih timova, ne samo kada su u pitanju obuke u oblasti reagovanja i umanjenja posledica prirodnih katastrofa, već i kada je u pitanju kontrola granica i borba protiv iregularnih migracija. Ministar Nuris istakao je da Kipar stoji uz Srbiju i poštuje bratske odnose dva naroda koji su zasnovani na čvrstim vezama koje počivaju na prijateljstvu. „Potpisivanjem ovoga\n17.06.2021 u 13:10\nGorska služba spasavanja dežura na tri planine\nSpasioci Gorske službe spasavanja od danas počinju aktivno dežurstvo na Kopaoniku, dok će na Zlatiboru i Staroj Planina dežurstva spasilaca biti pasivna. Gorska služba spasavanja saopštila je da će na ove tri planine dežurati tokom cele letnje sezone, odnosno sve do prve polovine septembra, prenosi Tanjug. Smene spasilaca, kao i do sada, biće na svakih nedelju dana. Gorska služba spasavanja Srbije dobrovoljna je i neprofitna organizacija čiji je osnovni cilj pomoć i spasavanje u nepristupačnim planinskim i urbanim uslovima. Spasiti ljudski život, pomoći čoveku u nevolji, osnovni je zadatak ove službe, navodi se u saopštenju. GSS Srbije su 1952. godine osnovali iskusni alpinisti Planinarskog saveza Srbije, dok danas službu sačinjava oko 250 aktivnih spasilaca, od kojih su mnogi\n07.06.2021 u 16:12\nJedinstvena civilna zaštita u slivu Zapadne Morave\nNa teritoriji sliva Zapadne Morave, koja je posebno izložena riziku od poplava, zemljotresa i klizišta, 18 gradova i opština potpisalo je danas Sporazum o međuopštinskoj saradnji, kako bi obezbedili bolju prevenciju i bili spremniji da efikasno reaguju u slučaju katastrofa. Time su te lokalne samouprave ujedno formirale zajedničku službu za poslove civilne zaštite, koja će koordinirati merama prevencije i sistemom ranog upozoravanja i reagovanja na teritoriji celog sliva, na kojoj živi 800.000 ljudi. Sedište zajedničke službe za poslove civilne zaštite biće u Kruševcu, u okviru lokalne samouprave, a njen rad će finansirati sve opštine u slivu Zapadne Morave. Potpisivanje Sporazuma o međuopštinskoj saradnji i formiranje zajedničke službe za poslove civilne zaštite podržali su Delegacija\n01.06.2021 u 22:30\nDevojka u Kaliforniji izgurala mečku iz dvorišta\nBREDBERI – Jedna sedamnaestogodišnja Amerikanka je hrabro iz dvorišta svoje kuće izgurala krupnu mečku da bi od nje spasla svoje pse. Kada je ugledala veliku mečku koja je s vrha ograde na koju se popela s dva mečeta, pokušavala da udari njenog velikog psa u dvorištu, Hejli Moriniko je istrčala iz kuće i gurnula mečku preko ograde, a zatim prikupila pse i pobegla u kuću, prenosi Beta. Sve ovo se našlo i na snimku video-nadzora kuće na obodu nacionalnog parka, u predgrađu grada Bredberija kod Los Anđelesa, koji je prenela televizijska stanica ABC7, a navodi se i da je devojka iz okršaja izašla samo s malom ogrebotinom.\n23.05.2021 u 12:54\nVežba vatrogasno-spasilačkih jedinica „Toplana 2021” (FOTO)\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin prisustvovao je operativno-taktičkoj vežbi Sektora za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova „Toplana 2021” koja je održana u Novom Beogradu kod JKP „Beogradske elektrane”, saopšteno je iz MUP-a Srbije. „Kada dođe do elementarne nepogode, kada dođe do katastrofe, samo ovi ljudi stoje između nas, oni su prva i poslednja linija naše odbrane. Zato, moramo da ih čuvamo, moramo da ih unapređujemo, moramo da ih obučavamo, moramo da obezbeđujemo sve bolju i savremeniju opremu i stalno moramo da budemo svesni da su ovi ljudi ono što je najbolje i najhrabrije”, izhacio je Vulin. Vršilac dužnosti pomoćnika ministra i načelnika Sektora za vanredne situacije Luka Čaušić istakao je da su pripadnici Sektora za vanredne\n16.03.2021 u 12:00\nPola decenije spasavanja životinja\nMačke na drvetu, ledom okovani labudovi na Zemunskom keju, ptice upletene u žice ili kučinu, psi u šahtovima, svetlarnicima, bazenima... samo su neke od specijalnosti tima heroja okupljenih oko organizacije „Animal Rescue Serbia” koja je juče obeležila pet godina postojanja. Počeli su, kažu, uz privatnu spasilačku opremu i na prve akcije spasavanja odlazili sopstvenim vozilima. Prva stvar koju su nabavili bila je medicinska torba za prvu pomoć životinjama. Za njih se nekako najglasnije raščulo kada su još 2017. godine iz rupe duboke 12 metara u Mirijevu jedva uspeli da izvuku štene. I od tada svi znaju ko je prava adresa za pomoć potrebnu nekoj životinji, koju mi ne možemo da im pružimo niti da ih spasemo iz nevolje. Zato i ne čude podaci da su za ovih pola decenije postojanja ARS-a


Dunav u porastu, sutra čišćenje peščanog dela Štranda - Novi Sad\nDunav u porastu, sutra čišćenje peščanog dela Štranda\n17:10:00 29.10.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Vodostaj Dunava je u blagom porastu i prema podacima Republičkog-hidrometeorološkog zavoda narednih dana biće povećan za dva i po metra.\nMeđutim, usled niskog vodostaja, prilikom ranijeg povlačenja vode, na pesku je ostala velika količina otpada. Zato JKP "Gradsko zelenilo", u utorak 30. oktobra od osam sati organizuje akciju čišćenja smeća na peščanom delu Štranda.\n"Radnici našeg preduzeća tokom sutrašnjeg prepodneva ručnim putem sakupiće smeće duž 700 metara plaže, dok će delovi armature koji se izdižu iznad peska biti isečeni i uklonjeni", saopšteno je iz tog preduzeća.\nPodsetimo, iako je vodostaj Dunava bio ekstremno nizak, to je daleko od istorijskog minimuma iz 1909. godine. Tada je kod Bezdana zabeleženo minus 146 centimetara, a sada je sada na minus 98 centimetara.\nTakođe, nizak vodostaj nije ugrozio plovidbu niti ekosistem. U Lučkoj kapetaniji Novi Sad Tanjugu je potvrđeno da nije bilo problema u odvijanju saobraćaja na Dunavu, a u Pokrajinskim zavodu za zaštitu prirode kažu da ni biljni i životinjski svet nisu bili ugroženi.


