Radonjić: Zasluženo se Igokea bori za prvo mesto - Sportklub\nABA League Autor:Nikola Novaković10. apr. 202120:075 komentara\nKošarkaši Crvene zvezde dočekuju ekipu Igokee u derbiju 25. kola ABA lige, a pred duel govorili su trener ekipe Dejan Radonjić i krilni košarkaš Dejan Davidovac.\nMeč u hali „Aleksandar Nikolić“ igra se u nedelju od 17 časova i biće to duel dve ekipe sa samog vrha tabele.\nCibona „ukrala“ pobedu Zadranima u borbi za opstanak\nTim Dragana Bajića nalazi se u seriji od pet pobeda i trenutno ima skor 19-4, dok su crveno-beli dobili četiri od poslednjih pet mečeva i sa skorom 18-3 zauzimaju vrh tabele, koja je i dalje nekompletna.\nTrener beogradskog kluba Dejan Radonjić predviđa veoma tešku utakmicu.\n„Očekuje nas meč sa ekipom koja ima izvanrednu sezonu u ABA ligi i Evropi. Igre koje prikazuju tokom čitave sezone jasno ukazuju da ekipa Igokee zaslužuje da se bori za prvo mesto u regionalnom takmičenju. Imaju realno šanse za to – da se bore za vrh, kao i ekipa Crvene zvezde. Mi moramo da budemo spremni da odigramo vrlo čvrsto, da se borimo, da skačemo, da čitamo situacije u njihovoj odbrani. Samo tako možemo da dođemo dođemo do povoljnog rezultata“ rekao je trener crveno-belih.\nGovorio je i krilni košarkaš Dejan Davidovac.\n„Ekipa Igokee je rezultatima koje je ostvarila u ABA ligi i FIBA Ligi šampiona demonstrirala da je odličan sastav vredan svakog respekta. Iskusan tim koji sigurno ima svoje ambicije u regionalnom takmičenju, nakon završetka takmičenja u FIBA LŠ imaju i vremena da se fokusiraju na završnicu ABA lige, u kojoj mogu i do prvog mesta. Kada pričate o rivalu koji ima iskusne domaće i strane igrače, koji se bori za plej-of i prvo mesto, jasno je da mi moramo da odigramo odličnu utakmicu ako želimo do bodova“ rekao je Dejan Davidovac.\nOvo će biti 20. duel dve ekipe u regionalnom takmičenju, a crveno-beli trenutno imaju bolji skor 13-6.\nKošarkaši Crvene zvezde dočekuju ekipu Igokee u derbiju 25. kola @ABA_League.\n🏀 Ovo će biti 20. duel dve ekipe u regionalnom takmičenju, crveno-beli trenutno imaju bolji skor 13-6.#kkcz #TogetherWeStand https://t.co/lwylB4hxbj\n— KK Crvena zvezda (@kkcrvenazvezda) April 10, 2021\nABA ligaDejan DavidovacDejan RadonjićKK Crvena Zvezda mts


Broj turista je u Srbiji manji u poređenju sa prošlom godinom, ali u turističkim organizacijama očekuju ne samo njihov povratak, već i turistički bum.\nPrema podacima Turističke organizacije Srbije zahaljujući putovanjima domaćih turista po domovini smanjen je pad broj turista i noćenja.\nDomaći turisti su u julu ostvarili 670.000 noćenja, što je na istom nivou kao prošle godine. Nažalost, broj noćenja stranih gostiju je manji za 85 odsto.\nU svetu uveliko predviđaju kada će se turisti ponovo početi masovno da putuju, a pošto je letnja sezona završena sve oči su uprte u biznis putnike. Prema pisanju "Travelera" broj putnika koji putuju zbog posla više nikada neće biti isti kao pre epidemije.\nPrva klasa i 5*\nDirektori kompanija putuju prvom klasom i odsedaju u hotelima sa pet zvezdica, što je za Beograd loše. U srpskoj prestonici polovina hotela ima 4*.\nPutovaće samo direktori kompanija, a ostali biznis putnici će imati onlajn konferencije.\nNaime, oni očekuju da će samo direktori kompanija nastaviti da putuju i sklapaju velike poslove, dok "obični" poslovni ljudi sve razgovore mogu da obave putem onlajn konferencija.\nOdlično troše, vraćaju se i dovode porodicu Foto: Peksel\n- Najveći broj biznis putnika imao je Beograd i oni su činili 15 odsto ukupnog broja stranih gostiju, a to nije bilo malo pošto su 85 odsto turista u prestonici bili stranci - kaže Miodrag Popović, direktor Turističke organizacije Beograda.\nPoslovni turisti su, najčešće, privatno produžavali ostanak u gradu u kojem borave prvi put za jednu ili dve noći, što je stvorilo novu granu u turizmu - bležr.\nOdlično troše, dovode porodice, vraćaju se...\nPoslovni ljudi su važili za jedne od najboljih gostiju, jer su u, proseku, trošili oko 600 evra po putovanju. Poslovni ljudi su "povratnici", jer ako im se negde dopadne vraćaju se sa porodicom ili partnerom. Zbog toga su procene da ih više neće biti zbog pandemije - poražavajuće!\n- Uopšte u to ne verujem, jer biznismeni ne putuju zato što vole nego zato što moraju, a lično očekujem da će se vratiti svi turisti i to u još većem broju, ali je ključ u vakcini - kaže Popović.\nVakcinisanje mora da bude globalno i biće uslov za putovanje u inostranstvo kao "žuti karton".\nPopović smatra da vakcinisanje mora da bude globalno i zbog toga će masovna putovanja biti prolongirana, a veruje da će biti uslov za putovanje.\n- Pretpostavljam da će dokaz o vakcinaciji u narednom periodu biti dokument vredniji od pasoša - kaže Popović.\nOn dodaje da se mlađi ne sećaju, ali nekada je "žuti karton" bio neophodan da bi neko putovao u Afriku. Ovaj "žuti karton" je bio dokaz da je turista vakcinisan od raznih zaraznih bolesti koje su u Evropi bile iskorenjene.\nNedavno istraživanje Udruženja hotelijera i restoratera HORES pokazalo je da strani turisti ocenjuju Beograd "jakom četvorkom" i da bi se svi vratili i naš grad preporučili drugima.


Srbija želi da ima najsnažniju vojsku u regionu\nSrbija želi da ima najsnažniju vojsku u regionu, jer želi da živi u miru i stabilnosti, rekao je ministar odbrane Srbije Nebojša Stefanović.\nStefanović je, na svečanoj akademiji povodom Dana Vojske Srbije, rekao da se Srbija naoružava da bi sebe zaštitila i da nikome ne prijeti, ali da ne da svoje.\nOn je naveo da Vojska Srbije ovaj najvažniji svoj vojni praznik dočekuje snažnija, brojnija, savremenija i spremnija da sačuva mir, slobodu i bezbjednost Srbije i njenih građana.\n“Srbija je zemlja hrabrih, nepokolebljivih, koji nikada ne odustaju, naroda koji je vijekovima njegovao jedinstvo i slogu, porodicu i ognjište, onih koji nikada nisu spustili glavu pred neprijateljem”, istakao je Stefanović.\nStefanović je naglasio da je u srpskom narodu uvijek važilo da je biti vojnik posebno znamenje i veliki ponos te da je vojska ostala neraskidivo vezana za svoj narod vijekovima, da je to tkivo vremenom jačalo kroz svaku bitku, žrtvu, herojsko djelo.\n“Srpski vojnik je očuvao i osvjetlao obraz svoje otadžbine, bio je okosnica svoje Srbije, iako nije imao put posut ružama…”, rekao je on.\nVojska Srbije proslavlja svoj praznik 23. aprila, u spomen na dan kada je 1815. godine podignut Drugi srpski ustanak, koji je bio prekretnica u stvaranju moderne srpske države i vojske, prenijeli su beogradski mediji.\nNa svečanosti je prikazan i film o Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, u kojem su predstavljeni rezultati rada te održan prigodan umjetnički program.\nAkademiji su prisustvovali predsjednik Skupštine Srbije Ivica Dačić, ministri u Vladi Srbije te predstavnici Srpske pravoslavne crkve, Islamske zajednice i Katoličke crkve, diplomatski kor i vojni atašei.


Banca Intesa je počela da plasira subvencionisane kredite za likvidnost i finansiranje obrtnih sredstava namenjene preduzetnicima i malim i srednjim preduzećima iz ovogodišnjeg programa Vlade Republike Srbije, a za samo sedam dana, Banka je primila više od 1.200 kreditnih zahteva.\nKredite za likvidnost i obrtna sredstva sa subvencijom kamate Banca Intesa odobrava u dinarima i sa valutnom klauzulom, u maksimalnom iznosu do 30 miliona dinara za preduzetnike i mala preduzeća, odnosno do 200 miliona dinara za srednja privredna društva. Zajmovi se plasiraju sa rokom otplate do 18 meseci i grejs periodom u trajanju od 5 meseci tokom kojeg korisnik kredita izmiruje samo kamatu. Nominalna kamatna stopa za dinarski model zajma jednaka je visini referentne kamatne stope Narodne banke Srbije za kredite u dinarima, dok za kredite sa valutnom klauzulom iznosi 3,5 odsto na godišnjem nivou. Subvencionisani krediti za likvidnost i finansiranje obrtnih sredstava dostupni su i korisnicima kredita iz prošlogodišnjeg programa subvencija, bez obzira na to da li je prethodni zajam otplaćen.


Predsednik Nikolić u zvaničnoj poseti Grčkoj | Predsednik Republike Srbije\n09.11.2012. - 00:00\nPredsednik Nikolić u zvaničnoj poseti Grčkoj\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je danas u Solunu da je Grčka obećala punu podršku Srbiji na putu ka EU i naglasio da zvanična Atina tu podšku ničim ne uslovljava.\nNikolić je novinarima, sumirajući jučerašnje susrete sa najvišim predstavnicima Grčke, rekao da dve zemlje nemaju otvorenih pitanja i da je razgovarano o svim aspektima buduće saradnje.\n"Mi smo više nego zadovoljni posetom. Bili smo među prijateljima i braćom, sa ljudima koji potpuno razumeju srpsku nevolju i teškoće, koji nas potpuno podržavaju i sa kojima ćemo zajedno ostvarivati svoje velike ciljeve, među njima i članstvo u EU", poručio je Nikolić.\nNikolić je rekao da je Srbija spremna da posreduje u rešavanju otvorenih pitanja između Grčke i Makedonije, ukoliko takva inicijativa postoji.\n"Možete da zamislite kako bi to sve posle izgledalo ako bismo sarađivali. To bi bio oslonac Balkana, a možda i cele Evrope", istakao je Nikolić.\nUz podsećanje da je Grčka u krizi u kakvoj gotovo nikad nije bila i da Srbija tu krizu "živi" već 20 godina, Nikolić je kazao da su grčke investicije u Srbiju druge po veličini, da su sve uspešne i da su Grci spremni da još mnogo toga investiraju u Srbiju.\n"Očigledno je da Srbija može da bude most između Istoka i Zapada i Severa i Juga. Mi smo samo obnovili i utvrdili ono što Srbi i Grci oduvek imaju, a to je potpuno razumevanje i saradnja, odnosi koji ničim nisu pomućeni, bezmalo kao da smo jedna država", istakao je predsednik Srbije.\nNikolić je u Solunu, na srpskom vojničkom groblju - Zejtinlik, povodom Dana primirja u Prvom svetskom ratu, odao poštu srpskim vojnicima.\n"Ovaj deo srpske istorije koji je vezan za Grčku je bezmalo jednak onome koji imamo u Srbiji. Sveti Sava je baš Grčku odabrao da u njoj sagradi najveći srpski manastir, a Srbija je baš Grčku izabrala da u njoj oporavlja i izleči vojsku i da iz nje krene kući. To je nešto što ni Grci ni Srbi nikada neće da zaborave", zaključio je Nikolić.\nPoštu srpskim vojnicima odali su i srpski šef diplomatije Ivan Mrkić, ministar kulture Bratislav Petković, savetnik predsednika Srbije Marko Đurić, kao i Tanos Kocionis ispred grčkog Ministarstva inostranih poslova i Ramos Nikolaus, brigadni general grčke vojske.\nPredsednika Srbije je na groblju dočekao deka Đorđe Mihailović, čija porodica već nekoliko decenija brine o tom kompleksu, a on sam poslednje 52 godine. Mihailović je rekao da na groblje, na kome je pored Srba sahranjeno i 8.000 Francuza, 3.000 Italijana, 2.000 Engleza i 400 Rusa, gotovo svaki dan dođe neko iz Srbije i da najviše posetilaca upravo dolazi iz Srbije.\nU trenutku kada je predsednik Srbije došao na groblje, grobove srpskih vojnika obilazili su i turisti iz Niša, koji su se slikali sa Nikolićem i pred njim zapevali "Tamo daleko".\nNikolić je posle obilaska groblja, gde je sahranjeno oko 20.000 savezničkih vojnika, među kojima 8.500 srpskih, otputovao na Svetu goru.\nDelegacija Srbije, koju predvodi Nikolić, sutra će na ostrvu Vido učestvovati na komemorativnoj ceremoniji u Memorijalnom centru i položiti venc u "Plavu grobnicu". Kako je najavljeno, delegacija će posetiti i postavku u "Srpskoj kući" na Krfu, posvećenu boravku srpskih trupa na tom ostrvu tokom Prvog svetskog rata.\nPapuljas: Dosledna podrška evropskom putu Srbije\nPredsednik Grčke Karolos Papuljas rekao je da njegova zemlja dosledno podržava evropski put Srbije i raduje se brzom početku pristupnih pregovora Srbije i EU.\nPapuljas, koji je za predsednika Srbije Tomislava Nikolića priredio svečanu večeru tokom njegovog boravka u Atini, istakao je da davanje statusa kandidata Srbiji predstavlja značajan korak na njenom evropskom putu, navodi se u izveštaju atinske novinske agencije ANA koji je ambasada Grčke danas dostavila Tanjugu.\nPapuljas je ponovio da je Grčka, još od Samita u Solunu 2003.godine, podržala i nastavlja da podržava u praksi evropsku perspektivu i potpunu integraciju Zapadnog Balkana u evropsku porodicu, zarad mira, stabilnosti i blagostanja u jugoistočnoj Evropi.\nZa to je, dodao je, dovoljno da zemlje ispune uslove koje postavlja EU. Papuljas je naveo da je region Zapadnog Balkana proživeo traumatičnu i burnu prošlost i da je dužan da prevaziđe stari loš glas da je izvor turbulencija.\nPrema njegovim rečima, u regionu već postoje svi preduslovi za blisku, produktivnu i višestranu saradnju s ciljem da se budućim generacijama zavešta mirnodopska, kreativna i evropska budućnost, a kao primer je naveo odnose Grčke i Srbije.\nPredsednik Grčke se posebno osvrnuo na privrednu saradnju koja predstavlja snažan oslonac grčko-srpskih odnosa i istakao da očekuje da će srpska vlada pozitivno vrednovati ovu politiku i da će ono malo problema koji iskrsnu biti rešeni.\n"Želeo bih posebno da naglasim da podržavamo učešće grčkih kompanija na međunarodnim tenderima koji se tiču privatizacije srpskih firmi i izgradnje infrastrutkure. Radujemo se, takođe, blagovremenom obaveštavanju o raspisivanju tih tendera", rekao je predsednik Grčke.\nGrčki predsednik je Nikoliću govorio i o sporu njegove zemlje sa Makedonijom oko imena. On je pozivao rukovodstvo te zemlje da prekine nepopustljivost i da konstruktivno doprinese pronalaženju uzajamno prihvatljivog rešenja o pitanju imena.\n"Želim da budem jasan: nećemo dati saglasnost ukoliko se ne pronađe obostrano prihvatljivo rešenje za jedno ime koje će biti definitivno i za sve upotrebe, a koje će odražavati stvarnost", istakao je predsednik Grčke.\nPapuljas je,obraćajući se predsedniku Srbije, rekao: "Za ovo nacionalno za Grčku pitanje očekujem praktičnu podršku Srbije".\nKada je reč o kiparskom pitanju, Papuljas je ponovio dosledan stav Grčke za "ostvarenje održivog i funkcionalnog rešenja baziranog na rezolucijama Saveta bezbednosti UN, načelima i vrednostima EU i punoj implementaciji pravnih tekovina Evropske unije".


