Jakunjin: UN da proglase potrebu obračuna sa ID - Sputnjik Srbija\n11:39 10.10.2015 (osveženo 11:56 10.10.2015) Preuzmite kraći link\nMeđunarodna zajednica treba da ujedini napore radi što skorijeg prekida rata u Siriji i rešenja izbegličke krize, poručeno je sa foruma Dijalog civilizacija na grčkom ostrvu Rodos.\n„Predlažemo da se razmotre koreni sukoba, a ne da se pokušava površinsko rešavanje. Veoma je lako reći: neka Bašar el Asad ode — i situacija će se odmah sama od sebe rešiti. Da li verujete u to? Primer Libije pokazuje da to nije rešenje problema. Rešenje je pre svega da se ujedine snage. To je poseban slučaj kad UN može da proglasi potrebu obračuna sa Islamskom državom kao sa terorističkom organizacijom koja ugrožava miran život na čitavoj planeti“, rekao je na brifingu za novinare jedan od osnivača foruma, bivši šef Ruskih železnica Vladimir Jakunjin.\nU obraćanju učesnicima foruma on je podsetio da je zapadni politički sistem poslednjih 25 godina razvio tezu o neizbežnoj konfliktnosti, što se potom koristi kao opravdanje za vojne intervencije u raznim delovima sveta.\nVladimir Jakunjin na forumu „Dijalog civilizacija“ na Rodosu\n„Razrađuju se mape puta sa ciljem da se menjaju stvari u različitim zemljama, a sve se to prikriva idejom o humanoj intervenciji. Današnja politička piramida je obrnuta naglavačke, pa osnovna pokretačka snaga nije ekonomija nego su politički ciljevi odlučujući i određuju geoekonomske trendove. To se odnosi na sve žešće sukobe na Bliskom istoku, u Aziji, Africi, Latinskoj Americi, a sad se može govoriti i o Istočnoj Evropi, imajući u vidu ogromnu reku izbeglica koja ju je zapljusnula. Sve se to odnosi na sve narode koji se ne uklapaju u amerocentrični model uređenja sveta“, rekao je Jakunjin.\nPrema njegovim rečima, izbeglička kriza nije samo tragedija ljudi koji su ratovima izbačeni iz svoje sredine, već i tragedija ljudi koji žive u Evropi jer se dovodi u sumnju sama humanost evropskog društva.\n„Proces preseljavanja izbeglica je naizgled nastao stihijski, ali ko će poverovati u stihijnost kad postoje organizovane grupe koje prevoze te ljude, zarađuju na njima, kad se formiraju čitavi fondovi pod nazivom ’Welcome to Europe‘ i to ih ne formiraju Evropljani“, upitao je Jakunjin.\nNa skupu je pročitana poruka šefa ruske diplomatije Sergeja Lavrova, koji je izrazio uverenje da će promovisanje sumnjivih projekata geopolitičkog inženjeringa, organizovanje obojenih revolucija, izvoz demokratije, nametanje narodima tuđih recepata preobražaja, pa i putem sile, samo povećavati haos i napetost.\nLavrov je istakao da se pretnje za savremeni svet, uključujući eskalaciju terorizma na Bliskom istoku i u Severnoj Africi, mogu savladati samo zajedničkim snagama, oslanjajući se na principe međunarodnog prava i potencijal Ujedinjenih nacija, koje su univerzalni mehanizam međunarodnog mira i bezbednosti.\nUčesnici foruma „Dijalog civilizacija“ na Rodosu\nBivši generalni sekretar Saveta Evrope Valter Švimer istakao je da bi okončanje vojnih dejstava u Siriji i pobeda nad teroristima Islamske države i Nusra fronta doprineli rešenju izbegličke krize.\n„Ako se izađe na kraj sa ID i Al Nusrom biće to jedan razlog manje da Sirijci napuštaju svoju zemlju i to će povećati šanse da se vrati kući milion izbeglica koje su danas u Turskoj, Libanu i drugim zemljama. Mislim da bi većina sirijskih izbeglica htela da se vrati, ali ne pod vatru. Tako da je prekid vojnih dejstava najvažniji zadatak“, rekao je Švimer na forumu koji se trinaesti put održava na grčkom ostrvu Rodos.\nNekadašnji austrijski kancelar Alfred Guzenbauer takođe je pozvao na hitno uspostavljanje prekida vatre, ocenivši da je bilo pogrešno što je Zapad intervenisao u Iraku, Libiji, Siriji. On je istovremeno upozorio da bi bila greška i da se buduća rešenja za Siriju smišljaju u Vašingtonu, Moskvi, Briselu. „Ljudi koji žive u Siriji treba da dođu do dogovora, uz međunarodnu podršku“, rekao je Guzenbauer.\nProfesor međunarodnog prava sa Prinstona i Univerziteta Kalifornija Ričard Falk pozvao je na uspostavljanje novog realizma koji će priznati nemoć militarističke moći.\n„Amerika nije ništa naučila iz Vijetnama, niti iz kasnijih poraza u Iraku i Avganistanu. Vojna moć ne donosi pobedu, nego pobeđuje slabija a istrajnija strana. Avganistanska poslovica kaže: vi imate satove, mi imamo vreme. Ako se ne suprotstavimo izazovu militarizma, ne čeka nas ništa dobro“, rekao je Falk, inače srpskoj publici poznat kao član komisije Ričarda Goldstona, koja je neposredno posle rata 1999. zaključila da je bombardovanje SRJ bilo „nelegalno ali opravdano“ i preporučila uslovnu nezavisnost Kosova.\nPatrijarh moskovski i cele Rusije Kiril je u poruci pročitanoj na forumu pozvao da se preduzmu svi mogući napori za zaštitu hrišćana progonjenih na Bliskom istoku i u Severnoj Africi.\n„Danas je doveden u pitanje sam opstanak hrišćanskog stanovništva u zemljama gde je živelo dva milenijuma. U naše doba potrebne su ne samo uverljive reči u zaštitu mira i bratstva, nego i aktivno delovanje“, poručio je ruski patrijarh.\nJakunjin, kriza, Bliski istok, Evropa, Vladimir Jakunjin


Grad Pirot - Bogat repertoar Doma kulture u okviru Pirotskog leta i narednih dana\nPirotsko leto 2016. počelo je 1. jula koncertima Ansambala Doma kulture. Dom kulture je i ove godine jedan od glavnih nosioca ove manifestacije, s obzirom da imaju najviše programa kojima su obogatili kompletnu manifestaciju.\nNa jednoj od konferencija za novinare direktor Doma kulture Miško Ćirić naveo je da su za ovogodišnje Pirotsko leto izdvojena sredstva od 2.200.000 dinara, a za Međunarodni folklorni festival, kao manifestaciju za koju tradicionalno vlada najveće interesovanje, 2.750.000 dinara.\nĆirić je u izjavi za Portal Plus online i Naxi Plus radio rekao da se trude da Piroćancima pruže maksimalni užitak i ponude široku lepezu programa koje realizuju. U narednim danima predstoji koncert YU grupe na Omladinskom stadionu (29. jula), Mini letnji sajam knjiga 1. avgusta, 3. avgusta je koncert Miroslava Ilića, od 3. do 6. avgusta na pozornici Pirotskog leta biće odigrane četiri predstave za najmlađe sugrađane, a 7. avgusta Međunarodni folklorni festival kada će u naš grad doći ansambli iz Argentine, Letonije, Izraela, sa Kanarskih ostrva, iz Banja Luke i Toronta.\nOvom prilikom Miško Ćirić govorio je i o repertoaru Bioskopa, ali i o ostalim aktivnostima kojima će se baviti ubuduće.


Šestomesečni period na raspolaganju je pretpretresnom sudiji Nicolas Guillouu da potvrdi ili odbaci optužnicu u 10 tačaka koju je podnela Kancelarija specijalnog tužioca protiv predsednika Kosova Hašima Taćiija već je istekao. Tači i lider PDK Kadri Veseli biće procesuirani zbog niza zločina tokom i nakon rata.\nSpecijalizovana veća u Hagu odlučila su da trenutno ne izbose u javnost da li su optužbe protiv Tačija i Veselija potkrepljene dokazima. Kako je pre otprilike dve nedelje šefica Jedinice za javno informisanje i komunikaciju u specijalizovanim komorama Angela Griep najavila ova se optužnica, kao i ostale, može potvrditi, ali ne i odmah objaviti.\nDok optužnica ne bude objavljena u javnosti, ona ostaje poverljiva, zajedno sa postupcima revizije. Sudija za prethodni postupak, u zavisnosti od specifičnosti slučaja, ima do šest meseci da odluči da li će odbiti ili potvrditi optužnicu. U isto vreme, pravila predviđaju određene scenarije koji bi mogli dovesti do potvrđene optužnice za objavljivanje najkasnije šest meseci nakon podnošenja ”, navodi se u odgovoru Specijalne komore.\nU poslovniku Suda postoje pravila prema kojima pretpretresni sudija u nekim slučajevima može naložiti da se potvrđena optužnica neko vreme ne objavljuje.\nJedna od odredbi Poslovnika o postupku i dokazima pred Specijalnom komorom pojašnjava da se u nekim slučajevima objavljivanje optužnice može odložiti.\n„U posebnim okolnostima, ako pre potvrđivanja optužnice, specijalni tužilac prezentuje validne bezbednosne razloge, da bi sprečio bekstvo optuženog, zbog ometanje postupka ili za sprečavanje socijalnih nemira, sudija pre suđenja, između ostalog, može privremeno naložiti neobjavljivanje optužnice, dokumenata ili informacija povezanih s optužnicom sve dok se ne izda drugi nalog. Međutim, optužnica će biti objavljena, ako je potrebno, najkasnije do prvog pojavljivanja optuženog “, kaže se u pravilu 88, naslovljenom „Javni status optužnice“.\nTači nije komentarisao optužnicu, dok je poslednja osoba iz Demokratske partije Kosova (PDK) o kojoj je postavljeno pitanje poslanik Mrrim Luštaku na konferenciji za štampu u subotu.\n„Mi smo Demokratska partija Kosova, ne mešamo se u pravdu, ovo pitanje nije za mene, već za nadležna tela“, rekao je Luštaku.\nU međuvremenu, advokat Arianit Koci rekao je u subotu da Specijalni sud krši osnovna ljudska prava Hašima Tačija i Kadrija Veselija, koji nije rekao ništa o optužnici protiv njih.\n„Ni najmanje poštovanja nema prema narodu Kosova, prema ličnosti predsednika Kosova, niti prema Hašimu Tačiju kao pojedincu, s tim što Specijalizovana komora ne pruža informacije o tome šta se dešava sa optužnicom podignutom 24. aprila 2020 “, objavio je Koci na Fejsbuku.\n„Istekao je šestomesečni rok! Čitav narod je držan kao talac! S druge strane, gospodo, ljudska prava gospodina Tačijaa su brutalno kršena”, napisao je Koci, dodajući da Tribunal na taj način gubi kredibilitet.\nSpecijalno tužilaštvo (SPO) podiglo je 24. aprila optužnicu u deset tačaka pred Specijalnim većem Kosova (SPC), u kojoj se Hašim Tači, Kadri Veseli i drugi terete za čitav niz zločina protiv čovečnosti i ratnih zločina, uključujući ubistvo, prisilne nestankei, progon i mučenje.\nU optužnici se navodi da su Hašim Tači, Kadri Veseli i drugi osumnjičeni odgovorni za oko 100 ubistava. Zločini predstavljeni u optužnici koju je podneo Specijalni tužilac uključuju stotine identifikovanih žrtava kosovskih Albanaca, Srba i Roma, kao i političkih protivnika.\nU saopštenju za štampu, specijalni tužilac je rekao da je optužnica rezultat duge istrage i dokazuje njegovu odlučnost da može da dokaže sve optužbe koje su iznete. / Ibna