Početak/Politika/Iz gradske kase 53 miliona za neizmirena dugovanja za struju\nPetar Veljkovic 21. januara 2020.\nNa današnjoj sednici Skupštine grada Niša, prvoj u ovoj godini, usvojena je odluka da se iz gradske kase izmire dugovanja, u iznosu od 53 miliona dinara, za električnu energiju, koju su u poslednje dve decenije potrošile mesne kancelarije i domovi kulture na selu.\nŠef odborničke grupe Srpske napredne stranke Zoran Perišić naveo je da je slična situacija i sa dugogodišnjim zakupima gradskih lokala.\n„Ti zakupi su istekli pre dve, tri, pet godina. Mi smo u problemu da lokal, koji ima dugovanja za zakup, za vodu, za struju, komunalne troškove, ne možemo da izdamo, niti prodamo dok se dug ne namiri i ovo je jedini način da ponovo vratimo gradsku imovinu u funkciju“, rekao je Perišić.\nPerišić nije istakao koje su to mesne kancelarije, domovi kulture i lokali konkretno u pitanju, ali je dodao da je u toku pokretanje sudskih postupaka.\nVeći deo opozicije bojkotovao je i današnju sednicu. Kao najveći problem vide to što se na sednici nije razgovaralo o zagađenju vazduha u Nišu, ali su se osvrnuli i na plaćanje dugovanja za struju iz gradske kase.\n„Nije logično da iz budžeta izdvajate sredstva i plaćate neka dugovanja nekih ljudi. Verovatno neko treba da ponese odgovornost zašto nije na vreme naplatio ljudima koji imaju svoje ime i prezime, odnosno pravnim subjektima“, rekao je Dragoslav Ćirković iz odborničke grupe „Niš, moj grad“.\nPredstavnici opozicije podneli su inicijative i zahteve za proširenje dnevnog reda u vezi sa zagađenjem vazduha u Nišu.\n„Očigledno da ova vlast smatra da zagađenje vazduha nije prioritet i nisu uzeli u razmatranje jednu ovakvu inicijativu“, rekao je Miodrag Stanković, predsednik Graskog odbora Demokratske stranke u Nišu.\nOn je najavio i, kako je istakao, građanski protest zbog zagađenja vazduha u petak, 24. januara, u 18 časova ispred zgrade Skupštine.\nNa dnevnom redu našlo se i usvajanje programa javnih preduzeća, što je Stanković takođe kritikovao.\n„Nedopustivo je da se krajem januara usvajaju programi javnih preduzeća za 2020. godinu. To znači da su javna preduzeća skoro mesec dana radila bez planova i programa“, izjavio je Stanković.\nNa sednici je, između ostalog, usvojeno i više izmena i dopuna planova generalne regulacije.\nSednica Skupština grada Niša\nPrvi sastanak šefova odborničkih grupa\nDragana Sotirovski prva gradonačelnica u istoriji Niša\nNiš dobio Skupštinu! Odbornici položili zakletvu (VIDEO)\nN. Savić kaže:\n22. januara 2020. u 22:55\nSvi se radujemo, vratio se bajaco pa je zabavno.


Vesić bi da "ULEPŠA" radove: Preko skela UMETNIČKI motivi\nVesić bi da “ULEPŠA” radove: Preko skela UMETNIČKI motivi\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da će se početkom marta pred odbornicima Skupštine grada naći odluka da svi koji grade na skelama moraju da imaju zastore sa odštampanim umetničkim delima Narodnog muzeja.\nO tome je postignut dogovor sa Narodnim muzejom, rekao je Vesić za Studio B i dodao da će svi investitori sa linkova na sajtu grada Beograda i Narodnog muzeja besplatno moći da “povuku” slike umetničkih dela, preneo je Beoinfo.\nOn je rekao da će to ubuduće biti obaveza svih investitora, jer se to radi svuda u svetu.\nVesić je podsetio da će novim generalnim urbanističkim planom grada Beograda, koji će stupiti na snagu 2021. godine, biti uvedena nova pravila kada su u pitanju objekti koji su proglašeni spomenicima kulture.\nPrema njegovim rečima, novim planom jasno će biti definisani objekti koji su spomenici kulture, a Zavod za zaštitu spomenika ubrzano će raditi na elaboratima za njihovo proglašenje spomenicima kulture.\n“Ove i naredne godine više objekata proglasićemo spomenicima kulture nego prethodnih 25 godina”, naveo je Vesić.\nKada su u pitanju ostali objekti koji nisu spomenici kulture, a nalaze se u kulturno-istorijskim celinama, biće uvedeno pravilo da na izgled fasade saglasnost daje Zavod za zaštitu spomenika kulture grada kako bi se, iako su novi, uklopili u postojeću celinu.\nOsim toga, kako je naveo Vesić, postojaće obaveza da u prostornim kulturno-istorijskim celinama fasade imaju i skulpture, reljefe, odnosno umetnička dela.\nUpozorenje roditeljima: POGIBELJNI izazov “POLOMI GLAVU” novi trend na društvenim mrežama\n18/04/2020 | 09:00\nIZJAVA DANA: A od ponedeljka u BORBU\nŽive u iznajmljenom stanu sa ocem koji nema stalni posao, a NIŽU NAGRADE za znanje (FOTO)...


Novi stubovi na Trgu Nikole Pašića za veću bezbednost građana - Gradjevinarstvo.rs\n01.06.2018. | Beoinfo\nGradski menadžer Goran Vesić obišao je danas (01.06.2018) Trg Nikole Pašića, gde su u toku radovi na postavljanju novih prepreka i barijera koje će onemogućiti neovlašćene ulaske vozilima na prostor trga. Vesić je istakao da je Trg Nikole Pašića jedno od omiljenih mesta Beograđana i lokacija na kojoj se organizuju najznačajniji gradski događaji.\nPrema rečima gradskog menadžera, ovaj prostor je u prethodnom periodu pretrpeo niz oštećenja zbog vozila koja neovlašćeno ulaze na trg.\n– Grad Beograd je više puta postavljao prepreke i barijere kako bi se onemogućilo uništavanje trga, ali su vandali iste redovno pomerali i uništavali. Javno komunalno preduzeće Beograd-put uradilo je novi projekat postavke barijera kojim će se onemogućiti ulazak na prostor trga. Biće postavljeni potpuno novi uranjajući stubovi na zaključavanje koje će koristiti hitne službe i komunalna preduzeća za kontrolisan ulazak na trg zbog potrebe obavljanja radova ili intervencije – rekao je Vesić i dodao da nove uranjajuće stubove nije moguće demontirati bez građevinskih mašina.\nOn je dodao da će u narednom periodu nadležne službe svaku zloupotrebu sankcionisati.\n– Sada se postavlja nova signalizacija, 20 novih stubića sa drugačijim, jačim temeljom i uranjajući stubić sa zaključavanjem, a sve u cilju povećanja bezbednosti korisnika Trga Nikole Pašića. Ovo je samo nastavak aktivnosti na očuvanju trgova i pešačkih zona – poručio je Vesić.\nOn je dodao da će sledeće aktivnosti ovog tipa biti urađene na Kosančićevom vencu i to na zahtev građana.\n– Tamo će ulaz biti dozvoljen samo stanarima, komunalnim vozilima i hitnim službama – istakao je Vesić.