Polovni Fliegl priključci, mašine za kleščenje grane stabla oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarska oprema > Fliegl\nPolovna Fliegl šumarska oprema na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Fliegl šumarska oprema oglasa na prodaju. Možete sortirati Fliegl šumarska oprema oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Fliegl šumarska oprema u odeljku Brendovi.\nFliegl CrocodileOpšte stanje (1-5): 4\nFliegl AstscherePoslednja inspekcija: 2018, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 0, Zemlja proizvodnje: DE\nFliegl EDK-K 60Poslednja inspekcija: Transmission, Veličina prednjih guma: RearTyreSize\nFliegl RückezangePoslednja inspekcija: 2018, Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 0, Zemlja proizvodnje: DE\nOvde je kompletna lista lista polovnih Fliegl šumarska oprema za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Lavrov: Nema dobrih i loših terorista - 03.12.2015, Sputnik Srbija\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov poručio je danas da nema opravdanja za pokušaje da se osujeti jedinstvena borba protiv terorizma putem vojne podrške... 03.12.2015, Sputnik Srbija\nvesti, svet, srbija, beograd, sergej lavrov, oebs\n11:51 03.12.2015 (Osveženo: 20:55 05.08.2021)\n© Tanjug / Oksana ToskićSergej Lavrov, Oebs, Beograd\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov poručio je danas da nema opravdanja za pokušaje da se osujeti jedinstvena borba protiv terorizma putem vojne podrške teroristima kao što se to desilo sa obaranjem ruskog suhoja.\n„Ne možemo biti uspešni u borbi protiv terorizma ako nam drugi podmeću klipove u točkove kao što nam se desilo u vazdušnom napadu u Siriji“, rekao je Lavrov na plenarnoj sednici 22. Ministarskog sastanka OEBS–a.\nLavrov je istakao da moderna Evropa ne može sebi da priuši konflikte u situaciji međusobne zavisnosti kada varvarski teroristički napadi pokazuju da teroristička pretnja raste i da je to veliki izazov za celokupnu civilizaciju.\n3 Decembar 2015, 11:08\nBorba protiv terorizma je prioritet, rekao je ruski ministar, i uporedio je sa borbom protiv nacista, kada je sve ostalo bilo podređeno tome.\nLavrov je naglasio da se pri tome teroristi „ne mogu deliti na dobre i loše momke“.\nOn je podsetio i na kampanju NATO–a protiv Jugoslavije koja je, kako je primetio, otvorila Pandorinu kutiju.\nLavrov je takođe izrazio saučešće američkom državnom sekretaru Džonu Keriju povodom napada u Kaliforniji.\n3 Decembar 2015, 10:25\nGovoreći o krizi u Ukrajini, on je istakao značaj posmatračke misije OEBS–a i primene dogovora iz Minska.\n„Pojavljuju se brojne kontradiktornosti i to ne doprinosi rešavanju problema u Ukrajini“, rekao je Lavrov i dodao da treba isključiti militarističku retoriku koja bi podstakla dalje sukobe.\nLavrov je naglasio da treba dalje stremiti razvoju OEBS–a i istakao je značaj uspostavljanja konsenzusa kad je reč o pitanjima bezbednosti.\nOn je takođe poželeo uspeha Nemačkoj kao sledećem predsedavajućem te organizacije.


Opravdanost ulaganja u Andrićgrad | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Opravdanost ulaganja u Andrićgrad\nOpravdanost ulaganja u Andrićgrad\nANDRIĆGRAD – Od početka izgradnje Andrićgrada do danas putem angažovanja lokalnih dobavljača i izvođača u privredu opštine Višegrad plasirano je 13 miliona KM, potvrdio je Srni menadžer Andrićgrada Đorđije Šipčić.\nOn je istakao da su se sva ulaganja u Andrićgrad vratila na više načina, a najviše pokretanjem turizma i zapošljavanjem radnika u ovom kompleksu.\n„U Andrićgradu trenutno je zaposleno stotinjak radnika, a kada bude sve završeno očekujemo još veći broj zaposlenih u ovom turističkom kompleksu“, kaže Šipčić.\nOn je rekao da je na Sajmu turizma u Beogradu pokazano veliko interesovanje za Andrićgrad i da se javljaju mnoge angencije iz svih dijelova svijeta, te da se već sklapaju aranžmani za dolazak u Andrićgrad u ovoj godini.\n„Prošle godine imali smo 200.000 turista, a u ovoj očekujemo 250.000 turista. Za sada su se najavili gosti iz Sarajeva, Mostara, Beograda, Kragujevca, Zlatibora, a veliko interesovanje za Andrićgrad imamo i iz Rusije“, kaže Šipčić i dodaje da su svi smještajni kapaciteti popunjeni za 1. maj.\nŠipčić navodi da se dolaskom u Andrićgrad posjetiocima nudi široka lepeza ponuda, a da je najveća zainteresovanost, osim obilaska Andrićgrada, vožnja kanjonom rijeke Drine, obilazak manastira Dobrun, odlazak u Mokru Goru i obilazak Višegradske ćuprije.\n„U ovoj godini ostvarili smo saradnju sa turističkom organizacijom iz Foče, gdje će se turistima koji dođu na rafting u Foču omogućiti i dolazak u Andrićgrad“, dodaje Šipčić.\nOn je najavio da će 2015. u Andrićgradu biti bogata kulturnim sadržajima, a posebno muzičkim i različitim folklornim festivalima, koji će početi sredinom godine.\nPrethodni članakPutevi prohodni, ali se saobraćaj odvija otežano\nNaredni članakPromocija knjiga Vanje Bulića


Čeka se rasvetljavanje slučajeva zapaljenih automobila\nDva požara u Nišu u kojim su prošlog vikenda izgorela tri putnička vozila – jedan u gradskom naselju Duvanište supruzi policijskog inspektora niške PU, a druga dva u Mokranjčevoj ulici u dvorištu kuće Nišlije koji se bavi ugostiteljstvom i hotelijerstvom, ponovo su uneli veliki nemir kod građana.\nPosle požara u 2017. godini u skoro svim kvartovima Niša kada su izgorela vozila zamenika gradonačelnika i nekoliko policijskih službenika, ali i običnih građana, u prethodnih sedam meseci ove godine, osim jednog podmetnutog požara početkom januara, kada je svojoj bivšoj direktorki nekadašnji radnik zapalio vozilo, nijedan sličan događaj do prethodnog vikenda nije zabeležen.\nDirektor policije Vladimir Rebić bio je pre dva dana izričit da se ovaj problem u Nišu, ali i drugim gradovima u zemlji, mora što pre rešiti.\n„S obzirom na to da ovi slučajevi unose nemir kod građana, naložio sam da se počinioci što pre pronađu i privedu pravdi. Na rasvetljavanju ovih krivičnih dela već su angažovane sve nadležne službe, kako u sedištu Direkcije policije, tako i policijskim upravama u kojim je bilo paljevina automobila. Intenzivno se radi na prikupljanju dokaza kako bi odgovorni za izvršenje ovih krivičnih dela bili pronađeni i uhapšeni”, kazao je Vladimir Rebić.\nU niškoj policiji nam je rečeno da se danonoćno radi na rasvetljavanju paljevina automobila.\n– U interesu istrage, koja je intenzivna i opsežna, a svakako i da ne bi došlo do remećenja naše dinamike rada, još nismo u prilici da iznosimo u javnost bilo kakve detalje. Radimo sa dodatno angažovanim kapacitetima, tako da uopšte ne sumnjamo da ćemo biti efikasni i da ćemo pronaći one koji pale automobile u Nišu”, izjavio je za „Politiku” načelnik PU Niš Slaviša Virijević.\nOsvrćući će se na održan sastanak u Beogradu u Direkciji policije, on je posebno naglasio:\n– Požara na automobilima u prethodnom periodu bilo je ne samo u Nišu, već i u Novom Sadu, Prijepolju, Novom Pazaru i drugim gradovima. Bilo je dosta reči o tome i na ovom sastanku, koji, međutim, nije posebno održan samo zbog paljevina vozila, već je bio jedan od redovnih koje direktor policije Vladimir Rebić održava sa predstavnicima policijskih uprava.\nIzgoreo automobil u Vranju, sumnja se da je zapaljen\nNavijači "Torcide" pušteni iz zatvora, a zatim proterani iz Srbije


ANTIFA GAZI PO BELORUSIJI: Izazvani Novi Neredi I Sukobi U Minsku\nBelorusija u neprilikama\nU većim gradovima Belorusije su se treći dan zaredom okupili građani, nezadovoljni rezultatima predsedničkih izbora. Međutim, primetno je da je broj okupljeninih, u odnosu na prva dva dana, bio znatno manji.\nPored Minska, novinari su hapšeni i u Grodnu. Tamo je saobraćaj bio obustavljen, dok je veliki broj policajaca patrolirao gradom.\nPrethodni tekstOPASNO LETO 2020: Srbi idu kud žele, nikad po obeleženoj stazi — dok se ne izgube\nSledeći tekstKRIZNI ŠTAB: Ne možete da se zarazite koronom ako spadate u ovu grupu ljudi!


Kovačević: Dodjite na protest 13. aprila, to je pitanje opstanka (VIDEO)\nBeta 16. marta 2019. 19:55\nNa večerašnjem protestu „Jedan od pet miliona“ u Beogradu gradjani su pozvani da se okupe u što većem broju 13. aprila na veliki narodni protest u glavnom gradu, jer to pitanje opstanka.\nOn je kazao i da gradjani nemaju prava da odustanu od protesta, zato što na taj način menjaju sistem vrednosti.\nOn je ocenio da su gradjani dobili „božju kaznu od vlasti“ i više puta ponovio da predsednik Srbije Aleksandar Vučić treba da ode sa vlasti.\nPrema njegovim rečima, Vučić je stvorio klut vodje namerno se okruživši nesposobnim ljudima „kako bi mogao da dominira“.\n„To je čovek koji, kada se sretne sa istinom, ne prepozna je, jer se toliko se retko vidjaju“, rekao je Kovačević.\nNakon njegovog obraćanja gradjani su krenuli u šetnju centralnim beogradskim ulicama, posle koje će blokirati zgradu RTS-a u Takovskoj ulici gde će organizovati „Dnevnik slobodne Srbije“. Gost Dnevnika biće predsednik Vojnog sindikata Srbije Novica Antić.


Posljedice Brexita već se osjećaju na brirtanskom tržištu rada, dok je broj judi iz Evropsk unije koji rade u toj zemlji opao u rekordnom broju.\nNacionalni zavod za statistiku saopćio je u utorak sa je broj državljana EU koji rade u Britaniji od prošle godine opao za 132.000, zaključno sa septembrom, na 2,25 miliona. To je najveći pad broja radne snage u godišnjem periodu otkako su se počeli registrovati takvi podaci u 1997.\nTakvi podaci djelomično se mogu pripisati i ekonomskim pomacima u drugim zemljama tokom proteklih nekoliko godna. Izgleda da je, ipak, glasanje o napuštanju EU u junu 2016. najviše uticalo na takve trendove. To ne samo da je dovelo do pada vrijednosti funte što je učinilo Britaniju manje atraktivnom ekonomskom destinacijom, nego je i stvorilo veću neizvjesnost oko budućeg statusa evropskih radnika u Britaniji.\n“Nagli pad broja migrantskih radnika iz EU tokom protekle godine pokazuje da britansko tržište rada već počinje da se mijenja i prije Brexita”, izjavio je Stephen Clarke, visoki ekonomski analitičar u fondaciji Resolution.\nDržavljani EU koji žive u Britaniji u neizvjesnosti su zbog svojih radnih prava nakon glasanja o Brexitu, koje je uglavnom bilo potaknuto brigama oko imigracije. Jedna od glavnih povlastica članstva u 28-članom bloku je sloboda za njegove građane da se kreću i rade bilo kuda unutar EU, prenosi Associated Press.