Članovi Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava su, na sednici od 6. septembra 2016. godine, razmotrili Izveštaj o radu Državne revizorske institucije za 2015. godinu, koji je podneo predsednik Saveta DRI, Radoslav Sretenović.\nSretenović je članovima Odbora predstavio organizacionu strukturu DRI, realizaciju finansijskog plana i realizaciju plana revizija u 2015. godini. Predstavljajući strukturu Izveštaja, on je kao najvažniju stvar istakao preporuke koje je DRI dao za izmene i/ili donošenje novih propisa. Sretenović je podsetio da reviziji podleže 11.000 korisnika javnih sredstava, kao i da se svake godine vrši revizija završnih računa budžeta Republike Srbije, institucija socijalnog osiguranja, Narodne banke Srbije, jedinica lokalne samouprave, a od 2015. godine i političkih stranaka.\nU 2015. godini izvršena je revizija finansijskih izveštaja i pravilnosti poslovanja kod 78 subjekata i revizija sastavnih delova finansijskih izveštaja kod 80 subjekata. Prvi put je izvršena kontrola finansijskih izveštaja tri političke partije. Takođe, u 2015. godini izvršena je revizija i kod 16 jedinica lokalne samouprave, kao i tri revizije svrsishodnosti, tako da je ukupno u prethodnoj godini izvršeno 174 revizije.\nSretenović je naveo i da je DRI skrenula pažnju na neusklađenost propisa u preko 60 izveštaja o reviziji. Što se tiče efekata revizije, odnosno preporuka, DRI je dala ukupno 1.672 preporuke, najviše iz oblasti rashoda. Subjekti revizije su uglavnom u toku revizije postupali po preporukama, mada je DRI podnela i 113 prijava, što sa prijavama iz 2014. godine iznosi ukupno 358 prijava za preko 347 odgovornih lica.\nPredsednik Saveta DRI predstavio je i strateški plan DRI u narednom periodu, kao i spremnost ove institucije za rad na pregovaračkoj poziciji Srbije za Poglavlje 5.\nNakon duže rasprave, članovi Odbora utvrdili su većinom glasova Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu DRI za 2015.godinu i uputili ga Narodnoj skupštini na razmatranje i odlučivanje.\nU nastavku sednice, članovi Odbora su većinom glasova utvrdili i Predlog zaključka povodom razmatranja Izveštaja o radu Fiskalnog saveta za 2015. godinu i uputili ga Narodnoj skupštini na razmatranje i odlučivanje.\nČlanovi Odbora dali su saglasnost predsednici Odbora dr Aleksandri Tomić da u ime Odbora potpiše Memorandum o saradnji između Fiskalnog saveta i Odbora za finansije, republički budžet i kontrolu trošenja javnih sredstava, i utvrdili principe za sprovođenje testiranja kandidata za izbor dva člana Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki. Članovi Odbora odlučili su da će se testiranje sprovesti 16. septembra 2016. godine, kao i da se kandidatkinja dr Jelena Stojanović oslobađa testiranja, odnosno, da joj se uvažavaju rezultati sa prethodnog testiranja.\nNa sednici su razmotreni i zahtevi zaposlenih u Upravi za javne nabavke, za davanje prethodne pisane saglasnosti za obavljanje dodatne plaćene aktivnosti. Odbor je dao saglasnost za obavljanje dodatne plaćene aktivnosti Danijeli Bokan, Svetlani Ražić, Danijeli Božović i Daliborki Srećkov iz Uprave za javne nabavke.\nIzvor: Press služba Narodne skupštine, 06.09.2016.


"Slomljeno srce" i Bahove kapi - Astrologija i Bahove kapi\nO slomljenom srcu su i ranije pisali pesnici, međutim lekari su utvrdili da proživljene emotivne traume mogu imati negativan efekat na srce i oštetiti ga fizički. To se zove stres kardiomiopatija ili sindrom slomljenog srca. Sindrom slomljenog srca najslikovitije se objašnjava primerom naglo i(li) grubo prekinute snažne emotivne veze dvoje dotad povezanih ljubavlju. Rastanak uzrokuje jaku emotivnu traumu zbog prekida osećaja topline i blaženstva, pa umesto „ljubavne mešavine“ hormona blaženstva i sreće, dopamina i endorfina, organizam počinje da luči previše hormona stresa, adrenalina i kortizola, izazivajući više simptoma „slomljenog srca“.\nIako ovi simptomi liče na simptome srčanog udara, kao što je bol u grudima i plitko disanje, „slomljeno srce“ je sindrom koji je samo privremen i potpuno se leči – ako se deluje brzo. Oko 67 odsto ispitanih pacijenata bilo je izloženo nekoj vrsti fizičkog ili emotivnog stresa, kao što su to loše vesti o članu porodice, porodične svađe, teške bolesti i saobraćajne nesreće, pre nego što im je dijagnostikovan sindrom „slomljenog srca„.\nLekari su svima prepisivali lečenje uzimanjem aspirina ili lekova za srce, kao što su to beta blokatori ili ACE inhibitor. Iako je čak petina pacijenata dostigla kritični oblik ove bolesti, koji je zahtevao hitno medicinsko lečenje da bi uopšte i preživeli, svi problemi su nestali u roku od 48 časova, a ispitanici su doživeli potpuni oporavak. Takođe, istraživači su otkrili da se „sindrom slomljenog srca“, za razliku od srčanog udara, koji je čest u zimskom periodu, najčešće javlja tokom proleća i leta.\n„Neki veruju da je ‘sindrom slomljenog srca’ u stvari srčani udar koji nije ‘izdržao’ do kraja i zato ne ostavlja nikakve trajne posledice na srčani mišić. Drugi, opet, ističu da sindrom nema veze sa srčanim arterijama i da se u ovom slučaju radi samo o problemu sa srcem“, objasnio je jedan od istraživača koji su radili na ovom eksperimentu, dr Ričard Regnant. On napominje da će ovo istraživanje pomoći kardiolozima u lečenju njihovih pacijenata. „Iako još mnogo toga moramo da naučimo, do sada smo saznali da je ‘sindrom slomljenog srca’ u retkim slučajevima smrtonosan ako se pacijentima pruži sva potrebna medicinska pomoć u prvih 48 časova“, zaključio je doktor Regnant, koji sada započinje novi projekat u kojem će ultrazvukom proučavati unutrašnju štetu koja nastaje na srcu, a koju uzrokuje „sindrom slomljenog srca“.\nKako se ova problematika oslikava na psihološkom planu? Stres, koji osoba doživi, izaziva reaktivnu depresiju koju retko ko „skapira“ odmah a ona je u stanju da izvrši totalni poremećaj rada srca, ukoliko se ne deluje odmah sa antidepresivima i antistresorima. Kao izvrsno sredstvo za uspostavljanje psihološke stabilnosti, svakako su Bahove cvetne kapi.\nNa astrološkom planu očigledan je aspekt Saturna sa nekom ličnom planetom ili sa Chironom(vladar traume). Kao zanimljiv detalj navešću vam podatak da su me, u mladosti(zbog Marsa u Raku, u mom natalnom horoskopu), saletale devojke kojima je neko već „slomio srce“ a danas me pronalaze(uglavnom žene) klijenti koji su ostavljeni od partnera i traže pomoć od mene kao praktičara Bahovih kapi. I, veoma su zadovoljni sa Bahovim kapima koje im spravim. Pored Mustarda(kao antidepresiva), jako značajnu ulogu ima i preparat Honeysuckle(oslobađa naše misli i „pušta“ neprijatna sećanja „niz vodu“). Mojoj umešnosti, po pitanju ove problematike, naravno, odsudno pomaže konjukcija Merkura, Chirona i Južnog Čvora, što me i čini „psihićem“.\nKažu: prva pomoć\nLjubavna bol može da izrodi razne komplikacije, ukoliko joj ne posvetiš adekvatnu pažnju. Nastala trauma može vas Zauvek sprečiti da nađete, za vas, idealnog partnera i osetite ono zbog čega se živi: LJUBAV.