InfoBrcko.com - Brčko: Dimnjačarka Dajana uzor u svojoj zajednici\nBrčko: Dimnjačarka Dajana uzor u svojoj zajednici\nBrčko: Dimnjačarka Dajana uzor u svojoj zajednici\tIstaknuto\nDajana Đurić (29) već od šeste godine pomaže ocu u čišćenju dimnjaka, a kako kaže, i danas se živo sjeća koliko je uživala čisteći čađ dimnjačarskom metlom.\n"Već prvi put kada sam se uspela na krov, znala sam da je to nešto što volim. Taj osjećaj slobode. To uživanje u spektakularnom zalasku sunca. Odozgo vidite svu ljepotu svijeta", rekla je Đurićeva, a navodi se u saopštenju OEBS-a povodom 8. marta i početka mjeseca romskog aktivizma.\nDajana je završila poljoprivrednu i medicinsku školu u Brčkom i tehničku školu u Beogradu, zanimanje dimnjačar. Godine 2009. odlučila je da objedini ljubav prema čišćenju dimnjaka i ljubav prema ekologiji te se upisala na Fakultet za ekologiju pri Univerzitetu za poslovne studije, a nakon što je diplomirala 2012. godine, upisala se na magistarski studij ekologije na istom univerzitetu 2015. godine.\n"Nije sramota raditi kao dimnjačar", kaže Dajana ističući da joj se svi obraduju kada dođe te da nastoji svoj posao da uradi dobro. Dajana je službenica za pitanja Roma pri Pedagoškom zavodu Brčko distrikta, a svojim svesrdnim zalaganjem za obrazovanje Roma ona zaista služi za primjer mnogima.\nVajka Ćirić, programska službenica u Misiji OEBS-a u BiH, rekla je da ova misija ulaže ogroman trud u osposobljavanje mladih Roma te da su mlade žene kao Dajana uzor u svojim zajednicama i, zahvaljujući njima, polako iščezavaju negativni narativi, predrasude i diskriminacija Roma.\nDajana se, kako prenosi OEBS, prisjetila i nekih nelagodnih situacija kao one kada ju je, dok je išla ulicom da se upiše u srednju školu, sreo nepoznat čovjek koji ju je zaustavio i pitao zna li da je Ciganče.\n"Pitala sam se šta se to upravo desilo i zašto. Odlučila sam da odem u Centar za socijalni rad sa roditeljima i da se izjasnim kao pripadnica romske manjite. Nisam željela da se moje porijeklo izbriše ili zataji na bilo koji način", rekla je Dajana.


Za stvaralaštvo 8,5 miliona dinara - Glas Podrinja\nPodrška Grada pojedincima i udruženjima za projekte kulture\nPotpisani ugovori o finansiranju, ili sufinansiranju projekata iz oblasti kulture za 2021. godinu. Lokalna samouprava podrška umetnicima. Odabrano 24 projekta na osnovu odluke komisije. Iz budžeta Grada izdvojeno 8,5 miliona dinara za ovu namenu\nZa podršku stvaralaštvu iz gradskog budžeta ove godine opredeljeno je 8,5 miliona dinara, a prema odluci komisije od pristiglih 40 projekta 24 je odabrano. Sa udruženjima i pojedincima koji su na osnovu konkursa za finansiranje, ili sufinansiranje projekata iz oblasti kulture Grada Šapca za 2021. godinu dobili sredstva poptisani su ugovori protekle nedelje u Dunjića kući.\nGradonačelnik Šapca dr Aleksandar Pajić je istakao da će lokalna samouprava biti potpora i u narednom periodu.\n-Podržaćemo sve one koji nameravaju da ulepšaju kulturnu scenu Šapca i siguran sam da smo ove godine sredstva izdvojili, pre svega za mlade umetnike koji žele da daju svoj doprinos. Podržali smo i kulturno-umetnička društva, ali i sve one iz domena likovne, muzičke umetnosti, scenskog prikaza, koji žele da ulepšaju kulturni život u Šapcu. Grad ide ka tome da postane grad budućnosti, a kultura će samo ubrzati taj put -poručio je gradonačelnik Pajić nakon svečanog uručenja ugovora.\nJasmina Lazarević naglašava da je počastvovana što je njeno literarno delo „Devojka iz doline jorgovana: Epidemija pegavog tifusa u Srbiji“ odabrano od strane komisije.\n-Zahvaljujem se našem dragom gradu, Malom Parizu i Srpskom Verdenu, koji je znao da prepozna prave vrednosti i da ih nagradi kako bi bile pretočene u umetničke projekte koji će ostati budućim naraštajima. Kao pojedinac sam veoma srećna i ovo je vetar u jedra da nastavim dalje. Knjiga je posvećena svim lekarima koji su tokom epidemije tifusa preminuli. I danas se borimo sa užasnom pošasti koja pogodila ceo svet, te se nadam da će delo naići na dobar prijem- dodala je Jasmina Lazarević.\nPodržaćemo sve one koji nameravaju da ulepšaju kulturnu scenu Šapca i siguran sam da smo ove godine sredstva izdvojili, pre svega za mlade umetnike koji žele da daju svoj doprinos\nNa konkursu Grada podržana je i bajka u stihovima „Vilenjak“, Ljiljane Jerotić koja se zahvalila lokalnoj samoupravi na prepoznavanju.\n-Želim da izrazim veliko zadovoljstvo i sreću što sam dobila novac za štampanje zbirke bajke u stihovima. Jako dugo nisam dobila od Grada novac, te sam se snalazila. Nadam se da će sada čelnici grada pokazati više razumevanja, ne samo za književnost, nego i za svako stvaralaštvo i da će mnogo više pažnje obratiti na kulturu, nego što je to ranije činjeno - rekla je Jerotić.


Eurozoni prijeti “balkanizacija” – Bankar.me\nEurozoni prijeti “balkanizacija”\nApril 11, 2012 MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nRastu strahovanja da se zajednička monetarna politika evro bloka cepa na dva dela, navodi se u analizi agencije Rojters. Agencija navodi da je razlog odluka Evropske centralne banke (ECB) da prepusti nacionalnim centralnim bankama evrozone mogućnost da zabrane određene tipove kolaterala, koji banke korisite kao sredstvo obezbeđenja pri kreditnim poslovima.\nMada su centralne banke pod okriljem ECB uvek imale određenu slobodu u određivanju sredstava koje komercijalne banke mogu da koriste kao kolateral, dve nove mere koje je ECB uvela u poslednjih nekoliko meseci omogućile su bankama da doslovno biraju šta prihvataju, a šta odbijaju kao kolateral, prenosi Rojters.\nCentralnim bankama je, istovremeno, poručeno da će same morati da snose eventualne troškove nastale izmenama, a koji su ranije bili pokriveni šemom podele gubitaka u evrozoni.\nTo preti da dovede do podele sistema, svojevrsne “balkanizacije”, prema kojoj centralne banke zemalja kao što su Nemačka, Austrija, Finska i Holandija mogu da odbiju da prihvate sredstva niskog kvaliteta, koja prihvataju njihovi partneri iz prezaduženih zemalja sa periferije monetarne unije, piše Rojters.\nEkonomisti upozoravaju da bi, budući da vlade odgovaraju za svoje centralne banke, nedavni potez ECB mogao da ima opasne negativne efekte.\nPored toga što podiže šanse da će multinacionalne banke izbegavati da posluju sa centralnim bankama zbog visokih zahteva u vezi kolaterala, izmene bi mogle da dovedu do priliva nekvalitetnih sredstava u centralne banke zemalja koje se već bore sa dužničkom krizom, ocenjuje Rojters.\n“Bilo kakvi gubici nastali na obveznicama zemalja zone evra, koje trenutno primaju pomoć EU i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), neće više biti podeljeni između centralnih banaka evrozone, već će ih snositi one centralne banke koje su i dalje spremne da takva sredstva prihvataju kao kolateral”, kazao je potpredsednik i analitičar agencije za ocenu kreditnog rejtinga Mudis Tobijas Moršen.\nUkoliko bi, recimo, došlo do kolapsa neke grčke banke i njeni zajmovi garantovani kolateralom ne bi bili otplaćeni, centralna banka Grčke snosila bi gubitke, umesto da ih, kao što je ranije bio slučaj, podeli sa preostalih 16 centralnih banaka zemalja evrozone.\nECB je u martu nacionalnim centralnim bankama dala pravo da zabrane komercijalnim bankama upotrebu obveznica zemalja koje su uključene u programe pomoći EU i MMF-a kao kolateral. Nemačka i Austrija su u kratkom roku uvele tu zabranu, a druge zemlje mogle bi da slede njihov primer, ukoliko ne žele da budu zatrpane sredstvima koje druge zemlje ne žele da prihvate.\nPOJMOVIEU Evropska Unija Eurokriza MAKROEKONOMIJA SVE VIJESTI\nPrevious KAP u sve većoj krizi, potrošio subvencije za struju\nSljedeći Vrijednost Apple-a 600 milijardi dolara\nNovi budžet EU-a omogućiće investicije vrijedne bilione eura