KOLIKO OBRAĆATE PAŽNJU NA POSLOVNE POKLONE?\nU poslovnoj kulturi, poseban naglasak stavlja se na korporativno darivanje koje po mnogo čemu odražava sliku samog preduzeća i nivo značaja saradnje sa poslovnim partnerima.\nDanas, pokloniti poklon vrijedan divljenja i koji izaziva pozitivno iznenađenje, plod je kreativnih napora osoba zaduženih za marketing i odnose s javnošću vlastite kompanije ili eksterno angažovanje firmi koje su specijalizovane za navedenu djelatnost.\nFirma koja na domaćem tržištu može da ponudi zaokružen proces od ideje, tj. osmišljavanja poklona, pakovanja sa uključenim vizualima preduzeća, do dostave na željenu adresu, jeste specijalizovani web shop za poslovne poklone – PoslovniPokloni.ba , čiji je osnivač Marija Trubajić.\nPoslovniPokloni.ba predstavlja mjesto personalizovanih i originalnih poklon setova sa različitim cjenovnim rangom, DE LUXE kao najskuplji pa sve do TEAMBUILDING poklon seta koji predstavlja cjenovno najniži rang. „Naša ponuda prilagođena je zahtjevu kupaca, shodno njihovoj traženoj količini poklona, namjeni, budžetu i svakako željama sa uključenim vizualima kompanije i personalizovanim rješenjima.\nMisija web shop-a ogleda se u distribuciji proizvoda i usluga, koje bi korporativnom sektoru pomogle u poslovnom brendiranju u vidu poklona za zaposlene, partnere, investitore i dr. saradnike“, naglasila je osnivačica Marija Trubajić, članica Kluba poslovnih žena RS.\nU digitalnom dobu, posjedovanje web shop ponude proizvoda, postala je neizostavna stavka u poslovanju i oslikava spremnost preduzeća da se prilagođava promjenama na tržištu.\n„Jedna od osnovnih ideja je bila da visokokvalitetne proizvode predstavimo u vidu poklon setova, koji bi bili vidljivi on-line, sa svim karakteristikama, fotografijom, opisima i navedenom minimalnom količinom za nabavkom istih. Cilj je pružiti kompletnu uslugu preduzećima u RS/BiH, u vidu gotovih personalizovanih poklona, sa sloganom „Pokloni s obrazom“.\nNa ovaj način želim da pomognem preduzećima da smanje nepotrebno angažovanje sopstvene radne snage, naročito za vrijeme praznika, kao i da se utiče na smanjenje troškova prouzrokovanih angažovanjem marketinških agencija. Preduzeća žele da ostave odličan utisak u komunikaciji i radu sa njihovim partnerima, a mi im u tome možemo pomoći“, istakla je Marija Trubajić.\nKo su dobavljači web shop-a PoslovniPokloni.ba? „Uključeni su domaći i strani dobavljači odnosno proizvođači, koji imaju izuzetno kvalitetne, dizajnerski odlično osmišljene proizvode, ambalaže i zdravstvenu ispravnost, pogotovo kod organske/ekološke hrane, pića, prirodne kozmetike i dr. Ovim putem bih svakako pozvala na saradnju, domaće dobavljače koji imaju visokokvalitetnu ponudu.\nPostoje na hiljade poklon kombinacija koje možemo osmisliti, a samo jedan mali dio je postavljen na internet stranici www.poslovnipokloni.ba“, rekla je Trubajićeva.\nZa detaljnije informacije o samoj ponudi poklona i kako Vašem preduzeću može biti od koristi, kontaktirajte putem email adrese info@poslovnipokloni.ba ili putem telefona +387 66 496 304\nPosted on December 26, 2020February 16, 2021\t/ 0\tCategories\tBlog uncategorized\nPrevious PostPrijem NOVIH Članica!\nNext PostOTVOREN POZIV Mentorski program za žene


Crna Gora spremna da implementira projekat ekološke rekonstrukcije TE – Mladi Nikšića\nCrna Gora je spremna da, što je prije moguće, implementira projekat ekološke rekonstrukcije Termoelektrane (TE) Pljevlja koji je već započet, kako bi to postrojenje moglo raditi u skladu sa jasno definisanim evropskim direktivama koje se odnose na emisije.\nIz Elektroprivrede (EPCG) su saopštili da je Sekretarijat Energetske zajednice (EZ) podržava fokusiranost Crne Gore na proces koji je EZ pokrenula protiv države, a vezano za dinamiku postepenog gašenja TE, u skladu sa Direktivom o velikim postrojenjima za sagorijevanje.\n“Sekretarijat je saglasan da nastavi pružanje podrške Crnoj Gori, naročito u pogledu razvoja nedostajućih sekundarnih zakonskih propisa o obnovljivoj energiji, uticaju na životnu sredinu koji imaju projekti koji se odnose na hidroelektrane kao i uticaju na društvenu zajednicu i životnu sredinu koje predmetna tranzicija ima na lokalnom nivou u Pljevljima”, navodi se u saopštenju.\nDirektor Sekretarijata EZ, Janez Kopač, sastao se danas u Beču sa državnim sekretarom za energetiku u Ministarstvu kapitalnih investicija Markom Perunovićem, predsjednikom Odbora direktora EPCG, Milutinom Đukanovićem i izvršnim direktorom Proizvodnje Bojanom Đordanom.\n“U fokusu sastanka bio je napredak Crne Gore u reformi energetskog sektora u skladu sa obavezama države proisteklim iz Sporazuma o EZ. Osim razgovora o solarnim i vjetroelektranama, jedna od tema sastanka bila su i dva ključna hidroenergetska projekta Komarnica i Kruševo, čija ukupna instalisana snaga iznosi oko 260 megavata (MW)”, dodaje se u saopštenju.\nU cilju implementacije ta dva projekta, Sekretarijat je pokazao veliko razumijevanje i punu podršku njihovom sprovođenju u okviru regionalne saradnje.\nSekretarijat je pozdravio odlučnu posvećenost Crne Gore procesu tranzicije energije i usvajanju Nacionalnog plana za energetiku i klimatske promjene, kao i inicijativu o dinamici postepenog gašenja termoelektrana koje rade na ugalj.\n“Kafa sa predsjednikom” sjutra u Tehnopolisu


PUTEVI: Kraći zastoji na dionicama gdje su u toku radovi - RTV Doboj\nSatelitska mreža Starlink pomaže vatrogascima u borbi protiv požara u Washingtonu\nUnaprijeđeni Kia Stinger u Evropi do kraja godine (VIDEO)\nHit na internetu: Ljubavnik bježi u gaćama preko terase (VIDEO)\nDoktor na mlazni pogon – novo odijelo ubrzava hitnu pomoć (VIDEO)\nPoreska uprava RS: Ističe rok za uplatu prve rate poreza na nepokretno\nOdobreni prvi krediti posredstvom Garantnog fonda\nVRIJEME: Sutra umjereno oblačno, poslije podne moguća kiša\nVećina putnih pravaca ovoga jutra u Republici Srpskoj i Federaciji BiH prohodna je, kraći zastoji i sporije odvijanje saobraćaja mogući su na dionicama gdje su toku radovi i saobraćaj reguliše privremena signalizacija.\nIz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske skreću pažnju na moguće odrone zemlje i kamenja na kolovoz na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina, a u kotlinama i uz riječne tokove, kao i u višim predjelima, na smanjenu vidljivost zbog jutarnje magle.\nNa dionicama magistralnog puta Klašnice jedan – Gornja Vijaka jedan i Gornja Vijaka jedan – Derventa izmijenjen je režim saobraćaja zbog radova na mostovima.\nNa magistralnom putu LJubinje – Trebinje, dionica LJubinje – Trnovica jedan, saobraćaj je obustavljen u vremenu od 8.00 do 14.00 časova.\nZa vrijeme obustave vozila se preusmjeravaju na put Stolac – Do – Berkovići – Krivača – Bileća – Trebinje.\nNa regionalnom putu Crna Rijeka – Bjelajce saobraćaj je obustavljen u vremenu od 8.00 do 16.00 časova.\nU toku su radovi na asfaltiranju na magistralnom putu Brčko – Bijeljina, na dionici od kružnog toka “Ilićka” do table grada “Brčko” u mjesnoj zajednici Gredice.\nNa relaciji puta Tunjice – Banjaluka – Han Kola – Mrkonjić Grad /Gornja Pecka/ kreće se vanredni prevoz i vozačima je upućena molba za oprezniju vožnju i da poštuju uputstva lica iz pratnje.\nRežim saobraćaja na dionici auto-puta Gradiška – Banjaluka izmijenjen je zbog radova na postavljanju inteligentnih transportnih sistema /ITS/ i regulisan je privremenom signalizacijom.\nZbog izgradnje vodovodne mreže, na području Prijedora režim saobraćaja biće izmijenjen na regionalnom putu Lamovita – Stari Majdan.\nRežim u odvijanju saobraćaja izmijenjen je na dionici magistralnog puta Banjaluka – Stari Majdan u mjestu Radosavska zbog radova na proširenju vodovodne i mreže za prikupljanje otpadnih voda.\nNa dionici magistralnog puta Banjaluka dva – Srpske Toplice, za vrijeme izgradnje mosta preko rijeke Vrbas, izmijenjen je režim saobraćaja i regulisan privremenom signalizacijom.\nNa relacijama puteva međuentitetska linija Stanić Rijeka – međuentitetska linija Karuše i međuentitetska linija Banj Brdo – Bijeljina – Rača i međuentitetska linija Stanić Rijeka – međuentitetska linija Karuše kretaće se vanredni prevoz i vozačima je upućena molba za oprezniju vožnju i da poštuju uputstva lica iz pratnje.\nZbog deminerskih radova na magistralnom putu Pelagićevo – Gradačac, u mjestu Turić Prosjek povremene SU obustave saobraćaja u vremenu od 8.05 do 15.05 časova.\nZbog deminerskih radova na dionici magistralnog puta Brod – Odžak u mjestu Klakar Donji u vremenu od 8.15 do 15.05 časova povremene su obustave saobraćaje, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja saobraćaja.\nZbog deminerskih radova na dionici regionalnog puta Derventa – Podnovlje, na deminerskom radilištu “Gornji Božinci” u vremenu od 8.15 do 15.05 časova povremene su obustave saobraćaje, u intervalima 30 minuta obustave i 10 minuta propuštanja saobraćaja.\nZbog izgradnje raskrsnice na dionici magistralnog puta Gornja Vijaka jedan – Derventa i dionici regionalnog puta Gornja Vijaka jedan – Gornja Vijaka dva izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja.\nZbog radova na raskrsnici na spoju auto-puta Banjaluka – Doboj i magistralnog puta Johovac – Rudanka izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja tom magistralnom putu, kao i na dionici Modriča jedan – Vukosavlje /Jakeš/ – Podnovlje – Šešlije – Johovac -Rudanka – Doboj – granica Republike Srpske /FBiH /Karuše/.\nNa dionici magistralnog puta Brod na Drini – granica BiH/Crne Gore /Šćepan Polje/ zabranjen je saobraćaj za sva vozila čija ukupna masa prelazi 16 tona.\nU toku su radovi na sanaciji klizišta na regionalnom putu Kotor Varoš – Kneževo, u mjestu Živinice, pa su radnim danima u vremenu od 7.00 do 17.00 časova povremene obustave saobraćaja u trajanju maksimalno pet minuta.\nNa regionalnom putu Ukrina – Klupe, u mjestu Šnjegotina u toku je rekonstrukcija puta i drugog mosta, zbog čega se saobraćaj na mjestu izvođenja radova odvija naizmjenično jednom trakom.\nZbog klizišta, jednom trakom naizmjeničnim propuštanjem vozila saobraćaj se odvija na regionalnom putu Ukrina – Gornja Vijaka.\nNa dijelu regionalnog puta Ugljevik – Glavičice u rejonu Starog Ugljevika zbog aktiviranog klizišta odvijanje saobraćaja je usporeno, naizmjenično jednom saobraćajnom trakom, dok se i na regionalnom putu Priboj – Lopare, u mjestu Priboj, preko mosta na Labuđanskoj rijeci, saobraćaj zbog oštećenja mosta, odvija naizmjenično jednom trakom.\nU toku su i radovi na dionici regionalnog puta Šekovići – Caparde i saobraćaj se odvija naizmjenično jednom kolovoznom trakom.\nZbog pokretanja klizišta, na lokalnom putu Svodna – Brezici, na području opštine Novi Grad, saobraćaj se odvija jednom trakom.\nPutnička i manja teretna vozila saobraćaju obilaznicom oko tunela, dok se teretna vozila teža od 7,5 tona, sa izuzetkom autobusa, usmjeravaju na alternativne pravce Mostar – Široki Brijeg – Tomislavgrad – Kupres – Bugojno i Mostar – Sarajevo – Busovača – Novi Travnik – Bugojno.\nObustava saobraćaja na snazi je i u tunelu “Vinac” na magistralnom putu Jajce – Donji Vakuf. Vozila na ovoj dionici saobraćaju obilaznicom oko tunela.\nZbog radova na mostu u mjestu Reljevo na putu Jošanica – Rajlovac, kao i na mostu preko rijeke Drine u Goraždu, saobraćaj je obustavljen i preusmjeren na alternativne pravce.\nZbog radova na mostovima jednom trakom naizmjenično saobraća se u mjestu Bijela na dionici Mostar – Jablanica i u mjestu Semizovac na dionici Sarajevo – Olovo.\nServisna informacija Policijske uprave Doboj za 29.09.2020. godine\nVRIJEME: Danas sunčano uz malu oblačnost\nStanković: Znamo šta nam je činiti na Kipru\nAzarenku pobijedila 161. teniserka svijeta\nBorac gost Travniku na startu Kupa BiH