Manager: Američka kompanija zapošljava 200 radnika u Banjoj Luci\nAmerička kompanija zapošljava 200 radnika u Banjoj Luci\nObjava: 12.6.2017 / 11:41\nU Banja Luci predstavljeno 1.000 radnih mjestaCoca-Colina podrška mladima nastavlja se u Banjoj LuciPRIJAVI SE: Nova poslovna prilika koja će vam omogućiti profesionalni napredak!Ovi poslovi će uvijek biti traženi!Firma Kovan iz Gračanice zaposlit će još 70 ljudi u Olovu\namerička kompanijaBanja LukaNCRzapošljavanje\nAmerička kompanija „NCR“ počela je s radom u Banjaluci, a u njoj bi, u tijeku ove i sljedeće godine, pored trenutnih 30 trebalo biti zaposleno još 170 radnika.\nKompanija pruža tehničku podršku za softverske probleme na globalnoj razini uglavnom za korisnike u Sjevernoj Americi. Kompletna podrška odvija se na engleskom jeziku, a pošto je u planu proširenje tržišta, uskoro bi trebala biti omogućena i podrška na španjolskom i francuskom jeziku.\nMinistarstvo znanosti i tehnologije je u ime Vlade Srpske 5. svibnja potpisalo s kompanijom “NCR” Banjaluka Ugovor o dodjeli sredstava za realizaciju programa podrške zapošljavanju u oblasti usluga koje su predmet međunarodne trgovine.\nUgovor je vrijedan dva milijuna KM, a zahvaljujući njemu će biti zaposleno ukupno 200 radnika od čega 25 posto s visokom stručnom spremom.\nKompaniju je posjetio ministar znanosti i tehnologije Republike Srpske Jasmin Komić koji je izrazio zadovoljstvo zbog investicije ove respektabilne multionacionalne kompanije. Komić je izrazio nadu da će ovo ujedno biti pozitivan signal i drugim investitorima.


Albanija do Nisa i dalje!\nby zajebant on Tue Nov 02, 2010 8:08 pm\nLideri Albanaca sa juga Srbije, koji su se priključili inicijativi za stvaranje „prirodne Albanije“ u koju bi ušao i veliki deo teritorije Srbije, mogli bi da provedu 15 godina iza brave, ukoliko država Srbija reaguje zbog njihovih protiv državnih aktivnosti!\nNaime, oni su u subotu na skupu održanom u Tirani podržali Listu za prirodnu Albaniju, koja bi trebalo da obuhvati i Kosovo, jug Srbije, te delovi Grčke, Makedonije i Crne Gore. Skupu su prisustvovali predstavnici opštine Preševo Rami Mustafa, potpredsednik Orhan Redžepi i predsednik skupštine opštine Bujanovac i bivši politički lider rasformirane OVPMB Jonuz Musliju.\nČlan 307 Krivičnog zakonika kaže:“Ko silom ili na drugi protivustavni način pokuša da otcepi deo teritorije Srbije ili da pripoji deo teritorije drugoj državi kazniće se kaznom od tri do 15 godina zatvora“. Portparol Republičkog javnog tužilaštva Tomo Zorić kaže da će Tužilaštvo u granicama svojih zakonskih ovlašćenja reagovati povodom izjava predsednika opština Preševo i Bujanovac.\n- Proverićemo šta su i u kom kontekstu čelnici opština Preševo i Bujanovac rekli na promociji liste za prirodnu Albaniju. Niko ne sme, na bilo koji način da narušava teritorijalni integritet Srbije. Ako se po dobijanju potrebnih informacija utvrdi da u njihovim nastupima ima elemenata krivičnog dela, nadležno tužilaštvo će inicirati pokretanje postupka. Još jednom naglašavam da Tužilaštvo neće ustuknuti ni pred jednom vrstom kriminala, a naročito ako se utvrdi da je reč o ugrožavanju bezbednosti Srbije. Pred zakonom su svi jednaki - kaže Zorić.\nAdvokat Goran Petronijević kaže da je bilo kakvo izdvajanje dela teritorije krivično delo, bez obzira na to da li se postiže nasiljem.\n- Reč je o najtežem krivičnom delu, ugrožavanju teritorijalne celovitosti države. Ovde je problem ko im je nešto obećao i šta im je obećao, jer oni nikada unapred ne daju izjave. Prvo, od mentora iz inostranstva dobiju strategiju, onda taj mentor pritiska nekoga u Srbiji da im nešto obeća. E, kada neko odavde to obeća, onda oni izlaze sa izjavom. Tužilaštvo bi trebalo da ispita ko je i šta obećao, jer je ovde reč o protiv državnim aktivnostima - kaže on.\nDirektor Foruma za etničke odnose Dušan Janjić kaže da je inicijativa za formiranje „prirodne Albanije“ ozbiljan izazov za ozbiljnu državu.\n- Ovaj koncept se suštinski ne razlikuje od ideje „velike Albanije“, ali je termin prilagođen ušima EU. Ovo je ozbiljan test i za američku politiku na Balkanu, jer ako se sprovede sve što Albanci zagovaraju, onda nema više Makedonije. Ovo je svojevrstan šamar američkoj politici koja tvrdi da na Kosovu i u BiH može da zaživi multikulturalizam - kaže Janjić.\nSAD i EU podržali „prirodnu Albaniju“\nPredsednik DPA i opštine Preševo Rami Mustafa izjavio je da će albanski politički predstavnici iz država zapadnog Balkana tražiti formiranje „prirodne Albanije“ i revidiranje Londonske konferencije i Berlinskog kongresa.\n- Ne radi se o formiranju „velike Albanije“ već „prirodne Albanije“, prirodnoj zajednici svih Albanaca koji sada žive u različitim državama - rekao je Mustafa. On tvrdi da tu „realnost“ podržavaju SAD i EU.\nСада је точно Mon Jun 17, 2019 3:38 am


Sandra Afrika pokazala je svog dugogodišnjeg prijatelja, ali i bivšeg dečka Aleksandra Moskovljevića Mikišu.\nOna je objavila fotografiju sa njim i želela javno da mu se zahvali.\n- Jedini koji je verovao u mene, jedini koji je uvek bio tu za mene i kada nisam želela da bude tu on je bio.. i kada sam želela da to bude neko drugi , ne on je uvek bio tu iza mene i za mene, šta god ja uradila on je nesebično bio tu, uvek me opravdavao a druge krivio. Jednostavno nikada nije dao na mene na nešto što smo stvorili, želim da ti se zahvalim na svemu što si uradio, što za mene što za nas, uvek si nam želeo dobro, što si tu svih ovih godina.. Neki eto tek tako zaborave neke stvari , ali ti ne. Hvala ti na svemu - napisala je Sandra i dodala:\n- Čuvajte ovakve osobe , budite tu za njih uvek i budite zahvalni. Nikada ne zaboravite tog nekog ko je tu za vas kada niko drugi nije - zaključila je Afrika.


srbijasport.net - BVK Crvena zvezda - Beograd - Vesti\nVaterpolo / Muškarci / BVK Crvena zvezda\nBVK Crvena zvezda Vaterpolo / Muškarci\n14.12.2017 22:21 juznevesti.com 610\n30.10.2016 16:30 Damir Petrovic 1959\nVaterpolisti Crvene zvezde u trećem kolu Regionalne A2 lige savladali su Zadar sa ubedljivih 17:4. Na Zrenjaninskom bazenu Crvena zvezda je bila dominantna tokom čitavog susreta i pobeda nije dolayila u pitanje. VK Crvena zvezda Crvena zvezda – Zadar 17:4 (3:0, 2:2, 4:0, 8:2) Crvena zvezda: Kralj, Tankosić 3, Jović, Ivošević 3, Šuberić, Ilić 1, Nikolov 3,...\n19.04.2016 17:41 juznevesti.com 692\nVaterpolisti Naise dočekaće u drugoj utakmici četvrtfinala plej-ofa Crvenu zvezdu u sredu 20. aprila u 20 sati. Crveno-beli vode 1:0 u pobedama, a ulaz na utakmicu je besplatan. U polufinale će se plasirati ekipa koja prva ostvari dve pobede, a niški vaterpolisti imaće težak zadatak da u sredu spreče favorizovanog rivala i eventualnom pobedom produže seriju, a samim tim i...\n04.12.2015 12:25 šumadinac 888\nNa finalnom turniru u Bečeju, v aterpolisti Radničkog iz Kragujevca branić trofej Kupa Srbije, koji su, u tom gradu, osvojili prošle godine. U polufinalnom susretu Kragujevčani će odmeriti snage sa novosadskom Vojvodinom, večeras od 20 sati, dok se u uvodnom meču, od 18 časova, igra gradski derbi između Partizana i Crvene zvezde. Prošle godine...\n29.08.2015 19:56 šumadinac 1162\n31.01.2014 12:12 šumadinac 1315\nVaterpolisti Crvene zvezde odbranili su Kup Srbije pobedom nad Radničkim iz Kragujevca. Posle četiri dana neizvesnosti, Vaterpolo savez Srbije registrovao utakmicu postignutim rezultatom (12:1), zato što, kako je saopšteno, nije bilo materijalne povrede pravila, već je viđena samo sudijska greška. Gol Denisa Šefika postignut sa celog terena u poslednjoj...\n16.01.2014 16:58 juznevesti.com 1211\nPosle zimske pauze vaterpolisti Naisa nastavljaju takmičenje u Prvoj A ligi pošto u subotu, 18. januara od 20h gostuju evropskom prvaku Crvenoj zvezdi. U 8. kolu Prve A lige vaterpolisti iz Niša imaju jednog od najtežih rivala. Crvena zvezda je sa 15:3 slavila u Nišu na početku sezone, a u ovom meču ima ulogu favorita. - Zvezda je izuzetno veliki favorit protiv...\n30.11.2013 12:12 šumadinac 1316\nRadnički i Zvezda za Super kup\nU srpskom dvoboju za Super kup Evrope (večeras, 20,00) u Bečeju se sastaju osvajač Lige šampiona, beogradska Crvena zvezda i pobednik Kupa Evrope, Radnički Kon t iki. Tako će ovi klubovi bar na trenutak vratiti stari sjaj Bečeju, gde je istoimeni vaterpolo klub 2000. godine osvojio Evroligu. U kragujevačkom taboru sa nestrpljenjem iščekuju borbu za novi evropski...\n25.11.2013 12:14 šumadinac 1010\nŠumadinci poveli kolo\nU izuzetno tvrdoj utakmici, kakva se i očekivalo da bude derbi, Radnički je ostvario minimalnu pobedu, iako je do pred kraj meča vodio sa 8:4. Ipak, Beograđani nisu imali dovoljno vremena da dobru završnicu krunišu nešto povoljnijim rezultatom. Susret je počeo odbranama izuzetnih golmana Zdravka Radića i Denisa Šefika , tako da se mreža prvi put zatresla tek u...