Odlazak i migracija u Kanadu | Preseljenje kvalifikovanih radnika u Kanadu\nKanada je zemlja useljenika, jer dve trećine njenog stanovništva čine imigranti.\nOva druga po veličini država u svetu nudi ogromno prostranstvo i najrazličitije mogućnosti za nove doseljenike. Prema trogodišnjem imigracionom planu do 2021. godine namerava da primi preko milion novih stalnih rezidenata.\nKako migrirati u Kanadu\nIseljenička viza za Kanadu se može dobiti na više načina i kroz različite imigracione programe, ali je ceo proces potrebno pažljivo i detaljno isplanirati i ispuniti sve potrebne uslove. Iseljeničke vize obezbeđuju trajni boravak u Kanadi, a nakon određenih uslova i mogućnost apliciranja za kanadsko državljanstvo.\nEkspresni ulazak je online sistem namenjen visokoobrazovnim i kvalifikovanim radnicima, i jedan od najbržiš i najpopularnijih načina za migraciju u Kanadu. Funkcioniše tako što se, kroz ispunjene uslove i kvalifikacije (položen test engleskog ili francuskog jezika, stepen obrazovanja i radno iskustvo), vaša aplikacija boduje i upoređuje sa bodovima ostalih kandidata. Kandidati sa najviše bodova bivaju pozvani da apliciraju za iseljeničku vizu.\nKvebek ima poseban imigracioni program za one koji žele da žive i rade u ovoj kanadskoj pokrajini. Potrebna dokumenta se šalju vladi Kvebeka koja vas, u zavisnosti od vaše pogodnosti, bira i dodeljuje Quebec Selection Certificate (QSC) na osnovu koga imate pravo da aplicirate za iseljeničku vizu.\nPorodično sponzorstvo je namenjeno bračnim ili vanbračnim partnerima, kao i deci koja žive van Kanade, da dođu u Kanadu i žive sa svojom porodicom, tj. članom porodice koji je njen stalni rezident.\nPokrajinski program nominacija namenjen je visokoobrazovnim i kvalifikovanim radnicima čije se zanimanje nalazi na listi deficitarnih zanimanja za određenu teritoriju ili pokrajinu, koji nameravaju da žive i rade u toj pokrajini i da se kvalifikuju za stalni boravak.\nPartner i porodična viza za Kanadu omogućava bračnom ili de facto partneru kanadskog državljanina, odlazak i život u Kanadi.\nIseljenička viza na osnovu kvalifikacija, omogućava kvalifikovanim radnicima odlazak i rad u Kanadi.


Nova ruska vojna doktrina: Odgovor na agresiju ili pošteda neutralnih zemalja - 19.12.2018, Sputnik Srbija\nUsvajanje nove ruske vojne doktrine, koja bi podrazumevala da neutralne zemlje budu izuzete iz vojnih planova Rusije, moglo bi pozitivno da utiče na odnos... 19.12.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, nato, odkb\n18:50 19.12.2018 (Osveženo: 18:51 19.12.2018)\nIzmenu aktuelne vojne predložio je predsednik Komiteta Saveta federacije za međunarodne odnose Konstantin Kosačov, koji smatra da bi to moglo pozitivno da se odrazi pre svega na države koje ne pripadaju nikakvom vojnom bloku, i to kao motivacija da ne stupaju u NATO.\n18 Decembar 2018, 20:11\nKao primer Kosačov je naveo Švedsku – svaki građanin te zemlje zna da se ne nalazi na meti ruskih raketa jer živi u neutralnoj zemlji, ali istovremeno mu je jasno i šta bi se moglo desiti u slučaju da ta zemlja pristupi Alijansi.\nStručnjak iz Centra za vojnopolitičke studije Moskovskog državnog univerziteta za međunarodne odnose Vladimir Kozin kaže da je uobičajena praksa da se vojne doktrine menjaju na svakih pet godina u proseku, kao i da na te izmene ne utiče rukovodstvo jedne zemlje, već aktuelna vojno-politička situacija u svetu.\nU slučaju Rusije, kako objašnjava, postoji i drugi faktor, a to je kada se protiv nje preduzimaju značajne vojne akcije – otuda i inicijativa za usvajanje nove doktrine. Pored toga, kao jedan od razloga za izmenu vojne doktrine predstavlja i najava Amerike da će napustiti Sporazum o likvidaciji raketa malog i kratkog dometa, jer bi time zemlje koje su neutralne mogle da postanu teritorije gde bi Amerika postavljala svoja nuklearna sredstva.\nPostoje, naime, članice NATO-a koje nemaju sopstveno nuklearno oružje, ali imaju na svojoj teritoriji američka nuklearna sredstva. Tu se pre svega misli na zemlje kao što su Holandija, Belgija, Italija i Nemačka, te one spadaju u grupu država na koju Rusija obraća posebnu pažnju. Ali pored te četiri zemlje, kao i azijskog dela Turske, niko više na svetu ne postavlja nuklearno oružje po svojoj teritoriji.\n16 Oktobar 2018, 07:01\nMeđutim, kako sugeriše Kozin, postoji opasnost da nakon izlaska Amerike iz Sporazuma o raketama malog i srednjeg dometa njeno nuklearno oružje bude postavljeno i na teritorijama zemalja koje ne potpadaju pod okrilje NATO-a, a to su Južna Koreja i Japan, koje se trenutno smatraju neutralnim.\nUpitan šta tačno znači biti vojno neutralna zemlja, Kozin kaže da to podrazumeva da ta određena država ne pripada nijednom vojnom bloku ili savezu, ali ne i da ta zemlja nema vojne veze sa nekim drugim državama, da od njih kupuje vojnu opremu, municiju i tehniku ili ima neki drugi vid saradnje.\nKao primer pravih neutralnih zemalja Kozin navodi Švajcarsku i Austriju, ali postoje i druge zemlje koje su malo manje neutralne, a njih naziva „vanblokovskim“, a to su recimo Ukrajina i Finska koje, iako nisu članice NATO-a, sa Alijansom imaju izuzetno tesnu vezu.\n„Sa vojnim blokovima postoje političke veze koje ne vuku sa sobom nikakvu drugačiju vojnotehničku saradnju, kao što je recimo organizacija vojnih vežbi i tome slično. Međutim, one zemlje koje aktivno sarađuju sa, recimo, NATO-om, kao što je to slučaj sa Ukrajinom – ta saradnja prevazilazi sve političke kontakte, jer to znači da se širom njene teritorije razmeštaju vojne baze, dovlači se vojna tehnika i ljudstvo, sprovode se najrazličitije vojne vežbe. Takva saradnja može se tumačiti i kao polučlanstvo. A to je upravo slučaj sa Ukrajinom, baš kao i sa Finskom“, ističe.\nKozin dodaje i da razgovor na temu usvajanja nove vojne doktrine unutar ruskih vojnih i političkih krugova traje već odavno, a pogotovu u segmentu primene nuklearnog oružja, odnosno u pravljenju takozvanog nuklearnog štita, koji neće samo štititi Rusiju, već i njene saveznice koje su ujedno i članice Organizacije ugovora za kolektivnu bezbednost (ODKB).