Boljom saradnjom svih aktera u poljoprivredi do uspešnih pregovora - EU Konvent\nHome Uncategorized Boljom saradnjom svih aktera u poljoprivredi do uspešnih pregovora\nTokom pregovora Srbije sa Evropskom unijom u sektoru poljoprivrede neophodne su brojne reforme, sa kojima se već dosta kasni. Dalje odlaganje i neizvršenje preuzetih obaveza, može se na negativan način odraziti na budućnost srpske poljoprivrede i sela. Definisanje pregovaračkih pozicija za ova poglavlja zahteva saradnju između nadležnog ministarstva, poljoprivrednika, prerađivača, udruženja poljoprivrednika i poslovnih udruženja, kao i ostalih zainteresovanih strana. Nacionalni konvent o evropskoj uniji (NKEU) je koncipiran na primerima dobre prakse sa jasnim ciljem da osnaži i obezbedi komunikaciju svih navedenih aktera u poljoprivredi i ruralnom razvoju. Kada je reč o IPARD fondovima, ne sme se više kasniti u pripremi struktura za upravljanje tim sredstvima, te su neophodne hitne mere za stvaranje uslova da poljoprivrednici konačno počnu da koriste sredstva. Ovo su glavni zaključci tribine „Kako do uspešnih pregovora u poljoprivredi – sektor stočarstva i voćarsva“ koju je Radna grupa Poljoprivreda NKEU održala u utorak 27. septembra u Valjevu.\nNa tribini, koju je organizovala ova radna grupa koja prati pregovore za poglavlja 11 – Poljoprivreda i ruralni razvoj, 12 – Bezbednost hrane, veterinarska i fitosanitarna politika i 13 – Ribarstvo, u saradnji sa Regionalnom privrednom komorom Valjeva govorili su predstavnici Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Kolinda Hrehorović i Tomislav Topalović, sekretar Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu industriju, vodoprivredu i šumarstvo Regionalne privredne komore Valjevo Mirjana Đorđević-Gavrilović, saradnik Evropskog pokreta u Srbiji Bojan Živadinović i predstavnica asocijacije „Plodovi Srbije“ Evica Mihaljević. Razgovor je moderirao koordinator RG NKEU Poljoprivreda Dragan Roganović.\nAkcionim planom za poglavlje 11 predviđena je izmena zakonodavstva u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja, kao i osposobljavanje Uprave za agrarna plaćanja za upravljanjem sredstvima EU namenjenim poljoprivredi, rečeno je na tribini. To su dva merila dobijena za ovo poglavlje nakon procesa skrininga i preduslovi su za otvaranje pregovora u poglavlju 11.\nPredstavnici ministarstva Kolinda Hrehorović i Tomislav Topalović najavili su brojne izmene zakonodavstva koje nalaže EU sagalasno Direktivi o Zajedničkoj organizaciji tržišta.\nUčesnike tribine su zanimalo je šta je do sada urađeno u nadležnom ministarstvu i koji su naredni koraci, sa posebnim osvrtom na činjenicu kako to utiče na njihovu proizvodnju u sektorima voćarstva i stočarstva. Učesnici su posebno bili zainteresovani za moguću podršku ministarstva u proizvodnji autohtonih i tradicionalnih vrsta. Oni su apelovali na to da treba unaprediti komunikaciju između ministarstva i poljoprivrednih proizvođača o efektima i obavezama koje proizilaze iz procesa pregovora u sektoru poljoprivrede.\nPrema rečima Tomislava Topalovića, za sve delove Akcionih planova predviđene su promotivne aktivnosti, te će tako javnost biti bolje informisana. „Sa tim još nije počelo jer Akcioni planovi i dalje nisu dostupni“, kazao je Topalović.\nEvica Mihaljević iz asocijacije „Plodovi Srbije“ rekla je da prostora za greške u oblasti poljoprivrede nema i da je već dovoljno vremena izgubljeno. Bojan Živadinović naglasio je da su poglavlja 11 i poglavlje 22 jedina koja dugoročno donose direktnu finansijsku podršku zemljama pregovaračima, te da predpristupne fondove moramo što pre da koristimo. „Da bi poljoprivrednici mogli da koriste ova sredstva, moraju da se udružuju. Definisanje Pregovaračke pozicije Srbije za ova poglavlja pravo je mesto da se poljoprivrednici uključe“, rekao je Živadinović i dodao da je NKEU dobar način za ostvarivanje komunikacije između poljoprvrednika i organizacija sa jedne strane i Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine sa druge.\nKada je o IPARD fondovima reč, ova Radna grupa NKEU pre više od godinu dana uputila je apel nadležnom ministarstvu, dobijen je odgovor nadležnih institucija i pokrenuto je pitanje zapošljavanja sa „mrtve tačke“, ali ipak je došlo do zaostatka u procesu akreditacije Uprave za agrarna plaćanje, kao jednog od ključnih uslova za početak korišćenja sredstava. To je uslovilo dalje odlaganje raspisivanja prvog konkursa i početak korišćenja IPARD sredstava, podsetio je koordinator ove Radne grupe Dragan Roganović.\nDo ulaska Srbije u EU sve reforme u oblasti poljoprivrede moraju da budu završene, a po pristupanju Srbija bi trebalo da dobije oko milijardu i dvesta milona evra za poljoprivredu, rečeno je na tribini.\nTribina u Valjevu jedna je u nizu koju NKEU organizuje uz podšku Nemačko-srpske razvojne saradnje kroz program Deutsche Gesellschaftfür Internationale Zusammenarbeit (GIZ) GmbH.


Evropa protiv izbeglica i migranata: Tvrđava blagostanja ili sebičnosti? | Biznis i Finansije\n/ B&F Plus / Evropa protiv izbeglica i migranata: Tvrđava blagostanja ili sebičnosti?\nEvropa protiv izbeglica i migranata: Tvrđava blagostanja ili sebičnosti?\nRedakcija BIF on 11/08/2015 - 13:00 in B&F Plus, Slajder\nPreko 50 miliona ljudi u svetu je van svojih domova, a gotovo 25.000 je izgubilo živote tokom prethodnih 15 godina pokušavajući da ilegalno uđe na teritoriju Evropske unije. Sa eskalacijom problema migranata, posebno u Evropi, pored zidova i ograda od Španije do Bugarske, raste i brutalnost mera koje se primenjuju u odbrani od neželjenih pridošlica. Na dugoročnu političku strategiju koja će adekvatno i humano odgovoriti na seobu naroda 21. veka – i dalje se čeka.\nUkupan broj izbeglica, tražilaca azila i interno raseljenih lica u svetu je premašio 50 miliona, navodi se u prošlogodišnjem saopštenju Agencije UN za izbeglice, uz upozorenje da je to najveći broj nakon Drugog svetskog rata. Situacija je u međuvremenu nastavila da se pogoršava: ratu u Siriji ne vidi se kraj, Irak i Libija su postali novi izvori masovnog izbeglištva, siromaštvo je u globalnom porastu i sve više ljudi je spremno da preuzme ozbiljne rizike kako bi se domogli bogatih zemalja i u njima započeli nov život.\nSirija je posebno tragična priča, jer je bezmalo polovina populacije ove zemlje interno raseljena ili je završila u izbeglištvu otkako je počeo brutalni građanski rat. Broj interno raseljenih iznosi gotovo sedam miliona, dok je više od četiri miliona pronašlo utočište u drugim, pre svega susednim zemljama, poput Turske, Libana i Jordana. Stotine hiljada su se uputile prema Evropi i tako drastično pojačale već postojeći talas migracija iz zemalja razorenih sukobima ili siromaštvom. Ugroženi ljudi ne beže u Evropu samo sa Bliskog istoka već i iz Avganistana, afričkih zemalja, palestinskih teritorija…\nSvi (ilegalni) putevi vode u Evropu\nIzbeglice i migranti koji žele da stignu do Evrope to mogu da učine jedino ilegalno. Oni ne mogu da se ukrcaju u avione i brodove koji saobraćaju prema Evropi, jer im bez odgovarajućih viza neće biti dozvoljeno ukrcavanje u tačkama polaska. Na isti način biće zaustavljeni na graničnim prelazima zemalja koje se nalaze na spoljnim evropskim granicama. Jedini izuzetak su simbolični kontingenti koje su zemlje EU odobrile za sirijske izbeglice, ali time se legalan ulazak u Evropu obezbeđuje za mali broj srećnika. Stotine hiljada drugih moraju da pronađu način da ilegalno uđu u EU kako bi bili u mogućnosti da zatraže azil. Njihova golgota počinje u Turskoj, gde ih trgovci ljudima sprovode do pograničnog pojasa sa Grčkom i Bugarskom ili u Izmir, koji je glavno čvorište za ilegalno prebacivanje u Grčku preko mora.\nU isto vreme, izbeglice i migranti iz Afrike sličnim kanalima odlaze u Maroko, gde pokušavaju da se probiju do dve španske enklave na mediteranskoj obali ili da pređu gibraltarski moreuz. Najzad, tu je pomorski put između Libije i Italije, možda i najopasnija migrantska ruta koja danas postoji, na kojoj su se dogodile najveće tragedije poput utapanja gotovo 400 migranata pre dve godine nadomak italijanske obale. Nakon ove katastrofe, italijanska vlada je pokrenula operaciju „Mare Nostrum“, čiji cilj je bio potraga i spasavanje migranata na moru. Operacija je trajala godinu dana, tokom kojih je oko 150 hiljada izbeglica iz Afrike i sa Bliskog istoka bezbedno prebačeno na evropsko tlo.\nProšlog oktobra nadležnost je od Italije preuzela Agencija za koordinaciju aktivnosti na spoljnim granicama EU (Frontex), koja je pokrenula sopstvenu operaciju Triton, sa mnogo manjim budžetom i sredstvima na raspolaganju. Od početka operacije broj utapanja na migrantskim rutama ka Italiji se udesetostručio, a samo u aprilu ove godine više od hiljadu ljudi je nastradalo u prevrtanjima pretovarenih brodova u blizini libijske obale. Stoga, Evropska komisija sada planira da za operaciju Triton značajno poveća budžet.\nBodljikave žice duž evropskih granica\nJavnost u Srbiji se pre dva meseca iznenada upoznala sa veličinom ovog problema, nakon što je Viktor Orban najavio podizanje ograde duž granice sa Srbijom kako bi zaustavio priliv izbeglica i migranata u Mađarsku. Našim, ali i građanima drugih zemalja je, međutim, manje poznato da ovakve ograde nisu nikakva novost u Evropi i da se Evropska unija već dve decenije na ovaj način „brani“ od nevoljnika koji sanjaju o boljem životu na njenoj teritoriji. Prve evropske teritorije koje su se našle „na udaru“ bile su dve male španske enklave na marokanskoj obali – Melilja i Seuta. Suočena sa sve većim prilivom migranata na ovim lokacijama, španska vlada je devedesetih godina prošlog veka uz podršku EU počela konstrukciju ograde duž granica Melilje (11 kilometara) i Seute (8 kilometara). U početku su to bile obične ograde koje je bilo lako savladati, da bi vremenom i nakon velikog broja incidenata u kojima je bilo ljudskih žrtava, ove barijere prerasle u trostruke linije bodljikave žice visine šest metara i gotovo u potpunosti pokrivene kamerama i senzorima. Migranti su, međutim, nastavili da pristižu iako je postalo izuzetno teško preći ovu prepreku.\nKako je njihov broj ispred ograde rastao, tako su počeli da niču improvizovani kampovi u kojima su hiljade ljudi provodile mesece, ponekad i godine, čekajući svoju priliku. Oni koji su imali novca da pokušaju trafiking preko mora ili kopnom preko Turske to su i učinili, dok su ispred ograda ostali uglavnom oni koji nisu imali drugih opcija. Vremenom su migranti shvatili da su im masovni „udari“ na ogradu najbolja šansa, tako da se ovakvi incidenti danas dešavaju gotovo redovno. Jedan broj migranata uspeva da prođe kroz ogradu i stigne do naselja, gde imaju pravo da se prijave policiji i zatraže azil.\nEvropa se od migranata ne brani samo u Španiji i na Mediteranu. Još i pre nego što je rat u Siriji proizveo milione izbeglica, Turska je bila glavno čvorište za trgovinu ljudima koji pokušavaju da se domognu Evrope. Zbog toga je grčka vlada 2010. godine odlučila da podigne barijeru duž reke Evros, koja čini kopnenu granicu između Grčke i Turske. Migrantske rute su, zatim, preusmerene tek malo dalje na sever, tačnije na bugarsku granicu, tako da je prošle godine bugarska vlada odlučila da pokrije „najkritičnijih“ 30 kilometara svoje granice sa Turskom bodljikavom žicom, sličnom onoj u španskim enklavama. Nakon što je ograda kompletirana, broj pokušaja ilegalnih prelazaka u ovom sektoru je drastično opao, pa je bugarska vlada najavila da će i preostalih 130 kilometara granice sa Turskom zatvoriti na isti način.\nNajbogatiji su i najzaštićeniji\nUočljivo je da ogromna većina migranata nema nameru da se zadržava u pograničnim zemljama EU. Njihov cilj su Nemačka, Švedska, Danska i druge najbogatije evropske zemlje. Ono što zabrinjava pogranične zemlje je Dablinska konvencija, koja reguliše zahteve za azil na teritoriji Evropske unije. Prema ovoj regulativi, azilanti koji uspeju da ilegalno uđu u EU mogu da traže azil samo u prvoj zemlji do koje su stigli, odnosno u kojoj su evidentirani. Ova odredba pogoduje geografski zaštićenim zemljama kao što su Nemačka ili Švedska, ali u isto vreme stavlja pod ogroman pritisak Španiju, Grčku, Italiju, Mađarsku, Bugarsku i Rumuniju.Te zemlje su na „prvoj liniji odbrane“, pa im se zato toleriše često kršenje propisa EU kada je u pitanju tretman azilanata.\nNaime, iako ovi propisi nalažu svakoj zemlji članici da razmotri slučaj svakog azilanta pojedinačno, organizacije koje se bave pravima izbeglica navode da bugarska granična policija često praktikuje da uhvaćene migrante, umesto sprovođenja u policijsku stanicu, jednostavno vrati nazad u Tursku. Zabeležena su slična postupanja španske policije sa migrantima koji su uspeli da probiju ogradu kod Melilje, pa čak i pucanje gumenim mecima na one koji su pokušali da preplivaju kroz vodene barijere duž obale. Grčka obalska straža, često, silom isteruje čamce sa izbgelicama iz svojih teritorijalnih voda, dok mađarske vlasti koriste sedative kako bi lakše kontrolisale migrante u sabirnim centrima.\nIzvan EU, najteža situacija je na teritoriji Maroka, gde pogranična policija redovno uništava improvizovane kampove duž granica španskih enklava i sprovodi fizičko nasilje nad migrantima. Masovni juriši očajnika koji nemaju šta da izgube na „žilet-ograde“, imaju za posledicu veliki broj teških povreda koje čak i španske graničare i medicinsko osoblje navode na preispitivanje svrsishodnosti čitavog odbrambenog sistema čiji su deo.\nZa i protiv ograda\nU samoj Evropi se debata na temu azilanata trenutno vodi na nekoliko nivoa. Prvi je da li su u pitanju izbeglice koje beže od nasilja, ili ekonomski migranti koji samo traže bolje mesto za život. Drugi nivo polemika je da li Evropa treba da bude „širokog srca“, ili da se fokusira na svoje rastuće probleme. Treći nivo je da li granice treba braniti, odnosno da li bi situacija bila još gora da nema ograda i restriktivne imigracione politike.\nMigranti, kada se suoče sa ogradom na jednoj lokaciji, ne odustaju od svog puta u Evropu većtraže nove rute kojima mogu da prođu. Pošto im Grčka i Bugarska polako zatvaraju kopnene koridore uz podršku nadležnih evropskih tela, oni se okreću pomorskim koridorima ka Grčkoj, odakle ulaze u Makedoniju, zatim u Srbiju i najzad Mađarsku kao prvu „šengensku“ zemlju. Mađarska je suspendovala primenu dablinske regulative na svojoj teritoriji i ukoliko bude podigla ogradu prema Srbiji, pitanje će biti samo da li će sledeća bodljikava žica nići na srpsko-makedonskoj ili makedonsko-grčkoj granici.\nEvropa podiže zidove na svojim granicama u strahu da će bez takve odbrane, mnogo više ugroženih i siromašnih ljudi u njoj potražiti spas. Konzervativne političke struje (koje trenutno prolaze mnogo bolje na izborima u evropskim zemljama) uglavnom tvrde da Evropa tako nešto ne bi mogla da podnese. Liberalniji političari, pak, smatraju da je stari kontinent dovoljno bogat da apsorbuje nezvane pridošlice, uz argumentaciju da ako Turska sama može da primi dva miliona sirijskih izbeglica i na svakog od njih potroši u proseku tri hiljade dolara, onda i EU može da priušti nekoliko stotina hiljada azilanata. Činjenica je da ne mogu svi siromašni ljudi na svetu da reše svoje probleme tako što će se preseliti u Evropu, ali isto tako je činjenica da bi neka sveobuhvatnija i efikasna strategija usmerena na globalno smanjenje jaza između bogatih i siromašnih, možda počela da rešava ovaj problem bolje nego sve ograde i barijere zajedno.\nGrčka Milan Kokorić azilanti brodovi eu granice krijumčarenje migranti odbrana ratovi siromaštvo