Spomenik Žarku Zrenjaninu prelepljen plakatima s likom kralja Petra\nSpomenik Žarku Zrenjaninu izlepljen plakatima kralja Petra\nVesti Autor:Beta18. maj. 201811:37 > 21:55\nSpomenik narodnom heroju Žarku Zrenjaninu, u centru Zrenjanina, kraj zgrade bivšeg komiteta, osvanuo je izlepljen plakatima sa likom kralja Petra.\nNa plakatima je ispisano Petrovgrad Nikada Zrenjanin i „akcija.org“, a prelepljena je i tabla Socijalističke partije Srbije (SPS) čije se prostorije nalaze u zgradi kraj koje je spomenik.\n„Srbska Akcija“, kako navodi na svom sajtu, je „udružena borbena delatnost i zajedničko pregnuće pravoslavnih srbskih rodoljuba koje ima za cilj buđenje srbskog naroda iz postojeće letargije, učmalosti i bivstvovanja u lažnom miru ustajale duhovne bare Novog doba“.\nIzvor : Zrenjaninski socijalni forum\nZrenjaninski socijalni forum saopštio je da taj „gnusni čin“ predstavlja samo je još jedan dokaz da pristalice promene naziva grada Zrenjanina ne biraju sredstva kojima bi postigli svoj cilj.\n„Budući da ogromna većina građana ne podržava njihovu inicijativu, prinuđeni su da se koriste najprljavijim sredstvima. Budući da se spomenik nalazi u centru grada, na lokaciji koja je verovatno pokrivena kamerama, policija bi lako mogla da otkrije počinioce. Zahtevamo da nadležne komunalne službe ukolne nalepljene postere, a da državni organi spreče da se ovako nešto ponovo desi“, naveli su oni u saopštenju.\nOvaj forum navodi i da je skrnavljnje spomenika i drugih obeležja antifašističkim borcima prisutno je u celom regionu.“Srpski ultradesničari očigledno se trude da ne zaostanu, verovatno zbog toga što im je ideološki bliži nemački nacizam nego jugoslovenski komunitički antifašizam“.\nKrajem prošle godine udruženje „Petrovgrad“ pokrenulo je inicijativu za promenu nazova grada Zrenjanina u Petrovgrad, kako je taj grad nosio ime u periodu od 1935. do 1946. godine, nakon čega dobija današnji naziv.\nSkaska osuđuje skrnavljenje spomenika\nNevladina organizacija Skaska, oštro osuđuje skrnavljenje spomenika Žarku Zrenjaninu u centru grada i apeluje na nadležne organe da preduzmu sve mere kako bi se počinioci pronašli.\n„Bujanje radikalne desnice u našem gradu postaje svakodnevica, zato insistiramo da se vladajuća koalicija na čelu sa gradonačelnikom jasno i glasno ogradi od ideje promene imena grada jer u suprotnom treba i mora snositi odgovornost zbog radikalizacije odnosa u našoj zajednici. Iskustvo iz devedesetih godina pokazuje da neodgovorni pojedinci i organizacije u kratkom vremenskom periodu mogu jednu mirnu i tolerantnu sredinu da pretvore u haos“, navode u saopštenju.\nZa nas, Žarko Zrenjanin predstavlja simbol borbe protiv fašizma na ovim prostorima, koja je jedna od najvećih tekovina civilizacije, dodali su.\n„Ako kao društvo ne možemo da napravimo osnovnu razliku između dobra i zla, ne vidimo kako ćemo u budućnosti izgraditi neko srećnije društvo. Mi ne pristajemo da budemo taoci mitomanije, odbranićemo ime našeg grada i sve što to ime simbolizije, zaključuje se u saopštenju.\nkralj pežarko zrenjaninZrenjanin


Dodik i Cvijanovićeva na osveštanju crkve u Šargovcu FOTO\nNjegovo preosveštenstvo vladika banjalučki Jefrem služio je danas Svetu arhijerejsku liturgiju povodom osveštanja Crkve Svetog arhangela Mihaila u banjalučkom naselju Šargovac, a svečanosti su prisustvovali predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i premijer Srpske Željka Cvijanović.\nSvetu arhijerejsku liturgiju vladika Jefrem služio je sa više vladika i uz sasluženje sveštenstva i đakona Eparhije banjalučke.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik istakao je da je Srpska pravoslavna crkva najvažniji elemenat srpskog nacionalnog i državnog identiteta.\n"Zato je veoma važno da SPC jača ulogu i ima sve veću podršku naroda. Čestitam stanovnicima Šargovca na osveštenju Crkve i zahvalan sam svima koji su dali doprinos da bude izgrađena", rekao je Dodik novinarima nakon osveštanja Crkve.\nOn je podsjetio da je vladika banjalučki Jefrem veliki graditelj i da je u posljednjih deset godina na prostoru Eparhije banjalučke izgrađeno više od 200 crkava.\nPremijer Republike Srpske Željka Cvijanović naglasila je da se Banjaluka može pohvaliti velikim brojem vjerskih objekata koji su izgrađeni prethodnih nekoliko godina.\n"Pohvaliću Sekretarijat za vjere koji predano radi sa eparhijama SPC da bi na područjima koji su od interesa za lokalnu zajednicu i gdje postoji potreba građana bili građeni hramovi", rekla je Cvijanovićeva.\nVladika banjalučki Jefrem kaže da se izgradnjom hramova pokazuje vitalnost naroda božijeg.\n"To ne može nikakva ljudska nemoć, niti grijeh omesti. Draga braćo i sestre, ne smijemo biti pesimisti i izgubiti nadu u bolje sutra. Moramo učiti od mudrih i zrelih naroda koji su znali da nije moguće lako izbrisati neki narod, ako to sam sebi ne učini", naveo je vladika Jefrem.\nKum na osveštanju novoizgrađenog hrama u Šargovcu je Goran Selak, koji je rekao da je počastvovan što je kum hrama i da je ovo poseban dan za njega i njegovu porodicu.\nOsveštanju su prisustvovali brojni građani, ministri u Vladi Republike Srpske i Srbije, te zvanice iz javnog i društvenog života.\nŠargovac Eparhija banjalučka crkva\nOsveštanje temelja rusko-srpskog centra u ponedeljak\nOsveštanje spomen-obilježja stradaloj djeci Srpskog Sarajeva\nKum hrama Mladen Milanović\nOsveštanje Hram Svete Trojice u Bihaću


VELIKI ODZIV: Sastanak međunarodnih donatora u Beogradu : Nadlanu.com\nVELIKI ODZIV: Sastanak međunarodnih donatora u Beogradu\nObjavljeno 22. maj 2014. / 09:19:26\nU Beogradu će danas biti održan sastanak međunarodnih donatora za prikupljanje pomoći u saniranju posledica katastrofalnih poplava koje su proteklih dana zadesile Srbiju, kojima će se obratiti premijer Aleksandar Vučić i nadležni ministri.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, Vučić će učesnike informisti o razmerama katastrofalnih poplava koje su pogodile našu zemlju i kako bi razmotrili mogućnosti da se što pre Srbiji uputi pomoć u saniranju posledica nastale štete.\nNa sastanku će, kako se navodi, biti reči o daljim koracima koji će obezbediti da se napori Vlade i međunarodnih donatora na vreme i efikasno koordinišu kako bi efekat svih zajedničkih aktivnosti bio potpun.\nNajavljujući sastanak, ministarka bez portfelja u Vladi Srbije zadužena za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da “to nije prava donatorska konferencija”, jer za sada postoje samo preliminarne procene štete.\nOna je objasnila da će resorni ministri danas izneti te procene potencijalnim donatorima, koje će činiti akreditovani predstavnici diplomatskog kora i međunarodnih finansijskih organizacija.\n- Ta lista ne uključuje samo zemlje EU i organizacije kao što su Svetska banka, Evropska banka za obnovu i razvoj i Međunarodni monetarni fond, nego i zemlje iz celog sveta – dodala je ona.\nPoziv da prisustvuju sastanku upućen je predstavnicima svih država, međunarodnih institucija i kreditora koji su do sada bili aktivni u pružanju zvančne razvojne pomoći Republici Srbiji i koji već godinama učestvuju u mehanizmu koordinacije razvojne pomoći u našoj državi.\nKako je Tanjugu rečeno u kabinetu ministarke bez portfelja zadužene za evropske integracije, odziv je veliki, a svoje učešće su između ostalih potvrdili Delegacija EU u našoj zemlji, ambasade SAD, Nemačke, Ruske Federacije, predstavnici Svetske banke, Evropske investicione banke…


Ministrica Gudljević se susrela s šeficom ureda Vijeća Evrope u Sarajevu Bojanom Urumovom\nMinistrica Gudljević se susrela s šeficom ureda Vi...\nU Ministarstvu civilnih poslova Bosne i Hercegovine Bojana Urumova, voditeljica ureda Vijeća Evrope je s ministricom Ankicom Gudeljević u svojoj nastupnoj posjeti razgovarala o različitim temama koje povezuju ove dvije institucije.\nPosebna pažnja je stavljena na dokument „Preporuke za politike djelovanja sa Mapom puta za unapređenje inkluzivnog obrazovanja u Bosni i Hercegovini“. S tim u vezi sagovornice su došle do istog stajališta: inkluzija je polazišna tačka za svaki razgovor o demokratizaciji obrazovnog sistema. Ministrica Gudeljević je naglasila da je put BiH, put ka Evropskoj uniji a da taj put podrazumijeva obrazovanje koje je uređeno prema najvišim demokratskim principima među kojima je najvažniji princip jednakopravnosti.\nGovoreći o integraciji i desegregaciji obrazovnog sistema neizbježna tema su bile „dvije škole pod jednim krovom“, ali ništa manje i škole u kojima se zanemaruju osnovna ljudska prava kao što je pravo na vjeronauku unutar školskih institucija jednako za sve a ne samo neke. Veoma važno je pravo na obrazovanje na materinjem jeziku koje je često zanemareno čak i kada se govori o romskoj populaciji što je istakla ministrica Gudeljević te naglasila da će intencije djelovanja Ministarstva civilnih poslova ići u smjeru harmoniziranja svih potreba na jednak način za sve grupe obuhvaćene obrazovanjem. Bez interakcija i dijaloga zasnovanog na povjerenju i uvažavanju, neće biti moguć niti jedan napredak a napredak je uvjet na putu BiH ka EU.