Počela edukacija o upravljanju otpadom za državne službenike BiH\nPočetna radionica Programa izgradnje kapaciteta za dugoročnu održivost u sektoru upravljanja čvrstim otpadom u BiH održana je u Sarajevu, uz prisustvo ministarke zaštite životne sredine i turizma Federacije Bosne i Hercegovine Edite Đapo.\nPredstavnici komunalnih preduzeća i nadležnih institucija za životnu sredinu u BiH započeli su edukaciju o načinima za bolje upravljanje otpadom radi efikasnijeg vođenja regionalnih deponija, da bi u što većem procentu otpad postao resurs, navodi se u saopštenju Vlade FBiH. Početna radionica održana je istovremeno i u Banjaluci.\n“Prema federalnoj Strategiji upravljanja otpadom predviđena je izgradnja deset deponija, od čega su samo četiri izgrađene. Pri tome smo primetili da je potrebno tehnički unaprediti kapacitete i nadležno osoblje obučiti kako da vodi i upravlja regionalnim deponijama, koje ne služe samo za odlaganje, jer se otpad mora razdvajati, reciklirati i slično” kazala je Đapo.\nŠef Odseka za zaštitu okoliša u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Senad Oprašić ukazao je da je došlo do poboljšanja u upravljanju otpadom u BiH, navodeći da je taj proces spor jer zahteva veća finansijska sredstva. Zato je izrazio zahvalnost Svetskoj banci, kao i švedskoj ambasadi u BiH i Švedskoj agenciji za međunarodni razvoj.\nU pružanju tehničke pomoći za zbrinjavanje otpada švedski doprinos iznosi dva miliona evra. Radionicu je organizovala Svetska banka uz podršku Ambasade Švedske u BiH i Švedske agencije za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA), a pod pokroviteljstvom federalnog Ministarstva zaštite životne sredine i turizma.\nBosna i Hercegovina je najniže rangirana zemlja po količini recikliranog komunalnog otpada u regionu po podacima za 2014. godinu, prema studiji Evropske agencije za životnu sredinu (EEA).\nTagovi: Evropska agencija za životnu sredinu, otpad, reciklaža, Svetska banka, upravljanje otpadom\nPočetna » Vesti » Otpad » Počela edukacija o upravljanju otpadom za državne službenike BiH


Organizacija > Direktorat za evropske fondove > IPA II (2014-2020) > IPA 2017\nGodišnji akcijski program za Crnu Goru za 2017. godinu je podijeljen u dva dijela. Prvi dio, koji obuhvata podršku sektorima Demokratije i upravljanja i Saobraćaja, Evropska komisija je usvojila 28. IX 2017. Implementacionom odlukom C(2017)6313, dok je drugi dio godišnjeg programa, koji podrazumijeva direktnu budžetsku podršku za reformu javne uprave u Crnoj Gori, usvojen 17. XI 2017. Implementacionom odlukom Komisije C(2017)7756.\nGodišnji akcijski program za Crnu Goru za 2017. godinu – dio 2\nPrema Implementacionoj odluci Komisije C(2017)7756 i Finansijskom sporazumu o Godišnjem akcijskom programu za Crnu Goru za 2017. godinu – dio 2, ukupna vrijednost programa iznosi 15 miliona eura. To je ujedno i maksimalan iznos doprinosa Evropske unije, što znači da za sprovođenje ovog programa nije predviđeno nacionalno kofinansiranje. Iznos od 15 miliona eura obuhvata 12 miliona eura direktne budžetske podrške i 3 miliona eura komplementarne podrške.\nDirektna budžetska podrška će pomoći državi da modernizuje javnu upravu, poboljša upravljanje ljudskim resursima, razvije mehanizme transparentnosti, unaprijedi pružanje usluga i izgradi kapacitete u državnim ustanovama neophodne za proces pregovora s Evropskom unijom i usklađivanje nacionalnog zakonodavstva sa pravnom tekovinom Evropske unije. To će se postići kroz optimizaciju broja zaposlenih u javnoj upravi, u skladu sa ograničenjima državnog budžeta i zahtjevima procesa evropske integracije, unapređenje upravljanja ljudskim resursima, unapređenje kvaliteta i pristupačnosti javnih usluga, i unapređenje transparentnosti javnih usluga. Sve to odgovara ciljevima Strategije reforme javne uprave za period 2016-2020, koju je Vlada Crne Gore usvojila u julu 2016. Direktna budžetska podrška biće strukturirana kroz tri tranše u iznosu od po 4 miliona eura, od čega će prva, fiksna tranša biti uplaćena u 2018, dok će naredne dvije, varijabilne tranše biti uplaćene u 2019. i 2020, zavisno od ispunjenja definisanih kriterijuma.\nKomplementarna podrška ima za cilj da razvije kapacitete njenih korisnika za postizanje rezultata i ciljeva definisanih programom. Korisnici ove podrške biće Uprava za kadrove, Agencija za zaštitu ličnih podataka i slobodan pristup informacijama, Monstat, Ministarstvo javne uprave i Ministarstvo evropskih poslova. Komplementarna podrška će se sprovoditi kroz direktno upravljanje od strane Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori i indirektno upravljanje od strane ovlašćene međunarodne organizacije u Crnoj Gori – Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP).\nVlada Crne Gore je 11. I 2018. razmotrila i prihvatila predloženi Finansijski sporazum između Vlade Crne Gore i Evropske komisije o Godišnjem akcijskom programu za Crnu Goru za 2017. godinu – dio 2, i ujedno ovlastila nacionalnog koordinatora za Ipu da u ime Vlade potpiše pomenuti sporazum. Finansijski sporazum je potpisan 16. I 2018.\nFinansijski sporazum između Vlade Crne Gore i Evropske komisije o Godišnjem akcijskom programu za Crnu Goru za 2017. godinu – dio 2