Uspešno završeni pregovori Vlade Srbije i MMF-a\nMinistarka finansija u Vladi Republike Srbije Diana Dragutinović saopštila je danas da je Vlada Srbije uspešno završila pregovore sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF).\nDragutinović je na konferenciji za novinare istakla da je Vlada postigla sporazum o uslovima daljeg korišćenja kreditnog stend baj aranžmana, i dodala da je sa MMF-om postignut dogovor o tome da zamrzavanje plata i penzija bude produženo i u 2010. godini, čime će biti ostvarene najveće uštede.\nOna je navela da je sa MMF-om postignut i dogovor o početku penzione reforme 2010. godine, čiji će se pun efekat osetiti tek 2020. godine, i ukazala na to da je dogovorom sa tom finansijskom institucijom obezbeđena predvidljivost fiskalne politike u 2010. godini i nakon toga.\nTakođe, Dragutinović je istakla da su ključ za uspeh pregovora sa MMF-om bili konsenzus u Vladi i istrajnost, i dodala da će fiskalno prilagođavanje biti izvršeno na račun rashoda države, i to, pre svega, tekućih rashoda.\nPrema njenim rečima, smanjenjem učešća tekućih rashoda u bruto domaćem proizvodu (BDP) biće obezbeđen veći prostor za kapitalne izdatke i fiskalne stimulanse koji su privredi neophodni i u 2010. godini.\nDragutinović je rekla da je postignut dogovor da će budžet za 2010. godinu imati prihode od približno 655 milijardi dinara, rashode od oko 760 milijardi, pri čemu će deficit budžeta iznositi oko 105 milijardi dinara, što je na nivou od četiri odsto BDP-a.\nOna je podsetila na to da je javna potrošnja u 2008. godini iznosila 44,5 odsto BDP-a, a budžetom za 2010. godinu javna potrošnja biće smanjena na 41,4 odsto BDP.\nIstovremeno, ona je najavila da će Misija MMF-a posetiti našu zemlju u februaru naredne godine, a Vlada Srbije će do tada doneti zakon o budžetskom sistemu i fiskalnoj odgovornosti kao jedan zakon, uz napomenu da su oni do sada bili odvojeni zakonski propisi.


Polomljeni prozori na Kući ljudskih prava i demokratije\nNevladine organizacije su posle napada pozvale vlasti u Srbiji da prekinu spiralu nasilja i da se institucionalnim metodama obračunaju sa nasilnicima.\nNoćas su u Beogradu razbijeni izlozi Kuće ljudskih prava i demokratije, zgrade koju deli nekoliko organizacija civilnog društva.\nNepoznati napadači razbili su izloge Kuće ljudskih prava i demokratije u Beogradu u noći između 21. i 22. januara, a u saopštenju nevladinih organizacija okupljenih u Kući ljudskih prava od nadležnih se traži hitna reakcija, otkrivanje i kažnjavanje napadača.\nU saopštenju se podseća javnost na sve intenzivnije nasilje u društvu i da su mete sada postale i organizacije za ljudska prava u Srbiji. Takođe, predstavnici nevladinih organizacija ukazuju i da se napad dogodio u trenutku kada se vodi rasprava o načinu izbora člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije koga je predložilo civilno društvo:\n"Ove nedelje – u utorak, i danas se nastavlja debata u Skupštini o tome da li civilno društvo ima pravo da bira tog predstavnika na način na koji ga civilno društvo bira. Na veoma visokom nivou, po prvi put od 2000. godine Skupština zaseda i razmatra mešanje u način odlučivanja ili način rada civilnog društva. Mi mislim da je to veliki pokazatelj toga koja poruka se šalje svima onima koji imaju problem sa civilnim društvom i sa bilo kojom slobodom", rekla je Maja Stojanović iz Građanske inicijative.\nU saopštenju, predstavnici civilnih organizacija podsećaju da još nisu otkriveni naručioci napada na dekana FPN Iliju Vujačića, na novinare Davora Pašalića i Ivana Ninića, pomoćnika ministra obrazovanja Milovana Šuvakova, članicu Saveta za borbu protiv korupcije Miroslavu Milenović ili brojne slučajeve napada na predstavnike opozicije.\nSa druge strane ministar policije Nebojša Stefanović, uz osudu napada na Kuću ljudskih prava, ističe da policija intenzivno radi na ovom slučaju. A ambasador Velike Britanije u Srbiji Denis Kif objavio je na Tviteru da je šokiran napadom na Kuću ljudskih prava i da se nada da će počinioci biti kažnjeni.


By Newsroom / Објављено на: December 9, 2019\nNapredak u oblasti vladavine prava ključni je aspekt u definisanju ukupne dinamike pregovora sa Evropskom unijom, a najava otvaranja i poslednjeg poglavlja potvrda je napora Crne Gore i odlučnosti da postane punopravna članica EU, poručio je glavni pregovarač Aleksandar Drljević na XIII Nacionalnoj antikorupcijskoj konferenciji u organizaciji Mreže za afirmaciju nevladinog sektora\nDrljević je zahvalio EU i državama članicama na snažnoj podršci koju pružaju tokom crnogorskog integracionog puta, jer su, kako je dodao, njihova iskustva i prakse, podjednako kao i sveobuhvatna ekspertiza civilnog sektora, neophodni za uspešno vođenje javnih politika u najboljem interesu svih građana.\nUprkos izazovima s kojima se Unija ovih dana suočava, istakao je nepokolebljivu odlučnost i posvećenost Crne Gore da postane punopravna članica EU, dodajući da je, s nesmanjenim entuzijazmom Vlade i državnih institucija koje su uključene u proces pregovora, istrajna u nameri da doprinese ukupnom rezultatu države u predstojećoj, vrlo zahtevnoj fazi pregovora.\n„Izgradnja stabilnog i snažnog sistema vladavine prava, kao temelja demokratskog društva kojem težimo, predstavlja glavni ali i najizazovniji zadatak Vlade. Shodno novom pristupu u pregovorima, progres u ovoj oblasti predstavlja ključni aspekt u definisanju ukupne dinamike pregovora u svim ostalim poglavljima. U tom kontekstu, cenim da je značajna potvrda naših napora nedavna vest o usvajanju Izveštaja o ispunjavanju početnih merila za poglavlje 8 – Konkurencija od strane Saveta EU, što je preduslov za otvaranje jedinog preostalog poglavlja pravne tekovine“, rekao je glavni pregovarač.\nOn je podsetio da je Crna Gora u poglavljima 23 i 24 do sada ispunila većinu od ukupnog broja privremenih merila, a da su postignuti rezultati prepoznati od Evropske komisije, kroz poslednji Izveštaj o Crnoj Gori, kao i nedavno objavljeni Radni dokument EK o stanju u poglavljima 23 i 24.\n„I sami smo svesni izazova i evidentiranih slabosti sistema na koje nam kolege iz EU dobronamjerno i u partnerskom duhu ukazuju pa ćemo u periodu posvećeno i temeljno raditi na njihovom otklanjanju. Polazeći od značaja za dalji tok reformskih aktivnosti u vladavini prava čije benefite svi građani žele da osete, unapređenje bilansa rezultata u domenu borbe protiv korupcije i dalje jačanje nezavisnosti svih nadležnih institucija zaduženih za ovu oblast će ostati u vrhu liste naših prioriteta“, poručio je Drljević./ibna


Rad od kuće - ušteda od 10.000 dolara po radniku - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Rad od kuće – ušteda od 10.000 dolara po radniku\nSlika: Spavanje na poslu za bolju efikasnost (FOTO galerija)\nOdgovor čak 71 odsto zaposlenih bio je „stereotip“ milenijumske generacije: posao im je imao prevelik uticaj na život. Skoro isto toliko njih izrazilo je želju da radi od kuće.\nDirektori su se našli u situaciji da ne mogu da ignorišu ovo saznanje, jer, 80 odsto zaposlenih čine milenijumci i ova njujorška kompanija želela je da budu zadovoljni poslom:\n– Naši ljudi poručili su nam da moramo da se menjamo – kaže Majkl Fenlon iz PwC-a.\nKompanija je napravila plan da sve svoje kancelarije pretvori u zajedničke otvorene radne prostore (co-working) gde zaposleni mogu da zakažu rezervaciju da koriste licencirane softvere ili mobilne aplikacije. Kada to ne rade – radili bi od kuće.\nOva promena mogla bi uštedi kompaniji dodatne milione dolara za pronalaženje novih radnika kada nezadovoljni napuste posao, za njihovu obuku, itd.\nDodatno, prostor kompanije košta 8-9 odsto budžeta, a sa ovakvim konceptom PwC bi taj trošak smanjio na oko dva odsto. S obzirom da je prihod polovinom 2015. godine bio 12,2 milijade dolara, kompanija bi mogla da uštedi oko 850 miliona dolara.\nIpak, ove stotine miliona dolara dolaze od toga što je kompanija PwC prilično velika, sa 200.000 zaposlenih u svetu:\n– Prosečno, ovakav pristup štedi oko 11.000 dolara godišnje za svakog zaposlenog koji radi od kuće – kaže Kejt Lister, predsednica kompanije Global Workplace Analytics koja prati telekomunikacione trendove.\nMeđutim, PwC je još pre tri godine dao zaposlenima veću kontrolu nad svojim radnim vremenom, dozvoljavajući im da posao rade od kuće kad je to potrebno. To zapravo znači da su zaposleni i u radno vreme mogli da uzimaju slobodne sate koje bi nadoknadili radom od kuće. Mnogima je i ovo odgovaralo, jer u toku prepodneva mogu da idu u teretanu, da završe poslove po gradu, da izađu ranije, da se odmore u putu kući a zatim uveče da završe započeto na poslu.\nDanas oko 90 odsto zaposlenih u PwC-u dolazi u firmu samo kada im je to neophodno za posao. Čak i Amanda Miranda koja radi u kadrovskoj službi, sada radi od jednog do tri dana nedeljno u kancelariji. Kaže da joj prija jer kod kuće može da radi dok sprema večeru ili pegla, prateći dešavanja na svom laptopu.\nOvaj trend kompatibilan je sa još jednim – manje prostora za radnike. Danas radnici u Americi imaju oko 25 odsto manje prostora po osobi nego što je to bilo sredinom 1990-ih. Ovome su doprinele rastuće cene nekretnina i svođenje većine poslova na rad pred računarom – laptopom.\n– Mlađe generacije vole da rade u otvorenom prostoru. Oni su odrasli u okruženju koje je bilo stimulativno, oko njih se sve vreme nešto dešavalo – kaže Ken McCarthy iz kompanije Cushman & Wakefield za Blumberg.\nTags:co-workingposaorad od kućeradniciradno mestoradno vremezaposleni


Bez Kosova u UN Srbija ne može u EU – Magazin Vrijeme\nBez Kosova u UN Srbija ne može u EU\nJuni 13, 2016 Magazin Vrijeme 0 Comments bundestag, članstvo, EU, kosovo, Nemačka, Srbija, UN\n“Moraćemo da pričamo sa premijerom Vučićem i drugim partijama u Srbiji jače o tome šta znači normalizacija odnosa s Kosovom”, kaže sagovornik Danasa iz Bundestaga.\nBerlin – Nemačka neće ratifikovati sporazum o primanju Srbije u članstvo Evropske unije sve dok Kosovo ne postane punopravna članica Ujedinjenih nacija, rečeno je Danasu u nemačkom Bundestagu.\nKako navodi jedan od poslanika iz vladajuće koalicije Hrišćansko- demokratske unije/Hrišćansko-socijalne unije (CDU/CSU), “srpskom državnom vrhu je još pre dve godine rečeno da će članstvo Kosova u UN biti jedan od uslova da Srbija bude primljena u EU”.\nPrema rečima našeg sagovornika koji je insistirao na anonimnosti, prilikom razgovora sa Jadrankom Joksimović, ministarkom bez portfelja zaduženom za evropske integracije u srpskoj vladi, ovaj stav Nemačke je saopšten srpskoj strani kada se razgovaralo o Briselskom sporazumu između Srbije i Kosova.\n– Tada smo i rekli da nećemo ratifikovati članstvo Srbije u EU ako Srbija ne prihvati da Kosovo postane punopravna članica UN. Ipak, to je i dalje otvoreno pitanje u mojoj partiji, pošto ima različitih mišljenja o ovom pitanju – ističe ovaj poslanik Bundestaga.\nOn dodaje da je “vreme da se pokrene proces priznavanja članstva Kosova u UN”, da se “ubede ljudi u vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci da pristanu na ovaj zahtev” i da se “pripremi javnost u Srbiji” za tu odluku.\n– Moraćemo da pričamo sa premijerom Vučićem i drugim partijama u Srbiji jače o tome šta znači normalizacija odnosa s Kosovom. Kad smo pitali srpske zvaničnike, nisu imali odgovor. Za nas normalizacija odnosa Srbije i Kosova znači da Kosovo bude članica UN – kaže ovaj poslanik.\nPrema njegovim rečima, čak je svojevremeno i Vuk Jeremić, tadašnji savetnik bivšeg predsednika Srbije Borisa Tadića, kada ga je kancelarka Merkel pitala šta je zajedničko za Kosovo i Srbiju, odgovorio – zajednička evropska budućnost u EU.\n← Mračna strana darvinizma (VIDEO)\nAvdija Selimović i Muriz Brkić osuđeni na po 40 godina zatvora za ubistvo Arnele Đogić (VIDEO) →\nMARIJA ŠERIFOVIĆ “Jeste, rekla sam da nisu ni za ku*ac !”\nDramatična vožnja policijskog automobila na BH cestama (VIDEO)