Umrlice na račun dobre muzike - juGmedia\nKURŠUMLIJA – Slavko Savić, urednik TV Kuršumlija već četiri godine na svom radiju i televiziji emituje umrlice jer mu je to jedini način da isplati visoke namete prema SOKOJ (Organizacije muzičkih autora Srbije) i OFPS (Organizacije za zaštitu prava fonograma Srbije).\nPošto nismo mogli da izmirujemo previsoke namete ove dve organizacije, rešio sam da iz programa potpuno izbacim muziku i umesto pozdrava i čestitki gledalaca, koje su bile omiljeni deo našeg programa, uveo sam poslednje pozdrave pokojnima. Počeli smo da emitujemo umrlice tako što na ekranu prikažemo čitulje uz koje prezenter pročita podatke o pokojniku, odnosno o datumu kada je preminuo i datumu sahrane. Osim umrlica, objavljujemo i pomene, odnosno obaveštavamo rodbinu i građane o datumima pomena – kaže za „Novosti“ Savić.\nOn je ovu „programsku šemu“ obelodanio široj javnosti tek kada su organizacije SOKOJ i OFPS podnele tužbu protiv njegove televizije za izmirenje obaveza, iako, kaže, da poslednjih nekoliko godina ne koristi njihove usluge.\nSa objavljivanjem čitulja počeo sam još 2009, ali smo od strane SOKOJ-a i OFPS-a tuženi za period 2011. i 2012, iako je muzika u potpunosti ukinuta na našem programu. Čak i u reklamnim spotovima umesto muzike emitujemo cvrkut ptica, zvuk crkvenog zvona, žubor vode, zvuk odnosno fijuk vetra – nabraja Savić napominjući da je od početka rada svoje televizije, pre dvadeset godina redovno izmirivao sve obaveze prema pomenutim organizacijama za tzv. muzički dinar.\nU kurŠumlijskoj opštini su već navikli na Savićeve usluge i postoji pravilo „da neko nije umro ako to ne objavi ova televizija“.\nPa ako mogu čitulje da objavljuju pisani mediji zašto to ne bih mogao ja – kaže Savić, koga u šali nazivaju „hroničarem“ pokojnika. Od 2009. do sada emitovao je oko 25.000 čitulja i pomena. Savić ne zna da se na bilo kojoj televiziji u zemlji i svetu emituju slični „oglasi“.


Nacionalna garda Ukrajine na vojnim vežbama na granici sa Belorusijom\nVojnici nacionalne garde Ukrajine su počeli vojne vežbe u Černigovskoj oblasti na graničnom prelazu „Novi Jariloviči“ koji se nalazi na 800 metara od granice sa Belorusijom, saopštila je televizija „Dom“.\nNije naveden broj vojnika nacionalne garde koji učestvuje na vežbama.Ranije je sekretar saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine Aleksej Danilov izjavio da će Ukrajina adekvatno reagovati u slučaju da se ponovi situacija da migranti izvrše proboj belorusko-poljske granice. Kako je naveo, snage i sredstava ima dovoljno.Zamenik ministra unutrašnjih poslova Ukrajine Evgenije Jenjin je saopštio da će granice Belorusije čuvati oko 8.500 vojnika i graničara, s obzirom da migrantska kriza može da eskalira u svakom trenutku.Migrantska krizaMigrantska kriza na granici Belorusije sa Letonijom, Litvanijom i Poljskom, kuda su se od početka godine uputili migranti, zaoštrila se 8. novembra. Nekoliko hiljada migranata došlo je do belorusko-poljske granice i ne napušta pograničnu zonu. Neki od njih pokušali su da uđu u Poljsku razbijajući ogradu od bodljikave žice.Zemlje Evropske unije optužuju Minsk za namernu eskalaciju krize i pozivaju na uvođenje sankcija. Predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko smatra da su za ovu situaciju krive same zapadne zemlje, zbog čijih dejstava ljudi beže od rata.Tokom 17. novembra deo migranata je smešten u transportno-logističke centre.\nsvet, ukrajina, poljska, belorusija, migranti, migrantska kriza na belorusko-poljskoj granici, vojne vežbe\nVojnici nacionalne garde Ukrajine počeli su vojne vežbe u Černigovskoj oblasti na graničnom prelazu „Novi Jariloviči“ koji se nalazi na 800 metara od granice sa Belorusijom, saopštila je televizija „Dom“.\n„Danas, 19. novembra, Ukrajina sprovodi vojne vežbe na graničnom prelazu ‘Novi Jariloviči’ u blizini granice sa Belorusijom. U vežbama učestvuju vojnici nacionalne garde koji su došli kako bi pomogli graničarima. Danas su jedinice bile na treningu i odradile manevre“, navodi se na sajtu televizije.\nNije naveden broj vojnika nacionalne garde koji učestvuje na vežbama.\nRanije je sekretar saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine Aleksej Danilov izjavio da će Ukrajina adekvatno reagovati u slučaju da se ponovi situacija da migranti izvrše proboj belorusko-poljske granice. Kako je naveo, snage i sredstava ima dovoljno.\nZamenik ministra unutrašnjih poslova Ukrajine Evgenije Jenjin je saopštio da će granice Belorusije čuvati oko 8.500 vojnika i graničara, s obzirom da migrantska kriza može da eskalira u svakom trenutku.\nTokom 17. novembra deo migranata je smešten u transportno-logističke centre.\n18 Novembar, 22:58


3. april 2013. Učesnici javnog slušanja o modelima finansiranja kulture u zemljama Evropske unije\nPredsednica Odbora za kulturu i informisanje Vesna Marjanović je, otvarajući javno slušanje, istakla da je cilj ovog javnog slušanja doćo do konstruktivnih rešenja za problem finansiranja kulture. Ukazala je da će se učesnici tokom javnog slušanja upoznati sa različitim iskustvima i modelima finansiranja kulture i podsticanja stvaralaštva u društvu.\nMinistar kulture i informisanja Bratislav Petković, obraćajući se prisutnima, izneo je uverenje da će ovo javno slušanje doprineti rešavanju problema finansiranja kulture u Srbiji.\nRežiser Srdan Golubović istakao je važnost kulture kao osnovnog elementa identiteta jednog naroda. Naveo je i da je ulaganje u kulturu neophodno da bismo živeli u boljoj zemlji i boljem društvu.\nPanelisti su, tokom javnog slušanja, predstavili različite evropske modele finansiranja kulture, kao i kampanje, projekte i programe koji se sprovode u evropskim državama.\nKoordinator za fondove Evropske unije Kancelarije za evropske integracije Republike Srbije Ognjen Mirić dao je prikaz evropskih finansijskih instrumenata za finansiranje kulture. Predstavio je i neprofitne i razvojne projekte koji se realizuju u Srbiji iz predpristupnih IPA fondova Evropske unije.\nPredstavnica poljskog Instituta Adam Mickijevič, Ana Hieropolitanska, prisutne je upoznala sa rezultatima i efektima kampanje koja se vodila u Poljskoj, pod nazivom „1% za kulturu“, dok je češke perspektive finansiranja kulture obrazložila Eva Žakova, ispred Kancelarije programa „Kultura“ u Češkoj Republici.\nKomparativnu analizu poreskih olakšica u sektoru kulture predstavila je mr Vesna Ćorić Erić iz Instituta za uporedno pravo. Ukazala je na standardne poreske mere koje se primenjuju u različitim državama, ali i na inovativne mere, kao što je finansiranje kulture od prihoda državne lutrije.\nPredstavnik Ministarstva kulture Republike Hrvatske Mladen Špehar govorio je o sufinansiranju nezavisnog sektora kulture u Hrvatskoj, kroz fondaciju Kultura Nova i program „Poduzetnički impuls za kreativne industrije“.\nPredstavnica kancelarije Tačka kulturnog kontakta Srbije, Ministarstva kulture i informisanja Lola Joksimović predstavila je program Evropske unije za kulturni i kreativni sektor pod nazivom „Kreativna Evropa“ (2014-2020) za koji Ministarstvo kulture treba da potpiše Memorandum o razumevanju sa Evropskom Komisijom kako bi omogućila učešće institucija kutlure iz Srbije.\nJavnom slušanju su prisustvovali narodni poslanici, predstavnici ministarstava, predstavnici ambasada, institucija kulture, kao i nezavisnog sektora u kulturi. Tokom rasprave koja je usledila, učesnici su istakli da se iz budžeta izdvaja nedovoljno sredstava za kulturu, ali i da je neophodno napraviti listu prioriteta njenog finansiranja. Govorilo se i o potrebi prepoznavanja javnog interesa u kulturi, kao i o neophodnosti razvijanja kulturnih potreba građana i negovanja umetničkih ukusa. Učesnici javnog slušanja razgovarali su i o tome kako pojedina zakonska rešenja utiču na rad institucija kulture, a ukazali na potrebu oslobađanja od poreza donatora i spozora kulture.\nZatvarajući javno slušanje, predsednica Odbora za kulturu i informisanje Vesna Marjanović naglasila je da će, na osnovu vođene diskusije, Odbor na nekoj od narednih sednica utvrditi mere i preporuke koje će upititi Ministarstvu kulture i informisanja i Ministarstvu finansija i privrede, kako bi se radilo na rešavanju problema finansiranja kulture u Srbiji.\nOvo javno slušanje organizovano je uz podršku UNDP-a i Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC).