Bajden poručio Senatu – „nemamo vremena za gubljenje“ - Američki izbori\nOd kako se u Senatu završio proces impičmenta bivšem predsedniku Donaldu Trampu potpuni fokus pažnje premestio se na aktuelnog predsednika Džoa Bajdena. Za malo više od mesec dana u Beloj kući Bajden je povukao mnoge spoljnopolitičke i unutarpolitičke poteze.\nPredsednik Bajden pozvao je američki Senat da što pre reaguje i donese zakon o paketu pomoći tj. olakšice od 1,9 biliona dolara nakon što su u Predstavničkom domu demokrate odobrile predsednikov prvi zakonodavni prioritet.\n„Nemamo vremena za gubljenje. Ako sada delujemo brzo, efikasno i hrabno, konačno ćemo moći da pređemo u vođstvo u odnosu na ovaj virus. Ljudi su u ovoj zemlji pretrpeli mnogo, napokon ponovo možemo da pokrenemo našu ekonomiju“, rekao je aktuelni predsednik u subotu ujutru, prenosi CNN.\nBajden je u kratkom video obraćanju u subotu ujutru, takođe, govorio i koliko usvajanje ovog paketa ima veliki značaj u ponovnom otvaranju škola, ali i vakcinaciji velikog dela američke populacije.\n„Njihovim glasanjem korak smo bliži vakcinaciji građana, ali i stavljanju 1.400 dolara u džepove svakog Amerikanca. Takođe, korak smo bliži i proširenju naknada za nezaposlene“, poručio je Bajden.\nSa druge strane, ovaj Bajdenov predlog zakona naišao je na veoma oštre kritike od strane republikanckih kolega. Republikanski lider u Senatu, Mič Mekonel, vema je oštro kritikovao ovaj Bajdenov poduhvat i demokrate u Predstavničkom domu zbog usvajanja ovog zakona bez ikakve dvostranačke podrške. Takođe, republikanski senatori očekuju i ubeđeni su da ovaj zakon neće tako lako proći Senat.\nAktuelni predsednik je prošlih godinu dana bio jedan od najvećih kritičara bivšeg predsednika Trampa. Međutim, Bajden je u prvih mesec dana svog mandata povukao razne poteze. Kakvi će biti odjeci njegovog delovanja ostaje da vidimo u narednom periodu.\nGlasanje o Trampovom opozivu – referendum o mogućnosti za njegovu kandidaturu...


Centar za socijalni rad Doboj je ustanova sa javnim ovlaštenjima koja na principima vođenja (menaxmenta) zaštite, nastoji pružiti efikasne i visoko-kvalitetne usluge socijalnog rada i socijalne zaštite, koje su u funkciji podrške korisnicima i dobrostanja svih građana opštine Doboj.\n· poslove socijalne zaštite, praćenje i proučavanje socijalnih potreba stanovništva, identifikovanje i prepoznavanje korisnika,planiranje, projektovanje i organizovanje socijalnih akcija, lobiranje i informisanje;\n· aktivnosti na pokretanju inicijativa stručne podrške i koordinacije, aktivnosti na sprovođenju socijalne zaštite u opštini, te supervizije i monitoringa, kao i realizacije usluga koje su delegirane partnerima; razvoj mješovitog sistema usluga; •programe u zajednici usmjerene na aktiviranje socijalnih potreba, dijagnostiku, savjetodavno-terapijski rad zasnovan na primjeni stručnih, naučnih saznanja s ciljem pružanja stručne pomoći pojedincima ili grupama u rješavanju životnih teškoća, sprečavanju i ublažavanju posledica takvog stanja;\n· humanitarne aktivnosti, kroz podsticanje, organizovanje i koordiniranje dobrovoljnog humanitarnog rada u okvirima svog djelovanja; •aktivnost podsticanja i razvijanja saradnje sa širom društvenom zajednicom.\n1. Poslovi Centra za socijalni rad u vršenju javnih ovlašćenja razvrstavaju se:\nposlovi krivično – pravne zaštite maloljetnika\n· poslovi zaštite od nasilja u porodici\n· poslovi zaštite lica sa invaliditetom\n· normativno-pravni, opšte-administrativni i materijalno-finansijski poslovi\n2. Pored prethodnog Centar u okviru svoje redovne djelatnosti obavlja preventivnu djelatnost usmjerenu na otkrivanje i praćenje socijalnih potreba građana.\n3. Obavlja dijagnostiku savjetodavno-terapijski rad zasnovan na primjeni stručnih i naučnih saznanja s ciljem pružanja stručne pomoći pojedincima ili grupama u rješavanju životnih poteškoća, sprečavanju ili ublažavanju posledica takvog stanja.\n5. Centar podstiče i razvija saradnju s ostalim činiocima društvene zajednice u cilju unapređenja socijalne zaštite.\nweb adresa : www.csrdoboj.org


Home > Ovdje & Sad > IOM: Fokus grupe mladi...\nIOM: Fokus grupe mladih o migracijama i medijima (4.2012)\nSve veći broj mladih iz BiH rješenje za nezaposlenost vidi u napuštanju zemlje, međutim ti isti mladi ljudi nisu dovoljno informisani o pozitivnim i negativnim aspektima tržišne migracije. Kao dio MDGF-YERP komponente, IOM (Međunarodna organizacija za migracije) je zadužena za podizanje svijesti mladih ljudi i njihovih porodica o potencijalnim opasnostima nelegalnih migracija uključujući trgovinu ljudima i krijumčarenje.\nDa bi IOM napravio što kvalitetniju kampanju informisanja mladih o migracijama iskorištene su fokus grupe sa 60 mladih na pet regionalnih fokus grupa (12 osoba na svakom skupu). Fokus grupe koje je za IOM realizirala OIA-a održane su u Sarajevu 26.03., Jajcu 29.03., Banja Luci 30.03., Tuzli 01.04., te u Mostaru 03.04.\nOpći cilj kampanje je podizanje svijesti sveukupne populacije, sa akcentom na mlade o migracionim problemima i poteškoćama, a sam program će pokrenuti informativnu kampanju o opasnostima nelegalne migracije, kao i o prednostima legalnih migracija. Uložit će se napori kako bi se ponudili odgovori na potrebe ciljnih grupa, uključujući potencijalne migrante ili ranjive grupe izložene mogućim krijumčarima ili mrežama trgovine ljudima.\nViše informacija na: www.iom.ba