Sjećanje na žrtve genocida u Srebrenici | sebilj.net\nPočetna Aktuelno Sjećanje na žrtve genocida u Srebrenici\nFOTO: Ajla G.\nSadašnjost je ogledalo prošlosti. Ono kroz šta je jedan narod prošao ostavlja trag na sve buduće generacije. Naša je dužnost da se sjećamo svih nevinih žrtava koje su život izgubile tokom rata, da pamtimo, da o njima govorimo i da za njih upućujemo dove. Naša je dužnost da nikad ne zaboravimo Srebrenicu i sve ono što se ljeta ‘95. u njoj zbilo, da se sjećamo tog 11. jula i nevinih civila, ubijenih samo zato što su Bošnjaci.\nBez obzira na vjeru i naciju, imamo ljudsku obavezu i dužnost da čuvamo od zaborava žrtve genocida u Srebrenici. Imamo odgovornost da pamtimo Srebrenicu zbog svih onih koji su ostali bez porodica, bez svojih najmilijih, zbog onih koji su preživjeli i u bolu žive. Ako zaboravimo prošlost, izgubićemo se u sadašnjosti, izgubićemo sve što nas čini ovim što danas jesmo. Nećemo razumjeti sebe, nećemo razumjeti svijet oko sebe.\nNa istoku Bosne i Hercegovine, u julu 1995. godine ubijeno je više od osam hiljada bosanskih muslimana. Smatra se da je genocid u Srebrenici nakon Drugog svjetskog rata najveći ratni zločin na tlu Evrope. Međutim, 26 godina kasnije još uvijek postoje oni koji pokušavaju negirati istinu i na taj način produbljuju otvorene rane i nepravdu. Genocid u Srebrenici počinili su pojedinci koji su za to osuđeni. Bivšem predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću izrečena je kazna od 40 godina zatvora, a bivši komandant Vojske Republike Srpske Ratko Mladić osuđen je drugostepeno na doživotni zatvor zbog genocida, zločina protiv čovječnosti, kršenja zakona ili običaja ratovanja tokom rata u BiH 1992-1995.\nU junu ove godine Skupština Crne Gore usvojila je rezoluciju o genocidu u Srebrenici. Rezolucija, između ostalog, podrazumijeva da parlament osudi i priznaje da se u Srebrenici desio genocid i da je ubijeno više od osam hiljada Bošnjaka. Tekst rezolucije predvidio je i da se 11. jul proglasi Danom sjećanja na žrtve Srebrenice, da se afirmiše mir i stabilnost i da se pozovu javne institucije da istraže ratne zločine. Rezolucijom se zabranjuje i javno negiranje postojanja ili umanjenje genocida u Srebrenici. Također, osuđuje se i pokušaj pripisivanja odgovornosti ili krivice srpskom, bošnjačkom, hrvatskom ili bilo kojem drugom narodu za genocid, zločine protiv čovječnosti ili druge zločine, jer odgovornost može biti isključivo individualna, a nijedan narod ne može biti označen kao genocidan ili zločinački. I Skupština Kosova usvojila je Rezoluciju o genocidu u Srebrenici.\nRezolucija podrazumijeva zabranu negiranja genocida počinjenog u Srebrenici i predstavlja čin solidarnosti s patnjama Bošnjaka iz Bosne i Hercegovine.\nUprkos onima koji genocid i dalje negiraju, sve je više svjesnih pojedinaca koji osuđuju ovaj zločinački čin. Takvi su u stvari nada, oni bude vjeru u to da se 11. jul nikada i nikome neće ponoviti, da će sjećanje na Srebrenicu i stradale u njoj živjeti dok god je nas koji ih se sjećamo i u dovama spominjemo.\nZa sebilj.net pripremile: Emina K. i Ajla G.\nPrethodna objavaNVO Tavus raspisuje konkurs za objavljivanje u prvom “Tavusovom zborniku”\nSledeća objavaČetrnaestogodišnja Aldina Pinjić objavila roman na njemačkom jeziku


Rekonstrukcija dvorane "Aleksandar Nikolić": Novi kapaciet 9.500 mesta | Novosti.RS\nRekonstrukcija dvorane Aleksandar Nikolić: Novi kapaciet 9.500 mesta\nsreda, 04. 10. 2017. u 15:55\nDvorana "Aleksandar Nikolić" sledeće godine će, posle rekonstrukcije, kako je precizirao gradski menadžer Goran Vesić, umesto sadašnjih 6.250 imati oko 9.500 mesta\nDVORANA "Aleksandar Nikolić" sledeće godine će, posle rekonstrukcije, kako je precizirao gradski menadžer Goran Vesić, umesto sadašnjih 6.250 imati oko 9.500 mesta.\n- Biće zamenjene i stolice i sve drugo što je potrebno da bi ovaj hram košarke nastavio da živi svoj sportski život, jer je hala sagrađena 1973. i zahteva ozbiljnu rekonstrukciju - rekao je Vesić novinarima u hali "Aleksandar Nikolić", u kojoj je postavljena nova LED rasveta, za koju je izdvojeno 15 miliona dinara, pa sada ispunjava uslove za sportska takmičenja.\nVesić je naglasio da je SRC "Tašmajdan" u poslednje četiri godine povećao prihod za 175 miliona dinara, a rashod smanjio za 100 miliona dinara.\nDirektor SRC "Tašmajdan" Milan Novović je istakao da je hala dobila 44 najnovija LED projektora koja su u rangu onih u najpoznatijim svetskim dvoranama.\n- Na ovaj način, postigli smo dovoljnu osvetljenost dvorane na duži vremenski period, jer se trajanje osvetljenja procenjuje na 10.000 sati po svakoj svetiljci. Ova rasveta neće ni na koji način ometati buduće radove na rekonstrukciji i biće kompatibilna i sa budućim kapacitetom dvorane - dodao je Novović. n\nMILAN Novović je naveo da rasveta ispunjava sve postojeće standarde sportskih internacionalnih federacija, kao što su FIBA, FIVB, Svetska rukometna federacija, i veoma stroge zahteve Evrolige i Evrokupa.


Datum objave: 24.05.2017 11:17 | Autor: mod\nBošković i Matern razgovarali su u Ministarstvu odbrane i o budućoj saradnji SR Njemačke i Crne Gore, kao punopravne NATO članice.\nBošković je istakao značaj odličnih crnogorsko-njemačkih odnosa tokom procesa evroatlantskih integracija Crne Gore, posebno naglašavajući važnost snažne podrške SR Njemačke reformama sistema odbrane naše zemlje. Ministar je apostrofirao značaj završetka procesa ratifikacije Protokola o pristupanju Crne Gore u NATO od strane svih članica Alijanse. On je dodao da se Crna Gora kontinuirano priprema za nove obaveze i zadatke koji će proizaći iz članstva u NATO, kako bi ravnopravno sa saveznicima odgovorila svim bezbjednosnim izazovima.\nAmbasador Matern je kazao da se Crna Gora tokom procesa evroatlantskih integracija dokazala kao pouzdan partner i da je svojim predanim radom i uspješnim reformama odbrambenog sektora nesumnjivo zavrijedila članstvo u Alijansi. On je dodao da će članstvom u NATO Crna Gora doprinijeti miru i stabilnosti regiona Zapadnog Balkana, ali i Evrope u cjelini.\nSagovornici su razgovarali i o dugogodišnjem zajedničkom angažmanu najprije u ISAF misiji, a potom i u misiji Resolute Support, što je doprinijelo razvoju visokog stepena povjerenja dvije zemlje, kao i projektovanju stabilnosti u turbulentnom Avganistanu.


U SRBIJI JOŠ SEDAM SLUČAJEVA KORONAVIRUSA, UKUPNO 55 | Hayat.ba\nU SRBIJI JOŠ SEDAM SLUČAJEVA KORONAVIRUSA, UKUPNO 55\nU Srbiji je do danas registrovano još sedam novih slučajeva koronavirusa, tako da je ukupno 55 potvrđenih slučajeva COVID 19.\nOd posljednjeg izvještaja do 8 sati danas testirani su uzorci 18 osoba od kojih je 7 pozitivnih i 11 negativnih na novi koronavirus, saopćilo je srbijansko Ministarstvo zdravlja, prenosi Tanjug.\nZbog situacije sa koronavirusom, Er Srbija otkazala je 16 letova planiranih za danas, među kojima su i letovi na linijama od Beograda za Podgoricu, Zagreb, Ljubljanu, Skoplje i Banjaluku.\nTakođer, otkazan je i današnji let na liniji Niš-Bolonja, objavljeno je na sajtu Er Srbije.\nSrbijanski avio-prevoznik neće realizovati tokom dana dva leta od Beograda za Ljubljanu, niti će letjeti za Cirih, Kopenhagen, Atinu, Rim, Milano, Beč, Bukurešt i Tel Aviv.\nAr Srbija je otkazala i let od Larnake do Beograda.


Cana: Pokazalo se da ipak može da se radi samo o fudbalu\nBeta\t 9. oktobra 2015. 07:05\nKapiten Albanije Lorik Cana rekao je da se pokazalo da utakmicu njegove reprezentacije protiv Srbije može da obeleži fudbal, a ne incidenti.\n“Najvažnije je da je sve proteklo u redu. Pokazali smo svima kako možemo da igramo fudbal i da u našoj međusobnoj utakmici preovladava sport, a ne neke druge stvari”, rekao je Cana agenciji Beta posle utakmice u Elbasanu.\nSrbija je pobedila Albaniju u gostima sa 2:0.\nReprezentativci Srbije su imali neprijatnost u Tirani, kada je njihov autobus kamenovan na putu do hotela. Prema rečima kapitena Albanije, to je izolovan incident koji je napravio 14-godišnjak i da je sve ostalo prošlo u najboljem redu.\nCana je istakao da je u Elbasanu “sve bilo savršeno”, ne računajući rezultat po njegov tim.\n“Rezultat nije baš dobar za nas, ali kada se pogleda utakmica, igrali smo dobro, međutim Srbija ima iskusne igrače, što je pokazala. Umeli su da stanu na loptu kod 0:0 i u završnici pobede”, kazao je Cana.\nOn je dodao da Srbija ima velike šanse da igra na Svetskom prvenstvu u Rusiji 2018. godine.\n“Srpska reprezentacija ima velike, kvalitetne igrače, svaka im čast. Imaju velike šanse da se plasiraju na Svetsko prvenstvo u Rusiji”, rekao je Cana.\nSrbija je odavno ostala bez šanse da se plasira na Evropsko prvenstvo u Francuskoj, dok bi Albanci pobedom u poslednjem kolu Grupe I nad Jermenijom obezbedili direktno učešće.


Grbović: Vučićeva pohlepa ugrozila energetsku bezbednost Srbije – SLOBODNA VOJVODINA\nGrbović: Vučićeva pohlepa ugrozila energetsku bezbednost Srbije\n“Šteta zbog pražnjenja rezervi iz Banatskog dvora će biti ogromna i verovatno će se brojati u stotinama miliona evra”\nEnergetska bezbednost Srbije ugrožena je neshvatljivom Vučićevom potrebom da na svaki mogući način utiče na veštačko povećanje rasta BDP-a. Ovakva neodgovornost dovela je do toga da Srbija umesto da izvozi struju, danas nema dovoljnu količinu ni za sopstvene potrebe, da zalihe kvalitetnog uglja ne postoje i da su zalihe mazuta i gasa na zabrinjavajuće niskom nivou, rekao je predsednik Pokreta slobodnih građana Pavle Grbović.\nOn je dodao da pored ogromne finansijske štete koja se broji u stotinama miliona evra, energetska bezbednost Srbije više će zavisiti od klimatskih uslova i viška proizvedene struje u Evropskoj uniji i darežljivosti Rusije, nego od Srbije.\n„Pogrešna odluka u pogledu strategije razvoja kopova uticala je na to da se već duže vreme kopa ugalj veoma lošeg kvaliteta, zbog čega je bila neophodna i upotreba ogromnih količina mazuta kako bi se podigla kalorijska vrednost uglja, a došli su u situaciju da imamo i nestašicu mazuta i da zavisimo od toga kada će iz Konstance stići barža od 2000 tona“, naveo je Grbović.\nKako je saopštilo Pokret slobodnih građana, Grbović je rekao da zbog sumanutih ambicija da se obori rekord iz 2011. godine u pogledu količine proizvedene struje i da se prikaže veći rast BDP-a od planiranog mesecima je kopan ugalj jako lošeg kvaliteta uz velike količine jalovine i blata, što je na kraju i dovelo do havarije usled koje je više desetina hiljada korisnika ostalo bez struje i grejanja.\n„Ono što je verovatno i najopasnije u ovom trenutku jeste to što su zarad veštačkog povećanja proizvodnje električne energije gotovo u potpunosti ispražnjene rezerve gasa u Banatskom dvoru, u toj meri da Srbija u ovom trenutku ima rezerve koje su dovoljne za vanredno snadbevanje gasom za svega desetak zimskih dana u kojima je temperatura ispod nule. Srbija je sa Rusijom zaključila sporazum o redovnoj isporuci po povlašćenoj ceni, ali se taj ugovor ne odnosi na vanredne isporuke koje će sasvim sigurno biti neophodne. Kako je cena gasa na međunarodnom tržištu na istorijski visokom nivou jasno je da će šteta zbog pražnjenja rezervi iz Banatskog dvora biti ogromna i da će se verovatno brojati u stotinama miliona evra“, upozorio je Pavle Grbović.\nRelated Topics:Aleksandar VučićBanatski dvorbdpenergetikaEvropska UnijakolapsKonstancaPavle GrbovićPSGRusijaSrbija\nSagovornici Danasa o pridruživanju sankcijama EU Belorusiji: Vučić se uplašio sve jačeg pritiska Zapada\nMarton (LSV): Nastavnicima veće plate i izgradnja novih škola-himna nije prioritet.