OŠ „Saburina“ dobila novu stolariju, preostalo uređenje terasa\nU OŠ „Saburina“ izvršeno je postavljanje novih prozora i unutarnjih vrata, a projekat su realizovali Općina Stari Grad i Ambasada Japana u BiH.\nNova stolarija pružat će bolje uslove za rada, naročito u zimskim mjesecima, te uticati na ugodniji boravak u samom objektu. Postojeća stolarija bila je stara skoro 100 godina. Prozori u pojedinim učionicama i kabinetima više nisu imali svoju funkciju i nisu se mogli zatvoriti zbog deformacije okvira, pa je dolazilo do velike potrošnje prilikom grijanja zimi. Ovaj projekat koštao je oko 150.000 KM, od čega je Općina Stari Grad snosila troškove poreza u iznosu oko 25.000 KM, a radove je finansirala Ambasada Japana u BiH.\nU ovom objektu radi se rekonstrukcija i ostalih dijelova, te je tako završena rekonstrukcija i zamjena vodovodnih instalacija u školskim toaletima na spratu, a do kraja ove sedmice ti radovi bit će završeni i u prizemlju objekta. Ova projekat finansira Ambasada Češke Republike iznosom od 19.000 KM.\nAmbasada Republike Poljske finansira radove na školskoj biblioteci i rekonstrukciju produženog boravka u vrijednosti od 40.000 KM. Prema informacijama iz škole, biblioteka je opremljena i preostalo je još opremanje produženog boravka.\nAmbasada Mađarske u BiH finansirat će radove sanacije vanjskih terasa. Općina Stari Grad je već obezbijedila sve potrebne saglasnosti za izvođenje radova, a iz škole najavljuju izbor izvođača radova i nadaju se da bi i terase mogle biti urađene do kraja septembra. Ambasada Mađarske će za ove radove izdvojiti 40.000 KM.\nZahvaljujući Općini Stari Grad, ambasadama Slovačke, Češke, Mađarske, Poljske i Japana, Gradskoj upravi i Ministarstvu za obrazovanje, nauku, mlade KS, jedna od najstarijih škola u Sarajevu, koja je i nacionalni spomenik dobija potpuno novo lice.\nPodsjećamo, krajem marta u OŠ „Saburina“ ugrađen je najmoderniji sistem grijanja putem električnih panela, a projekat je finansirala Ambasada Slovačke Republike u BiH iznosom od oko 100.000 eura.\nAerodrom Sarajevo nabavlja novi sistem za otkrivanje eksploziva vrijedan 6,38 miliona KM\t22.01.2021\nUskoro digitalizacija kulturnog naslijeđa BiH na području općine Ilidža\t20.01.2021


Struja skuplja, ali najranije sredinom jula\nElektroprivreda Srbije (EPS) još nije zatražila poskupljenje struje, niti je uputila zvanièan zahtev za poskupljenje Agenciji za eneregetiku Republike Srbije (AERS), reèeno je Tanjugu u tom regulatornom telu.\nKada EPS uputi takav zahtev Agenciji, koja daje poslednju reè o korekciji cene struje, procedura obrade podataka neæe trajati dugo, jer razmena informacija oko toga izmeðu EPS-a i Agencija stalno traje, istièu u AERS-u.\nKada zahtev za poskupljenje struje stigne u Agenciju i ako bi ona maksimalno ubrzala proceduru obrade podataka, to bi moglo biti završeno za sedam do 10 dana, pa se poskupljenje struje ne može oèekivati pre sredine jula, jer je potrebno da istekne 30 dana od objavljivanja te odluke u Službenom glasniku Republike Srbije.\nMinistar finansija Dušan Vujoviæ izjavio je ranije danas da æe cena struje biti precizirana veæ sutra.\nOèekuje se da æe ta odluka biti doneta na sednici Vlade i da æe ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antiæ izaæi u javnost sa konkretnim podacima, rekao je Vujoviæ.\nPošto Agencija, kao nezavisno regulatorno telo, po zakonu o energetici daje saglasnost i poslednju reè o promeni cene struje, Vlada i EPS bi trebalo da usaglase koliki procenat poskupljenja æe EPS zatražiti od Agencije, kao i da li æe i koliko Vlada uvesti akcizu na struju, o èemu se u javnosti spekulisalo prethodnih meseci.\nPrvobitno je bilo reèi da æe struja poskupeti 15 odsto, a potom je iz Vlade poruèeno da se u pregovorima sa MMF-om nastoji dogovoriti da taj iznos bude što niži, zbog celokupne ekonomsko-socijalne situacije u zemlji.\nPo dogovoru sa MMF-om struja je trebalo da poskupi od 1. aprila za 15 odsto, ali je na predlog Vlade odluèeno da se taj rok pomeri. Sada se oèekuje da æe taj iznos biti prepolovljen i da æe poskupljenje iznositi sedam do osam odsto.\nProseèna cena struje u Srbiji po kilovat-èasu iznosi 6,15 dinara za domacinstva, a za industriju 5,85 dinara po kilovat-èasu.


Smanjenje oporezivanja rada zajednički je interes i radnika i poslodavaca, kako bi se zaustavio odliv radne snage iz RS, poručili su poslodavci.\nSa BDP koji je skoro sedam puta manji od proseka u EU, te sa svega osam aktivnih preduzeća na 1.000 stanovika, u RS to nije lak zadatak, poručili su predstavnici Unije udruženja poslodavaca RS na radionici o scijalnom dijalogu, održanom u Tesliću, sklopu projekta koji finansira Evropska unija.\n- Nećemo da dajemo lažna obećanja, jer to dugoročno ne vodi nikuda. Moramo biti svesni realnosti, a realnost je da se u privredi živi samo i isključivo od onog što se zaradi – poručio je predsednik Unije Dragutin Škrebić.\nOpisujući tu realnost, profesor banjalučkog Ekonomskog fakulteta Stevo Pucar je rakao da je privreda RS, „mala ekonomija na rubu Evrope“, koja gubi korak sa konkurencijom iz komšiluka.\n- Rumunija, koja je kao i RS, ranije svoju konkurentnost temeljila na jefinoj radnoj sanzi, danas, zahvaljujući ulaganju u razvoj i tehnologiju, izvozi robe sa visokim stepenom dodatne vrednosti, dok mi i dalje izvozimo rad – ocenio je Pucar.\nOn je dodao da je realna stopa nezaposlenosti u RS oko 25 odsto, a da posebno zabrinjava činjenica da oko 400.000 nezaposlenih, a radno sposobnih ljudi u RS, ni nepokušava da nađe posao.\nJelena Katić, voditeljica projektnog tima za podršku u socijalnom dijalogu i ekspert u ovoj oblasti, tvrdi da je u BiH problem što se rešenja, od kojih zavisi i poslovanje i životi građana, često „lome preko kolena.“\n- Nema dugoročnih održivih politika, nego se odlučuje u pet do dvanaest, da bi se dobio zajam MMF, ili zato da bi se ispunio neki uslov u procesu pristupanja EU – kazala je Katićeva.\nRanka Mišić, predsednica Saveza sindikata RS, za "EuroBlic": Vlast priznala da Zakon o radu ne valja, moraće da se menja\nDirektor Unije udruženja poslodavaca RS Saša Aćić najavio je da će se Unija boriti za značajniji uticaj u definisanju ekonomske politike, kreiranja budžeta RS, te tražiti da ima svog predstavnika u upravnom oboru Fonda zdravstvenog osigranja RS i veći uticaj u drgim javnim fondovima.\n- Logično je da predstavnici privrede, koja puni budžet i fondove, učestvuju u odlučivanju o javnom novcu – zaključio je Aćić.\nMinimalac za 10 odsto radnika\nGvoreći o ulozi medija u promociji socijalnog dijaloga, privrednici su istakli da su često u fokusu javnosti teme, koje, po njihovom mišljenju nisu najrelevantnije.\n– Tako je udarna vest bila povećanje najniže plate sa 395 na 410 KM, mada tu platu prima svega deset odsto od ukupnog broja radnika u RS - rekao je Saša Aćić.\nOn je pojasnio da za minimalac radi oko 29.000 radnika, od čega njih 12.000 u samostalnim radnjama, oko 12.000 u privrednim preduzećima i oko 5.000 u javnom sektoru.\nZbog oporezivanja dividendi preduzeća iz FBiH sele u Srpsku?