"Trofej Beograda" u ragbiju u subotu - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Sport » „Trofej Beograda“ u ragbiju u subotu\n"Trofej Beograda" u ragbiju\n„Trofej Beograda“ u ragbiju u subotu\nNeko drugi 15. juni 2018. Sport Postavite komentar\nU subotu, 16. juna, igra se tradicionalni međunarodni turnir „Trofej Beograda 2018“ u ragbiju za juniore na stadionu Kralj Petar Prvi u Beogradu (FK Rad).\nNa turniru će, pored reprezentacije Srbije i selekcije Beograda, učestvovati i ekipa „George Heriots“ iz Edinburga i „Ippokratis“ iz Grčke.\nTurnir će biti održan u čast proslave sto godina ragbija u Srbiji i u znak sećanja na prvu ragbi utakmicu koju je naša reprezentacija odigrala 1918. godine.\nUtakmica koju su prvi srpski ragbisti odigrali protiv ekipe „Britanskih kolonija“ iz Edinburga smatra se prvom zvaničnom utakmicom reprezentacije Srbije u svim sportovima.\nPriča iz Prvog svetskog rata\nJedna od najdirljivijih priča iz Prvog svetskog rata jeste ona o srpskim dečacima, često siročićima pronađenim pored puta, koji su se sa vojskom povlačili preko Albanije do Krfa.\nSrpska vlada zaključila je da Srbija, bez obzira na to što je okupirana, mora da misli na svoju posleratnu budućnost i poslala je više od tri hiljade dečaka na školovanje u Francusku i Veliku Britaniju.\nTako je grupa od 27 dečaka dospela u Edinburg, u prestižnu školu „George Heriots“, gde su proveli naredne četiri godine.\nIako nisu znali engleski jezik, koji u to vreme nije bio popularan kao danas, dečaci su ostvarili odličan uspeh u školovanju i, što je mnogo zanimljivije, zavoleli ragbi o kojem do dolaska u Škotsku nisu znali ništa.\nNeki od njih igrali su i za tim škole, a utakmica koju su odigrali protiv ekipe „Britanskih kolonija“ smatra se prvom zvaničnom ragbi utakmicom reprezentacije Srbije.\nReprezentacija Srbije 1918. godine je u Edinburgu pobedila selekciju „Britanskih kolonija“ rezultatom 8:6. Po završetku školovanja, dečaci – tada doktori, ekonomisti, inženjeri doneli su prvu ragbi loptu u Srbiju, nedugo potom osnovani su i prvi ragbi klubovi na ovim prostorima.\nTo će biti izuzetna prilika da se odužimo na gostoprimstvu koje su Škoti, u vreme najtežih momenta naše istorije, ukazali srpskoj deci prihvatajući ih i pružajući im obrazovanje i sigurnost.\nSpecijalni gosti turnira biće potomci srpskih dečaka iz Edinburga, kao i ekipa škole „George Heriots“.\nTurnir počinje u 11.30, a završava se u 17.40. Ulaz je slobodan.\nTurnir organizuje Ragbi savez Beograda pod pokroviteljstvom Sekretarijata za sport i omladinu.\nTagoviizlasci ragbi sport stadion kralj petar prvi za dž\nPrethodni ISC: Klub zdravih navika – svakodnevna podrška onima koji su odlučni da žive zdravo!\nSledeći Humanitarni turnir „Zvezde za Zvezdaru“


DRSKA PROVOKACIJA U TIRANI Kamenovan autobus sa fudbalerima Srbije!\nDrska provokacija odmah po dolasku naših fudbalera u Tiranu. Autobus kojim su se prevozili od aerodroma do hotela je kamenovan.\n"Orlovi" su sa piste aerodroma u albanskoj prestonici pravo otišli u hotel. Autobusi su bili postavljeni tik uz avion i na putu do hotela gde će biti smešteni bio je zaustavljen saobraćaj, te su ulice bile puste.\nPolicija je sve blokirala, ali su huligani i pored toga uspeli da naprave nered i napadnu autobus sa našim fudbalerima.


Preševo sve vesti - Page 44 of 57 - JUGPRESS\nAktuelno, Preševo 10 Marta, 2017\nPREŠEVO Preševo je danas dobilo prvu ženu predsednika opštine. Ardita Sinani iz Partije za demokratsko delovanje (PDD) Rize Halimi, do danas predsednica Skupštine opštine, zamenila je na mesto prvog čoveka Preševa Šćiprima Arifi uz Alternative…\nAktuelno, Bujanovac, Da se bolje razumemo, Preševo 5 Marta, 2017\nBUJANOVAC-PREŠEVO Najavljena poseta predsednika Albanije, Bujara Nišanija Bujanovcu i Preševu, 7 marta, nije uznemirila Srbe u ove dve opštine na jugu Srbije, kaže narodni poslanik iz SNS Nenad Mitrović. „Smatram da predsednik Albanije dolazi…\nPreševo 25 Januara, 2017\nNaser Aziri: Kakav je budžet opštine Preševo?\nPREŠEVO Naset Aziri iz Demokratske unije Albanaca (DUA) govori za JUGpress o budžetu opštine Preševo za 2017. godinu\nBujanovac, Preševo, Srbija 21 Januara, 2017\nSrbija od EU dobila do sada 50 miliona evra za izbeglice i migrante\nBEOGRAD-PREŠEVO Evropska komisija je potpisala ugovor vredan 7,3 miliona evra sa srpskim Ministarstvom rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja, Komesarijatom za izbeglice i migracije i Ministarstvom unutrašnjih poslova, koji će biti iskorišćeni za obezbeđivanje adekvatnog…\nBujanovac, Migrantska kriza, Preševo 18 Januara, 2017\nBEOGRAD Nezavisni policijski sindikat Srbije upozorava na teške uslove u kojima rade pripadnici policije i vojske angažovani na obezbedjivanju granice na jugu Srbije od ilegalnih prelazaka migranata. “Zbog stalnog priliva migranata već duže vreme…\nAktuelno, Preševo 6 Januara, 2017\nBadnjak u Preševu\nPREŠEVO Oko dvesta Srba obeležilo je danasa u Preševu, u naselju Železnička stanica, Badnje veče. Mladi Srbi iz ovog grada su doneli Badnjak koji je zapaljen u centru Železničke stanice, na ulazu u Preševo, u…


Izvor: Vostok.rs, 24.Nov.2020, 17:44\nNa Klinici za opekotine biće određen broj mesta i na intenzivnoj nezi i za kiseoničku potporu, rekao je ministar Zlatibor Lončar, prenosi RTS.\nPosle sastanka sa direktorima kovid bolnica, napomenuo je da se u sredu otvaraju novi kapaciteti i u Vrnjačkoj banji. "Pacijenti koji budu zahtevali bolničko lečenje, a klinička slika je takva, danas će ići u Nišku banju i u privremenu bolnicu u Kragujevcu", rekao je Lončar. Prema njegovim rečima, najteža situacija je u Beogradu i Novom Sadu – traže se rešenja da se ti ljudi smeste. Lončar je apelovao na građane da se ne javljaju lekarima noću, jer je, kaže, primećeno da najčešće pacijenti dolaze noću i to u težem stanju. Direktor Infektivne klinike dr Goran Stevanović rekao je da su noćas pacijenti iz te zdravstvene ustanove slati u Kragujevac i Nišku banju. "Za ovu bolest nema leka, još nema vakcine, jedino maska može da nas zaštiti. Ako hoćete da pomognete zdravstvenim radnicima koji imaju problem, ali i sebi, to možemo samo poštovanjem mera", rekao je Stevanović. Član Kriznog štaba dr Mijomir Pelemiš istakao je da Krizni štab razmatra situaciju na "satnom nivou" i, ukoliko dođe do daljeg pogoršanja situacije, kako kaže, pooštriće mere. On je ukazao da je sve veći broj preminulih i upozorio da će se to, nažalost, nastaviti ako se ne budu poštovale mere i apelovao na sve da uvek i svuda nose maske. U Srbiji je 1.949 zdravstvenih radnika zaraženo koronavirusom, od kojih su 64 hospitalizovana, saopštio je Lončar. Tim povodom apelovao je na građane: "Ako vam je stalo do lekara, promenite ponašanje. Prekinite kontakte, jer to je jedini način da pomognete sebi i njima."\nPogledaj vesti o: Vrnjačka Banja, Kragujevac\nGradonačelnik Miloš Vučević je izjavio da je epidemiološka situacija u Novom Sadu veoma nestabilna, nesigurna i teška uz veliki pritisak na sve zdravstvene ustanove...Vučević je naveo da je u proteklih 24 časa bilo oko 450 novozaraženih u Novom Sadu, što znači da ima veliki broj novoobolelih...