IGOR BESERMENJI: Izbori u Vojvodini – za i protiv naprednjačke histerije | Autonomija\nIGOR BESERMENJI: Izbori u Vojvodini – za i protiv naprednjačke histerije\nIma li mesta iznenađenjima?\nDanas postoji jedan deo takozvanih „opreznih“ vojvođanskih političara, poput Ištvana Pastora, koji nisu do danas napustili postojeću vojvođansku koaliciju, ne zato što im se nije htelo već zato što se nije smelo i nije trebalo, iz perspektive njihovih budućih partnera. Međutim, to ne znači da se uskoro stvari neće promeniti, jer izbori su sve bliže, a gospodin Pastor je odavno našao udobniju stolicu za smeštanje svojih interesa. Predsednik vojvođanskog parlamenta već je mnogo puta razočarao one koji su u njemu videli borca za interes autonomne Vojvodine, te je tako njegova stranka uspela u samo nekoliko godina da podrži i IV Vojvođansku konvenciju, ali i da bude prva devojka u redu za pratilju Vučićevog političkog pohoda na Vojvodinu. Pastor se tako našao na pola puta od saradnje sa vojvođanskim republikancima do rada sa strankom koja smatra da Vojvodina i ne treba da postoji, koja nema ni pokrajinski odbor, niti program za Vojvodinu. Zna gospodin Pastor da bi odavno ova vojvođanska vlada, nažalost ili ne, videla njegov odlazak, da mu je budući politički saradnik to tražio, ali se za to čeka povoljan trenutak, jer Vučić u jednom danu želi pobedu na izborima na svim nivoima.\nU međuvremenu, postepeno, oprezno, ali transparentno, gospodin Pastor je javnosti davao jasne signale svog budućeg političkog puta u pokrajini, koji će od sada biti zasnovan na saradnji sa Srpskom naprednom strankom. Pastorova stranka tako je postala paradigmatična slika srpske političke scene, gde su svi potvrdili da je sve moguće i da je malo mesta iznenađenjima. Nažalost, više ne sme i neće biti iznenađenja kada je Vojvodina u pitanju, jer njeni prvaci su odlučili da ona sada više nije tema na kojoj treba sasvim i beskompromisno insistirati.\nOdređeni deo opozicione na republičkom, a vladajuće grupe na pokrajinskom nivou, odabrao je da profitira na političkoj eutanaziji Demokratske stranke, da bude deo ispiranja, ulepšavanja i puderisanja biografije premijera Aleksandra Vučića, što je, uz sve zamerke koje se DS-u mogu pripisati, ipak licemerno i na kraju krajeva, govori o neiskrenosti budućih Vučićevih partnera prema sopstvenim biračima. Politički rejting srpskog premijera „u narodu“, danas možda jeste visok, ali sasvim je sigurno da u taj narod ne spadaju glasači SVM-a, LSV-a, SDS-a, LDP-a i ostalih. Ostaje još „samo“ da nam ove stranke bez okolišanja obznane jesu li toga svesne ili nisu, ali neki od postupaka njihovih lidera već odavno ne ukazuju na to da je ovaj blok stranaka odabrao da oslušne šta njihovo biračko telo misli o saradnji sa SNS. Imajući to u vidu, ne treba biti iznenađen ukoliko se dobar deo vojvođanskog biračkog tela na izborima bude opredeljivao u odnosu na to želi li ili ne Vučićevu stranku na čelu Vojvodine, te se odluči da podrži onog ko će naprednjačkoj histeriji prema pokrajini reći jasno „NE“.\nTakvo rezonovanje bi sasvim sigurno dobrim delom potisnulo konstruktivnu i sadržajnu debatu o biti vojvođanskih problema u stranu, ali bi bilo i sasvim opravdano, jer Vučićeva stranka baš ničim nije pokazala tokom godina upravljanja ostatkom države, da zaslužuje i šansu u Vojvodini. Na kraju krajeva, opredeljivanje „za“ i „protiv“ Vučića u Vojvodini, biće direktna posledica ponašanja i skorijih nastupa Pastora, Čanka, Jovanovića i ostalih, koji su o Vučiću govorili u afirmativnom kontekstu, što je, sasvim sigurno, za dobar deo vojvođanskog biračkog tela u koji spadaju i njihovi glasači, potpuno neprihvatljivo.\nDemokratska stranka napravila je veliku grešku kada je Bojan Pajtić javnosti saopštio želju da bude budući državni premijer, prvo, jer se ispostavilo da je to učinio nepotrebno brzo, a drugo, jer je time praktično poslao poruku da odustaje od borbe da političkom protivniku, pa i građanima, dokaže da je uprkos svim žestokim napadima u kojima se nisu birala sredstva za njegovo ocrnjivanje, ipak dobar vojvođanski premijer, u postojećim okolnostima.\nU ovom trenutku, za Vojvodinu bi bilo najbolje da, ili dobije alternativu postojećoj konfuziji u novoj političkoj snazi koja će je, za početak, makar odbraniti od političke agresije SNS-a, ili da se u okviru postojećih stranaka koje čine vojvođansku vladu otvore vrata razumu i novoj energiji koja neće pristati na to da je stvar sa pobedom Vučića u Vojvodini već rešena, jer ne mora da bude tako. SNS se, sasvim sigurno, još uvek boji izlaska pred vojvođanske birače. Zna to Vučić. Pastor, takođe.


HomeVestiU Novom Sadu Klaipeda proglašena omladinskom prestonicom Evrope za 2021. godinu\n22/11/2018Redakcija BALKAN TVVesti, za slajder0\n„Ovo je veliko priznanje za Novi Sad i Srbiju. Domaćini smo značajnog evropskog događaja u oblasti politike za mlade. Sa nama su brojni delegati iz gotovo svih evropskih država, predstavnici diplomatskog kora, kao i pokrajinske i republičke vlade. Novi Sad je kreiranje lokalnog akcionog plana za mlade prepustio omladinskim organizacijama uz logističku i finansijsku podršku gradske administracije. Verujem da će to biti najproduktivniji plan i da će pokazati da su mladi neposredni donosioci odluka. Međutim, tu se ne radi samo o njihovim pravima, već i o odgovornostima za rezultate koji se postignu“ – istakao je gradonačelnik Miloš Vučević i dodao da Novi Sad i Srbija moraju maksimalno da iskoriste dve evropske titule, i da stvore ambijent iz kojeg mladi neće želeti da odlaze.\nAranđelovdan BALKAN TV\nPolicija pronašla nestalu devojčicu u Bujanovcu


Proizvodi ► Brošure\nBrošure, dizajn, štampanje i izrada brošura sa dva ili više prevoja\nBrošura je vrsta reklamnog materijala koja se koristi za predstavljanje određenih proizvoda i usluga određenoj ciljnoj grupi. Poput flajera, ona je najbolji način za promociju delatnosti kojom se bavite. Poželjno je da bude vrhunskog kvaliteta i dizajna, jer u protivnom u očima klijenta može stvoriti pogrešnu sliku o Vašoj firmi.\nDizajn i štampanje brošura\nPored standardnih formata, postoji i mogućnost izrade proizvoljnih dimenzija, kao i većeg broja prevoja brošure u zavisnosti od obima opisa proizvoda ili usluge koju nudite. Ukoliko želite da vizuelno još više naglasite atraktivnost Vaših proizvoda, kompanija Jovšić Printing Centar nudi Vam štampu brošura u punom koloru na 150-250g/m2 kunstdruku ili drugim specijalnim vrstama papira.


B92: Odšteta za dvojicu Albanaca - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\n/Informisanje/Aktuelno o tranzicionoj pravdi/B92: Odšteta za dvojicu Albanaca\nAlbertu Nebihu i Skenderu Isufiju iz opštine Glogovac na Kosovu i Metohiji sud je dodelio po 185.000 dinara zbog nezakonitog pritvaranja 1999. i 2000.\nU saopštenju Fonda za humanitarno pravo navodi se da su Nebih i Isufi proveli šest, odnosno 11 meseci u pritvoru 1999. i 2000. godine. Oni su uhapšeni krajem maja 1999. godine, za vreme NATO bombardovanja SRJ, a navodili su da su ih policajci tukli za vreme ispitivanja i prilikom transporta u požarevački zatvor, u kom su živeli u lošim uslovima.\nNebihu i Isufi navode i da protiv njih nikada nije podneta optužnica niti bilo kakvo rešenje o pritvaranju i dodaju da od posledica boravka u zatvoru u Srbiji pate od post-traumatskog stresnog poremećaja.\nTužbu protiv Republike Srbije u ime dvojice Albanaca podneo je FHP 17. maja 2007. godine, a ta nevladina organizacija najavila je i žalbu Okružnom sudu u Beogradu zbog, kako smatraju, neprimereno malog obeštećenja.\nPosted On 22nd February 2013 ~ Comments Off on 73 godine zatvora za Simine četnike\nBeograd -- Odeljenje za ratne zločine Višeg suda osudilo je sedmoro pripadnika paravojne grupe "Simini četnici" na zatvorske kazne u trajanju od dve do 20


Foto: Tanjug/AP | Angela Merkel kod Erdogana u oproštajnoj poseti Turskoj\nTanjug 16.10.2021 19:23\nANKARA - Nemačka kancelarka Angela Merkel doputovala je u oproštajnu posjetu Turskoj i na razgovore sa predsjednikom Redžepom Taipom Erdoganom.\nPredsjednik Turske je izjavio da je u posjetu došla njegova "draga prijateljica" Angela Merkel, koja je dala veliki doprinos kreiranju sporazuma o izbjeglicama između EU i Turske i najavio da će Ankara nastojati da održi dobru saradnju i s novom njemačkom vladom.\n"Nadam se da će se uspješna saradnja koju smo imali sa Angelom Merkel nastaviti i za vrijeme mandata nove vlade Nemačke", rekao je Erdogan na zajedničkoj konferenciji za novinare.\nUprkos neslaganjima oko određenih pitanja, dijalog s Merkelovom pomogao je u rješavanju raznih pitanja, među kojima su proces pristupanja Turske EU i izbjeglička kriza, podsjetio je Erdogan i zahvalio njemačkoj kancelarki na "istinskim naporima" koje je uložila u rješavanje bilateralnih i regionalnih pitanja, posebno krize u Siriji, prenjela je Hina.\nTurska Njemačka Angela Merkel Redžep Taip Erdogan\nSvijet se utrkuje da zaustavi širenje nove omikron varijante korone\nČeška provjerava prisustvo omikron varijante korone\nU dva aviona iz Afrike zaražena 61 osoba\nSebastijan Kurc postao otac - dobio sina


Fudbalski kamp u Melbournu: Jedinstvena prilika za sve mlade fudbalere - AUBHA - AUSTRALSKA UNIJA BH ASOCIJACIJA\nDirektor US Soccer Education Murat Alibašić podvlači značaj kampa. “Zadatak svih nas će biti da na ovom kampu otkrijemo i potencijalne “Zmajeve” i predložimo ih FS/NS Bosne i Hercegovine. Pored toga, kamp će poslužiti i za odabir talentovanih igrača koji su sazreli za profesionalni nivo u nekoj od Evropskih liga. U tom smislu, već smo osigurali besplatnu probu za najtalentovanije fudbalere u timovima iz naše domovine i regiona.\nUz to, ovo je prilika da na jednom mjestu učesnici kampa svih starosnih kategorija treniraju s našim licenciranim i iskusnim stručnjacima i pokažu šta znaju. Potom, pružit ćemo im priliku da prezentiraju svoje znanje i budu viđeni od strane mnogobrojnih stručnjaka menadžera i skauta koji će pratiti dešavanja na kampu.”\nDodane informacije i način prijave možete naći na zvaničnoj web stranici US Soccer Education – http://ussoccereducation.com/


Izvor: Radio 021, 30.Jul.2019, 07:17\nFrancuska asocijacija Robin de Boa saopštila je da je podnela tužbu za namerno ugrožavanje ljudskih života isparenjem olova u požaru koji je zahvatio Notr Dam.\nAsocijacija je saopštila da je bilo potrebno da lokalni zvanicnici odmah izreknu zaštitne mere.\nU tužbi se ne navodi ko je konkretno osumnjičeni počinilac, odnosno ko se smatra odgovornim.\nStotine tona olova otopilo se kada je u aprilu požar uništio krov i kulu katedrale Notr Dam, a izuzetno >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << visok nivo olova je kasnije zabeležen u vazduhu u okolini katedrale.\nDeca su posebno osetljiva na zdravstvene probleme koje izaziva trovanje olovom.\nGradski zvaničnici su prošle sedmice naredili dubinsko čišćenje škola u susedstvu, a zdravstvene vlasti su preporučile deci i trudnicma koji žive u blizni da urade testove krvi.\nRTV Pink: Tužba zbog isparenja olova u požaru katedrale Notr Dam\nKurir: TUŽBA ZBOG POŽARA U NOTR DAMU: Stotine tona olova se otopilo a vlasti nisu reagovale na opasnost isparenja!\nB92: Tužba zbog isparenja olova u požaru katedrale Notr Dam\nNezavisne Novine: Tužba zbog olova u vazduhu nakon požara u Notr Damu