HITNO, HITNO: Novi AUTO-PUT u Srbiji - bez tendera i po posebnom ZAKONU - Bizlife.rs\n11:02 Beograd, 26/06/2019\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture saopštilo je da je cilj donošenja zakona o utvrđivanju javnog interesa i posebnim postupcima radi izgradnje deonice Moravskog koridora Pojate-Preljina efikasnija realizacija tog projekta.\nUstav Srbije, kako se navodi, dozvoljava mogućnost da se pojedini odnosi urede i donošenjem posebnog zakona kojim će na drugačiji način, u odnosu na opšte zakone, biti uredjena konkretna materija. Predloženim zakonom se, prema navodima Ministarstva, uređuju pitanja eksproprijacije, poreza i doprinosa, primene međunarodnih standarda i javnih nabavki.\nNevladina organizacija Transparentnost Srbije ocenila je da će usvajanjem posebnog zakona o kome je u utorak počela rasprava u Skupštini Srbije radi izgradnje Moravskog koridora, biti zadat još jedan udarac jedinstvu pravnog poretka a naročito sistemu javnih nabavki u Srbiji.\n„Prepoznajući strateški značaj Moravskog koridora, Vlada Srbije odlučila je da ove oblasti, koje su uređene sa nekoliko zakona, objedini u jednom, posebnom zakonu, u cilju efikasnije primene, a time i efikasnije realizacije projekta“, navodi se u saopštenju.\nIstiče se da se posebnim zakonom reguliše i optimalan način finansiranja i plaćanja izgradnje Moravskog koridora, a da je projekat veoma inženjerski zahtevan i da se sastoji od nekoliko komponenti, kao što je izgradnja auto-puta, regulacija Zapadne Morave, izgradnja novih i rekonstrukcija postojećih nasipa i izgradnja telekomunikacionog koridora.\nPristup da se posebnim zakonom utvrdi javni interes sadržan je, kako se navodi, kao mogućnost i u Ustavu, a ona je korišćena i u nekoliko posebnih zakona, kao što je na primer Zakon o putevima“.\nNajveća izmena u predloženom zakonu u odnosu na opšti postupak propisan Zakonom o eksproprijaciji i Zakonom o opštem upravnom postupku jeste, kako se navodi u skraćivanju rokova za postupanje, a polazeći od značaja projekta i iskustva sa sprovođenjem eksproprijacije na drugim velikim infrastrukturnim projektima.\n„Osnovno ustavno načelo i načelo sadržano u Zakonu o eksproprijaciji, da vlasniku eksproprisane nepokretnosti pripada naknada u visini tržišne vrednosti nepokretnosti, potvrdjeno je i predloženim zakonom za Moravski koridor, čime se takodje opovrgava tvrdnja da se ovim zakonom nanosi udarac jedinstvu pravnog poretka“, navodi se u saopštenju nadležnog Ministarstva.\nzakon transparentnost ustav auto-put moravski koridor


Jukos - Sputnjik Srbija\nZvanični predstavnik Istražnog komiteta saopštio je o dokumentima koje je otkrila istraga i koji se mogu iskoristiti u svojstvu dokaza.\nApelacioni sud Stokholma proglasio je Stokholmski arbitražni sud koji je 2012. godine doneo odluku u korist četiri španska fonda koji poseduju američke priznanice na akcije „Jukosa“ u sporu sa Rusijom nekompetentnim.\nRusija će odgovoriti istom merom u slučaju „zamrzavanja“ njene imovine\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije poslalo je Stejt departmentu notu sa zahtevom da se ne zamrzava ruska imovina po predmetu „Jukos“, piše list „Komersant“, pozivajući se na pismo Stejt departmenta u kom se kritikuje pozicija ruskog resora.\nBelgija će odmrznuti sredstva ruske ambasade\nBelgija će odblokirati sredstva ruske ambasade zamrznuta na zahtev akcionara naftne kompanije „Jukos“, rekao je šef diplomatije te zemlje, pošto je Moskva zapretila pokretanjem sudskog postupka.\nRusija će Belgiji i Francuskoj odgovoriti istom merom\nMoskva će odgovoriti na oduzimanje svojih deviznih sredstava istom merom, upozorio je danas ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov nakon jučerašnje zaplene ruske finansijske imovine u Francuskoj i Belgiji u korist bivših akcionara ugašene naftne kompanije „Jukos“.


Predstavnica EULEX-a učestvovala u javnoj raspravi o nacrtu zakona o sprečavanju i zaštiti od nasilja u porodici, nasilja nad ženama i rodno zasnovanog nasilja - Vesti - EULEX - European Union Rule of Law Mission in Kosovo\nPredstavnica EULEX-a učestvovala u javnoj raspravi o nacrtu zakona o sprečavanju i zaštiti od nasilja u porodici, nasilja nad ženama i rodno zasnovanog nasilja\n13. oktobar 2021. god.\nSkupštinski Odbor za ljudska prava, rodnu ravnopravnost, nestala lica, žrtve seksualnog nasilja tokom rata i peticije održao je 12. oktobra javnu raspravu o nacrtu zakona o sprečavanju i zaštiti od nasilja u porodici, nasilja nad ženama i rodno zasnovanog nasilja, kojoj je prisustvovala savetnica EULEX-a za rodna pitanja, Chiara Tagliani, kao i predstavnici civilnog društva, pružalaca usluga za žrtve i međunarodnih organizacija. Tokom javne rasprave, kojoj je predsedavala predsednica Odbora Duda Balje, učesnici su razmenili mišljenja o nacrtu zakona i složili se o daljem putu.\nPredstavnica EULEX-a pozdravila je inicijativu za izradu zakona za koji se očekuje da uskladi postojeći pravni okvir sa standardima utvrđenim u Konvenciji Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici, poznatoj i kao Istanbulska konvencija. Tagliani je ponovila podršku Misije procesu izrade nacrta, posebno u tri oblasti: jačanje multisektorskog pristupa definisanjem obaveza i odgovornosti različitih uključenih institucija i službi, kao i njihovu obavezu saradnje; proširenje opsega naloga za zaštitu i uključivanje svih žrtava rodno zasnovanog nasilja; i podršku žrtvama seksualnog nasilja, uključujući i specijalizovane usluge koje im moraju biti dostupne.\nPredstavnica EULEX-a je napomenula da će Misija u roku od mesec dana u pisanom obliku dostaviti svoje komentare na nacrt zakona.


Migrantska kriza je test efikasnosti EU - Sputnjik Srbija\nMigrantska kriza je test efikasnosti EU\n16:30 24.09.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nPonašamo se kao članica EU, iako Srbija nije članica ove organizacije, izjavio je na konferenciji za štampu ambasador Srbije u Moskvi dr Slavenko Terzić.\nOn je podsetio da je do sada kroz Srbiju prošlo oko 170 hiljada migranata.\n„Građani Srbije su se ponašali prema izbeglicama maksimalno korektno i pokazali humani odnos prema njima“, rekao je Terzić i dodao da je Srbija ispoštovala sve norme međunarodnog prava koje se tiču migranata. Srbija ne sme da bude žrtva zato što nije izazvala ovu krizu, rekao je Terzić.\n„Migrantska kriza je test efikasnosti EU. Ispada da se pojedine zemlje-članice nisu dobro pripremile da odgovore na taj izazov. Srbija je spremna da rešava taj problem zajedno sa svim zemljama EU u duhu evropskih vrednosti. Srbija je uvek poštovala ove standarde. Sa druge strane, odluke Mađarske i Hrvatske da zatvore granicu izazvale su mnogobrojna pitanja“, rekao je Terzić.\nOn je ocenio da je migrantska kriza izazov za koncepciju multikulturalnog društva i da u evropskim zemljama raste broj desničarskih partija.\nAmbasador Srbije u Moskvi smatra da Srbija i druge evropske države treba da dosledno brane otvorene granice, višenacionalno društvo i versku toleranciju.\nmigraciona kriza, izbeglice, migranti, EU, Slavenko Terzić, Srbija, Rusija, Mađarska, Hrvatska


KK Crvena zvezda i "One Team" nedelja\nKK Crvena zvezda Telekom i ove godine sa zadovoljstvom učestvuje u "One Team" nedelji i društveno odgovornoj akciji Evrolige i Specijalne Olimpijade.\nSpecijalna Olimpijada Srbije od 2008 godine uz snažnu podršku Evrolige, i u okviru društveno odgovornog projekta "One Team",svake prve nedelje u decembru organizuje Nedelju Košarke,u okviru koje se promoviše košarka, ali i naši sportisti,košarkasi,i njihova dostignuća u ovom sportu.\nU toku poslednje tri sezone, košarkaški klub Crvena Zvezda Telekom bio je jedan od partnera Specijalne Olimpijade u okviru nedelje košarke.Saradnja sa klubom već je uspešno sprovedena kroz mnogobrojne aktivnosti (sportske aktivnosti, treninzi, Božićno druženje, itd).\nNajznačajniji zajednički projekat koji je uspešno spoveden u delo bio je "Learning2Play" koji je zajedničkim snagama sproveden u Srbiji, bavio se velikim problemom našeg društva, a to je - nepismenost i integrisanje osoba sa mentalnim poteškoćama u društvu.\nCilj projekta je bio da poveća svest javnosti o društvenom problemu nepismenosti kroz rad sa ljudima koji nisu imali priliku da dođu do pravog obrazovanja.\nSpecijalna Olimpijada Srbije imala je veliko zadovoljstvo i korist od saradnje sa KK Crvena zvezda Telekom, velikim sportskim brendom koji je izuzetno praćen od strane medija i javnosti, a ima veoma razvijene sportsku i marketing/PR infrastrukturu i sistem.\nNa temu značaja partnerstva sa Evroligom u sklopu OneTeam aktivnosti, time i sa KK Crvena Zvezda Telekom, dirketor Specijalne Olimpijade Srbije Aleksandar Stanojević izjavio je:\n"Na prvom mestu velika nam je čast i zadovoljstvo što treću godinu za redom imamo izvrsnu saradnju sa KK Crvena Zvezda Telekom, malo je reči koje mogu opisati sreću naših sportista kada zajedno sa svojim idolima stanu na centar terena pred punom dvoranom vernih navijača i osete se kao pravi deo tima. Prilika da se trud i napor naših sportista prepozna na ovakav način, prava je potvrda da su uvaženi i imaju punu podršku ka njihovoj integraciji u društvo. Motivacija je neverovatna i oni nakon svakog susreta treniraju sve više u želji da postanu još bolji igrači imajući na umu da i insitucije kao što je Zvezda, misle na njih. Uz veliku zahvalnost, nadam se da će se ova već dugogodišnja saradnja nastaviti sa jednakim ili većim uspehom.\nNova epizoda u saradnji KK Crvena zvezda Telekom i Specijalne Olimpijade - petak 4.decembar utakmica sa Himkijem!