Savjetodavni centar za ruralni razvoj | Kriza u Sloveniji obara tražnju za robom iz BiH\nKriza u Sloveniji obara tražnju za robom iz BiH\nProcijenjena produžena recesija u Sloveniji i Hrvatskoj ublažiće očekivane pozitivne efekte koje će na bh. privredu imati blagi ekonomski oporavak evrozone, ukazuju u domaćoj poslovnoj zajednici.\nPrema procjenama Bečkog instituta za poređenje međunarodnih ekonomija (WIIW), tri zemlje istočne Evrope – Slovenija, Hrvatska i Češka, će i iduće godine ostati u recesiji.\nU istraživanju navode da je krizom najteže pogođena istočnoevropska zemlja Slovenija, dok je za Hrvatsku, kao novu članicu Evropske unije, izražena najveća zabrinutost uz ocjenu da je riječ o „problematičnom djetetu“.\nDomaći analitičari ističu da su te dvije zemlje bivše Jugoslavije jedni od najznačajnijih spoljnotrgovinskih partnera i investitora u BiH zbog čega se pogoršanje ekonomskih prilika može odraziti na pad izvozne potražnje za našim proizvodima i priliv investicija.\nSaša Grabovac, izvršni direktor Udruženja ekonomista RS – SWOT, kaže da je produbljenje recesije u Sloveniji opasnije za našu privredu, ističući da s njom imamo bolji spoljnotrgovinski bilans nego sa Hrvatskom.\n„U svakom slučaju, nije dobro da su zemlje koje su nam tako blizu, i koje su nam partneri, u krizi. Jedino je u svemu tome dobro što se BiH ne pominje kao najgora„, rekao je on i napomenuo da se u dosadašnjem dijelu godine u BiH bilježi porast industrijske proizvodnje i izvoza.\nPrivrednici ukazuju da će vrijednost buduće saradnje s Hrvatskom odrediti i postojeće okolnosti, odnosno pooštreni režim uvoza prehrambene robe sa obje strane granice zbog uslovljenog ispunjavanja evropskih standarda. Sa druge strane, kao pozitivnu okolnost navode potrebu hrvatskih kompanija za premještanjem proizvodnih pogona u BiH, kako bi ostali u bescarinskom tretmanu s ostalim zemljama zone slobodne trgovine CEFTA.\nDok Slovenija i Hrvatska, zajedno sa Grčkom, Italijom i Španijom, tonu sve dublje, dotle se bilježi rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) najvećih evropskih privreda, Njemačke (0,7 odsto) i Francuske (0,5 odsto), koji je evrozonu izvukao iz jednoipogodišnje recesije.\nPrivredna aktivnost u 17 zemalja koje koriste evro je od 1. aprila do 30. juna porasla za 0,3 odsto u odnosu na prethodno tromjesečje, što je nešto bolje od očekivanog.\nGrabovac je izrazio nadu da će evropska tržišta u oporavku, prije svega Njemačke i Austrije, nadomjestiti procijenjeno produženje krize u Sloveniji i Hrvatskoj.\nIgor Gavran, savjetnik generalnog sekretara Spoljnotrgovinske komore BiH, ocijenio je takođe da će se izlazak evrozone iz recesije i postepeno poboljšanje ekonomske situacije u EU, našem najvećem izvoznom tržištu, pozitivno odraziti na BiH.\n„Možemo očekivati povećanje tražnje, odnosno povećanje narudžbi naših izvoznih proizvoda na tim tržištima, jer naš izvoz se uglavnom odnosi na neke poluproizvode i sirovine koje koriste finalni prerađivači u EU„, kazao je Gavran.\nOcjenjujući da je izlazak iz recesije daleko od pravog oporavka i ekonomskog razvoja evrozone, Gavran ističe da se ne smijemo zavaravati i očekivati da će to spasiti bh. privredu ili da će doći do naše ekonomske ekspanzije.\n„Međutim, u ovako lošoj situaciji, kada unutrašnje podrške privredi praktično nema, kao ni poboljšanja uslova poslovanja, kada su ekonomske reforme čista teorija i apstrakcija, svaki pozitivni impuls, pa i ovaj, može doprinijeti bh. ekonomiji, njenom opstanku i poboljšanju izvoza onih kompanija koje još opstaju i izvoze“, ukazao je Gavran.\n← Nakon ulaska Hrvatske u EU: Zategnuti trgovinski odnosi u regiji\nUvoz mesa deset puta veći od izvoza →


Tešanović: Više pažnje izvoznicima - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Tešanović: Više pažnje izvoznicima\nTešanović: Više pažnje izvoznicima\n25. februara 2011. Updated: 25. februara 2011. 2 Mins Read\nMinistar porodice, omladine i sporta u Vladi Republike Srpske /RS/ Nada Tešanović izjavila je danas da Preduzeće za proizvodnju namještaja i presvlaka za namještaj „Skonto-prom“ iz Prijedora zaslužuje više pažnje, s obzirom na izvoznu orijentaciju, uspješno poslovanje i stalno povećanje broja radnika.\n„Broj radnih mjesta sada, optimistični pogled u budućnost i najava novog zapošljavanja je nešto što itekako treba cijeniti“, rekla je Tešanović nakon posjete ovoj kompaniji.\nOna je navela da je 12 godina opstanka na tržištu za preduzeće tekstilne i kožarske industrije vrijedno pohvale, da je ono imalo koristi od razbih subvencija Vlade RS, ali da kao jedan od najvećih izvoznika u BiH treba daleko više podsticaja.\n„Razgovaraću sa ministrom prosvjete i kulture RS o upisnoj politici, jer nedostaju tekstilci i drvoprerađivači, kao i o ulozi Agencije za obrazovanje odraslih koja bi ovoj firmi bila od pomoći pri prekvalifikaciji“, najavila je Tešanović.\nDirektor i vlasnik „Skonto-proma“ Elizabeta Josipović najavila je da će u ovoj godini u proizvodnim pogonima u Prijedoru, Prnjavoru i Sanskom Mostu zaposliti novih 300 radnika i pozdravila Vladine najave o subvencionisanju poreza i doprinosa za sve novozaposlene radnike.\n„To je mali pomak, a Vlada može kroz razne vidove pomoći ovakvim kolektivim nadoknadi troškove koje od ovog mjeseca imaju po osnovu povećanja poreza i doprinosa kako bismo mogli redovno plaćati obaveze i konkurisati na tržištima na kojima sad radimo“, naglasila je Josipović.\nOna je dodala da zasda neće smanjivati neto platu svojim radnicima i da će se boriti svim silama da do toga ne dođe.\n„Skontoprom“ zapošljava 500 radnika u proizvodnim pogonima u Prnjavoru, Prijedoru i Sanskom Mostu, te u osam prodajnih objekata u BiH gdje prodaje vlastiti namještaj robne marke „Urban“, a 90 odsto proizvodnje izvozi, najviše u Švedsku, Italiju i Sloveniju.