KLADOVO: 13. Etno festival (20–22. jul 2018) - Fondacija Srpski legat\n07 jul 2018 Sanja Vukovic\nFOTO: PRESS: Istočne vesti\nKoristimo ovu priliku da vas obavestimo da će Turistička organizacija opštine Kladovo pod pokroviteljstvom Opštine Kladovo organizovati 13. Etno festival – Kladovo 2018 u terminu 20–22. jul 2018. godine, sa ciljem da održi tradicionalni karakter manifestacije i početnu ideju očuvanja narodnog stvaralaštva, starih zanata, jela, prirodnih proizvoda, pesme i igre.\n13. Etno festival – Kladovo 2018 istovremeno je i prilika za uspostavljanje partnerskih, prijateljskih, kulturnih, privrednih i turističkih veza među gradovima, selima, privrednim subjektima, među ljudima…\nNa hiljade posetilaca iz Istočne Srbije, susedne Rumunije, Bugarske, turisti, sugrađani i veliki broj učesnika potvrdili su da je Etno festival u Kladovu najbrojnija i najposećenija manifestacija u regionu.\nNa 100 tipskih štandova u strogom centru grada biće prezentovani etno sadržaji izlagača iz Srbije, a u večernjim časovima predstaviće se pesmom i igrom folklorna društva i afirmisani estradni izvođači i grupe.\nPozivamo vas da vašim prisustvom uveličate ovogodišnji 13. Etno festival – Kladovo 2018.\nŽelja nam je da se zajedno družimo na ovogodišnjem festivalu.\nSrdačan pozdrav iz Kladova!\nDetaljan program 13. Etno festivala – Kladovo 2018 možete videti na ovome linku: http://www.srbija.travel/upload/documents/programetno.pdf\nRođen je arhitekta Đorđe Bobić


Grant šema od 3 miliona za lica sa invaliditetom – Mladi Nikšića\nUpravni odbor Zavoda za zapošljavanje (ZZZCG) usvojio je odluku za dodjelu grant šeme, u iznosu od tri miliona eura, za finansiranje projekata zapošljavanja lica sa invaliditetom.\nJavni poziv biće otvoren do 21. aprila, a mogu se javiti pravna i fizička lica koja doprinose unaprjeđenju profesionalne rehabilitacije i zapošljavanju lica sa invaliditetom, prenosi RTCG.\nKako saopštavaju iz ZZZCG, očekuju uključivanje najmanje 500 lica u projekte, osposobljavanje za rad najmanje 90 odsto učesnika projekata i zaposlenje u toku trajanja projekta najmanje 60 odsto učesnika.\nOčekuje se realizacija najmanje 20 odsto projekata koji za rezultat imaju zapošljavanje nakon projekta najmanje dva lica sa invaliditetom, u najkraćem trajanju od šest mjeseci.\n“Najmanje 200 poslodavaca biće upoznato sa mogućnostima i benefitima zapošljavanja lica sa invaliditetom. U projektne aktivnosti kojima se povećava nivo znanja i vještina biće uključeno najmanje 100 lica sa invaliditetom”, saopšteno je iz ZZZCG.\nSavjet Fonda za profesionalnu rehabilitaciju lica sa invaliditetom dostavio je Upravnom odboru mišljenje, u kome se kaže da su ispunjeni uslovi za dodjelu sredstava Fonda, odnosno grant šeme u iznosu od tri miliona eura.\n“Na sjednici Upravnog odbora, kojom je predsjedavala Ranka Pavićević, donesene su odluke o finansiranju dva programa. Odobreno je 150 hiljada eura za program osposobljavanja za rad kod poslodavca, od čega će 60 odsto biti usmjereno sjevernim i manje razvijenim opštinama. U ovaj program biće uključeno 115 nezaposlenih. Odobreno je 164 hiljade eura za realizaciju programa osposobljavanja za samostalan rad, u koji će biti uključena 82 nezaposlena”, navodi se u saopštenju Zavoda.\nNikšićanima prija porast temperature


Tomasevic: Svi vozaci kamiona iz SR presli iz Ukrajine u RUM\nTanjug 2. marta 2022. 12:45\nBEOGRAD – Svi vozači kamiona iz Srbije prešli su ukrajinsko-rumunsku granicu i uputili se ka Srbiji, izjavio je danas ambasador Srbije u Rumuniji Stefan Tomašević i dodao da su neki već stigli na odredište.\nTomašević je rekao da je sinoć ukrajinsko-rumunsku granicu prešlo 11 kamiona sa registarskim oznakama Srbije, a jutros dodatnih 26 kamiona.\n„To praktično znači da su svi naši prevoznici odnosno vozači, prešli ukrajinsko-rumunsku granicu i uputili se ka Srbiji. To je ono što je najvažnije imajući u vidu da je taj zastoj jako dugo trajao, da su ušli u šesti dan i da su čekali na carinske procedure“, rekao je ambasador za TV Prva, prenelo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nPrema njegovim rečima, ambasada u Bukureštu je apelovala juče na vozače kamiona da budu strpljivi imajući u vidu da carinska procedura neće ići onom brzinom koju mi očekujemo, a da su Ministarstvo spoljnih poslova Srbije i drugi nadležni organi učinili sve da se taj zastoj okonča i da kamioni krenu.\nNa pitanje da li je bilo problema i provokacija srpskih kamiondžija zbog robe koju su prevozili, ambasador je rekao da ne bi spekulisao o tome da li je u pitanju roba ruskog i beloruskog porekla, jer za to ne postoje dokazi.\n„Mi formalno sa ukrajinske strane nikada nismo dobili takvu informaciju, ali ono što je sigurno jeste da se nakon više dana zastoja stvara određena nervoza, a ono što takođe moramo da razumemo jeste da je ratno stanje u Ukrajini i da su granični prelazi bili okupirani i prijemom humanitarne pomoći, tu je bilo i civila i da verovatno nije bilo ni dovoljno ljudstva. Ne bih ulazio u razloge zašto je to dugo trajalo. Neki od mogućih razloga sam naveo“, rekao je Tomašević.\nPrema njegovim rečima, predstavnici naše ambasade su sve vreme bili u komunikaciji sa vozačima i Republika Srbija, kao i naša predstavništva, bila je spremna da se razmotre i alternativni načini pomoći vozačima kamiona da se ta kriza dalje prolongirala.\n„Ovo je najbolji scenario gde su i oni, kao i roba koju prevoze, nastavili dalje put ka Srbiji. Zahvalio bih svima koji su učestvovali u ovom procesu“, naveo je Tomašević.\nNa pitanje o trenutnoj situaciji u Rumuniji u vezi sa izbeglicama iz Ukrajine, Tomašević je rekao da je Rumunija spremno dočekala talas izbeglica, čiji je broj još pre dva dana premašio 100.000.\n„U ovom trenutku mi ne možemo sa sigurnošću da kažemo koji broj se zadržao, jer je to proces koji je u toku, ali svakako je Rumunija u stanju da prihvati više desetina hiljada izbeglica iz Ukrajine i da ih na neko vreme smesti na svojoj teritoriji. Mi ćemo pratiti situaciju iz dana u dan, nadamo se da će se taj talas izbeglica što pre zaustaviti i da će se smiriti situacija na terenu“, kazao je ambasador Tomašević.


Danas bankarstvo u Srbiji puni 150 godina\nVesti izvor: Kamatica, Vreme\nDanas je 150. godišnica od početka bankarstva u modernoj Srbiji. Na ovaj dan je osnovana Uprava fondova, prva kreditna ustanova u Kneževini.\nNaše poslovne banke svoj "praznik" dočekale su u jednoj kriznoj državnoj ekonomiji i u vremenu kada je postizborna "smena vlasti" pojačala pritiske na čitav finansijski sektr, dovela da smene rukovodstva u centralnoj emisionoj banci, a afera u Agrobanci došla i do sudsko-policijskog istražnog postupka.\nPoslovne banke u Srbiji suočavaju se i sa klasičnim teškoćama koje se uvek javljaju u vremenu privredne recesije, niske ekonomske konjunkture, visokog javnog državnog duga, velike nezaposlenosti i dosta raširenog siromaštva u zemlji koja i inače ima nizak bruto domaći proizvod po glavi stanovnika, od oko 5000 američkih dolara.\nBankarski poslovi u Srbiji i inače poslednjih godina uglavnom se vrte oko relativno malog volumena novčanog i kreditnog prometa – građanstvo ima ukupna kreditna zaduženja na nivou oko 600 milijardi dinara, a preduzeća nešto manje od 1500 milijardi dinara.\nDakle to je ukupno oko 20 milijardi evra, što je za jednu evropsku zemlju sa oko 7,3 miliona stanovnika u suštini nedovoljno za krupniji bankarski biznis.\nUprkos svemu tome, vodeći bankari i banke u Srbiji drže se zlatnog načela – "sutra će osvanuti novi dan", pa i stranci koji su investirali u srpske banke veruju da će i Srbiji jednom krenuti na ekonomskom polju i da će njena privreda, a naravno i njeni građani, dočekati bolja vremena, pa će biti i veći potrošači bankarskih usluga.\nPrva srpska banka, osnovana 1869. godine u Beogradu, sa uplaćenom glavnicom od 200.000 dukata, propala je u roku od dve godine.\nSlom ove banke imao je za posledicu to da čitavih deset godina nikome nije padalo na pamet da ponovo ulaže novac u osnivanje neke banke u Srbiji.\nPosle Drugog svetskog rata celokupno bankarstvo je nacionalizovano, ali već polovinom šezdesetih godina 20. veka socijalističko rukovodstvo Jugoslavije počinje da shvata da bez razvijenog poslovnog bankarstva neće moći da obezbedi veći dotok međunarodnog kapitala u zemlju.\nTada počinju da se razvijaju i relativno snažne poslovne banke, nažalost najčešće pod suviše velikim uticajem političkih rukovodstava republika i pokrajina u tadašnjoj federaciji. Ipak, pored slovenačkih, srpske banke su bile vodeće u SFRJ, ali će ih ratne prilike i svetske sankcije devedesetih godina proteklog veka potpuno upropastiti.\nPosle 2000. godine, kada se Srbija otvara prema svetu i kada se rađa takozvani "evropski put" države, bankarstvo se, gotovo začudo, prvo stabilizovalo, dakako uz obilate investicije stranih banaka.


Brexit: Evropska komisija predstavila nacrt pregovaračkih smernica za narednu fazu pregovora\nVi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Brexit: Evropska komisija predstavila nacrt pregovaračkih smernica za narednu fazu pregovora\nBy Antonela objavljeno\t 20/12/2017 Vesti iz Brisela\nNa osnovu smernica koje je Evropski savet usvojio 15. decembra, Evropska komisija je danas Savetu uputila preporuku za otvaranje rasprave o narednoj fazi propisnog povlačenja Ujedinjenog Kraljevstva iz Evropske unije.\nU nacrtu pregovaračkih smernica koje dopunjuju pregovaračke smernice iz maja 2017, definisani su dodatni detalji o eventualnim prelaznim aranžmanima, konkretno:\nNema mogućnosti selektivnog pristupa. Ujedinjeno Kraljevstvo nastavlja da bude deo carinske unije i jedinstvenog tržišta (što uključuje sve četiri slobode). Pravne tekovina Unije bi trebalo da se i dalje primenjuju u celosti na Ujedinjeno Kraljevstvo i u njemu kao državi članici; sve izmene pravnih tekovina u tom periodu bi trebalo da se automatski primenjuju na Ujedinjeno Kraljevstvo.\nBiće primenjivani svi postojeći regulatorni, budžetski, nadzorni, pravosudni i izvršni instrumenti i strukture Unije, uključujući nadležnost Suda pravde Evropske unije\nUjedinjeno Kraljevstvo će postati treća zemlja 30. marta 2019, pa samim tim neće više biti zastupljena u institucijama, agencijama, telima i kancelarijama Unije\nU preporuci se skreće pažnja na to da je rezultate prve faze pregovora, kako su navedeni u Saopštenju Komisije i zajedničkom izveštaju, neophodno preneti u pravne odredbe. Ističe se da je neophodno dovršiti rad na svim pitanjima u vezi sa povlačenjem, uključujući ona o kojima se u prvoj fazi pregovora nije raspravljalo, kao što je opšte upravljanje sporazumom o povlačenju i važna pitanja kao što je roba koja je stavljena na tržište pre povlačenja Ujedinjenog Kraljevstva iz EU.\nNaredni koraci: u skladu sa smernicama Evropskog saveta od 15. decembra, Savet za opšte poslove će usvojiti dodatne pregovaračke smernice o prelaznim aranžmanima u januaru 2018.\nEvropska komisija je 8. decembra 2017. Evropskom savetu preporučila da odluči da je u prvoj fazi pregovora sa Ujedinjenim Kraljevstvom postignut dovoljan napredak. Na sastanku održanom 15. decembra, lideri 27 država članica Evropske unije su potvrdili da je postignut dovoljan napredak u pogledu građanskih prava, Irske i finansijske nagodbe, a tom prilikom su usvojene i smernice za početak druge faze pregovora. Ovo se nadovezuje na rezoluciju Evropskog parlamenta od 13. decembra kojom se potvrđuje da je postignut dovoljan napredak.\nNa ovu fazu pregovora se i dalje u potpunosti primenjuju smernice Evropskog saveta od 29. aprila 2017. kao i opšta načela i proceduralni aranžmani za vođenje pregovora iz pregovaračkih smernica Saveta od 22. maja 2017.


Pobednički niz kadeta pred pauzu\nJesenja sezona u Kadetskoj ligi Srbije završena je pretodnog vikenda, a Zvezdini kadeti prvi deo trke u kojoj brane šampionski tron završili su na drugoj poziciji.\nUčenici Slavoljuba Đorđevića u 16 prvenstvenih duela skupili su 34 boda uz učinak od 11 pobeda, remi i četiri poraza, a podatak za pohvalu je da su crveno-beli dečaci postigli najviše pogodaka u ligi – 44.\nNajznačajniji doprinos dao je Miloš Pantović zatresavši mrežu rivala čak devet puta, a u stopu ga prate Ilija Babić sa sedam i Andrija Radulović sa šest golova.\nDečaci rođeni 2002. godine poluzsezonu su počeli i završili pobedom nad istim rivalom, Radom, a upravo trijumf na Banjici, uz slavlje protiv Vojvodine, predstavlja najubedljiviju pobedu naših kadeta (5:0).\nTim koji sa kapitenskom trakom predvodi Aleksa Matić na zimsku pauzu je otišao sa nizom od šest uzastopnih trijumfa, a jedini razlog za žal imaju zbog blagog pada forme od 7. do 10. kola.\nIpak, 11 pobeda bilo je dovoljno da Zvezdini biseri u nastavak trke uđu kao jedni od glavnih kandidata za trofej i uz samo tri boda zaostatka u odnosu na večitog rivala, korak ispred Brodarca, odnosno dva ispred Čukaričkog.\nPosle vrlo dobre jeseni, crveno-belim šesnaestogodišnjacima sledi dvomesečna pauza posle koje će kroz 14 preostalih duela pokušati da odbrane titulu šampiona Srbije.