Pregovori o statusu Kosova centralna tema u Beogradu\nVisoki funkcioner G17 Plus, Čedomir Antić, izjavio je da se ta partija nada da će nastup predsednika Srbije, Borisa Tadića, na sednici Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija ubrzati pregovore o statusu Kosova i ocenio da je određivanje tog statusa u najboljem interesu i Srbije i srpskog naroda. Navodeći da je već izvesno da će Kosovo imati nezavisnu zakonodavnu, izvršnu i sudsku vlast, Antić je rekao da će pregovori, u suštini, voditi o statusu srpskog naroda na Kosovu.\nA srpski premijer Vojislav Koštunica izjavio je u razgovoru sa političkim direktorom Ministarstva spoljnih poslova Italije, Đulijem Tercijem, da je u pregovorima o stausu Kosova posebno važno voditi računa o očuvanju stabilnosti u regionu. U saopštenju, koje je izdala Vlada Srbije posle sastanka kaže se da je ĐulioTerci naglasio da je u traženju rešenja za Kosovo potrebno da Beograd i Priština kroz kompromis dođu do dogovora i istakao da je dobro što će u Beču početi razgovori o decentralizaciji na Kosovu.\nTim povodom, savetnik premijera Slobodan Samardžić izjavio je da bi rezultati bečkih pregovora o decentralizaciji trebalo da daju kosovskim Srbima veću samoupravu, bolju međusobnu povezanost opština u kojima čine većinu i direktnu vezu s Beogradom.


RiTE Gacko – bez javnog nadmetanja Optima grupi dodijeljeno 25 miliona KM – ASinfo Portal\nGACKO – Zbog „krajnje hitnosti uzrokovane nepredvidljivim događajima“ uprava Rudnika i Termoelektrane Gacko već pet godina dijeli milionske ugovore za nabavku dizel goriva isključivo Optima Grupi.\nPo dostupnim podacima do danas je putem pregovaračkih postupaka bez objave obavještenja od ove kompanije nabavljeno gorivo vrijedno 25,18 miliona KM, iako uprava ne može dokazati razloge zbog kojih se poziva na krajnju hitnost. Ovo je čak dva puta zaključila Glavna služba za reviziju RS, ali se ta praksa uporno nastavlja. Za pet godina ovo javno preduzeće nije uspjelo provesti ni jedan uspješan tender za nabavku euro dizela, jer je svaki poništavan odlukom Kancelarije za razmatranje žalbi i to zbog žalbe ponuđača Hifa Petrol iz Sarajeva.\nNakon poništenja tendera, ugovori su dodjeljivani putem pregovaračkih postupaka Optima Grupi, a opravdanje za takav potez svaki put su bili nepredvidljivi događaji i krajnja hitnost, iako je uprava ovog preduzeća sama sebe dovela u takvu situaciju. Zakon o javnim nabavkama BiH izričito zabranjuje da se opravdanja i događaji koji su doveli do krajnje hitnosti na bilo koji način dovode u vezu sa ugovornim organom koji raspisuje tender.\nDa se ovi postupci nezakonito provode još prije četiri godine upozorila je Glavna služba za reviziju:\n“Za pomenute nabavke Društvo je pokušavalo da provede otvorene postupke javne nabavke, ali zbog predugog trajanja postupaka usljed žalbi određenih ponuđača Društvo se opredijelilo za pregovarački postupak bez objave obavještenja o javnoj nabavci. Razlozi krajnje hitnosti, prouzrokovane događajima nepredvidljivim za ugovorni organ, u ovom slučaju ne mogu biti dokazani” , navodi se revizorskom izvještaju.Kako se nabavljalo gorivo u RiTE Gacko\nGlavna služba za reviziju je i 2018. konstatovala da ova preporuka nije provedena i da je uprava RITE Gacko nastavila da krši zakon o javnim nabavkama jer se razlozi krajnje hitnosti ne mogu dokazati. Od tada Glavna služba za reviziju RS nije radila reviziju poslovanja ovog javnog preduzeća, a ista praksa nesmetano je nastavljena sve do danas.\nTako je ovo javno preduzeće za pet godina zbog krajnje hitnosti dodijelilo Optima Grupi 18 ugovora ukupne vrijednosti 25,18 miliona, a svaki put na pregovore je bio pozvan samo jedan ponuđač. U tom periodu propalo je ukupno šest otvorenih postupaka za nabavku goriva i svaki put zbog usvojene žalbe ponuđača Hifa Petrol koji je po mišljenju KRŽ više puta pogrešno eliminisan iz nadmetanja. U jednom od tih slučajeva tender je vrijedio 27 miliona, pristigle su tri ponude, ali je za RITE Gacko samo jedna bila prihvatljiva, jer firma Hifa Petrol navodno nije pravilno popunila obrazac ponude i izjavu o prihvatanju načina plaćanja. KRŽ je utvrdio da to nije bilo utemeljeno, poništio je tender, ali su ugovori opet dodijeljeni Optima Grupi putem pregovaračkih postupaka.\nIsti scenario ponavljao se godinama, a pored pomenutih 25,18 zbog krajnje hitnosti u proteklom periodu Optima Grupi su dodijeljena još tri ugovora vrijedna 9,9 miliona, takođe putem pregovaračkih postupaka, ali su u ta tri slučaja našli drugo obrazloženje.\nIz svih ovih postupaka evidentno je da uprava RITE Gacko favorizuje Optima Grupu koja se jedino poziva na pregovore u pregovaračkim postupcima, a odluke KRŽ-a dodatno potvrđuju da je ova firma dovođena u povlašten položaj i tokom provođenja otvorenih postupaka. Uprkos činjenici da je nezakonito potrošeno preko 25 miliona KM, da je to dva puta potvrdila i revizija, nadležne pravosudne institucije nisu reagovale.\nTagovi: optima gruparite gacko


Devet decenija dostignuća i ponosa Narodnog pozorišta Republike Srpske - Sve o Srpskoj\nOSNOVANO 18. OKTOBRA 1930. KAO NARODNO POZORIŠTE VRBASKE BANOVINE\nDirektor NP RS Maja DODIG: „Koliko god je naš razvojni put bio opterećen problemima, isto toliko je bilo ponosa u proteklih devedeset godina. Dovoljno je da pogledamo istoriju ove kuće i da znamo koliko je ona značajna za ovaj kraj“\nPredsjednik RS Željka CVIJANOVIĆ: „Misija je ostala ista: da ovo pozorište bude jedna od najvažnijih ustanova za vaspitanje naroda i omladine – kako je to isticao ban Milosavljević prilikom njegovog osnivanja“\nSVEČANA akademija povodom devet decenija od osnivanja Narodnog pozorišta Republike Srpske (NPRS) održana je večeras na Velikoj sceni ove kuće uz prisustvo državnog vrha Republike Srpske, ali i mnogobrojnih ličnosti iz kulturnog i javnog života.\nAkademija je započela intoniranjem himne Republike Srpske, a publici se prva obratila Maja Dodig, direktor NPRS.\nDodigova je istakla da ovaj datum nije odabran slučajno, te da je 23. septembra 1998, ukazom Vlade Republike Srpske, ova pozorišna kuća dobila današnji naziv. Naziv se, kako je istakla, godinama mijenjao, a uz postojeći najviše su se zadržali nazivi Narodno pozorište Vrbaske banovine i Narodno pozorište Bosanske Krajine.\n„Koliko god je naš razvojni put bio opterećen problemima, isto toliko je bilo ponosa u proteklih devedeset godina. Dovoljno je da pogledamo istoriju ove kuće i da znamo koliko je ona značajna za ovaj kraj. Naša obaveza je da krčimo put prema novim generacijama i da istrajemo“, kazala je Dodigova ističući da i NPRS u budućnosti vidi još jačim i naprednijim.\nPublici se obratila i Željka Cvijanović, predsjednica Republike Srpske, ističući da NPRS već devedeset godina u kontinuitetu vrši svoju prosvetiteljsku misiju.\n„Misija je ostala ista, da ovo pozorište bude jedna od najvažnijih ustanova za vaspitanje naroda i omladine kako je to isticao ban Milosavljević prilikom osnivanja pozorišta“, rekla je Cvijanovićeva.\nDramski dio svečane akademije režirao je Aleksandar Pejaković.\nDodik: Za stogodišnjicu NP RS iza sebe imati još bolje rezultate\n„Pozorište prije svega znači ljubav. Ovo pozorište je ostvarilo značajne uspjehe i na domaćem i na međunarodnom planu. Privilegija biti sa ovim ljudima. Došao sam da im čestitam rođendan“\nSRPSKI član Predsjedništva BiH Milorad Dodik rekao je večeras da je malo institucija na ovim prostorima koje mogu da obilježe 90 godina postojanja poput Narodnog pozorišta Republike Srpske, koje je ostvarilo značajne domete na planu umjetnosti i kulture.\n„To su bile važne godine za kulturni i pozorišni život ovog kraja, Banjaluke, ali i Republike Srpske od njenog postojanja. Ovo je naša najvažnija pozorišna institucija“, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci prije svečane akademije povodom obilježavanja 90 godina postojanja Narodnog pozorišta Republike Srpske.\nOn je naglasio da je privilegija biti danas sa ljudima iz te branše, jer 90 godina pregalaštva znači isto toliko godina upornog rada ljudi koji su ovdje radili.\n„Pozorište prije svega znači ljubav. Ovo pozorište je ostvarilo značajne uspjehe i na domaćem i na međunarodnom planu. Došao sam da im čestitam rođendan i vjerujem da će za stogodišnjicu ovo pozorište biti u prilici da zabilježi još bolji rezultat“, istakao je Dodik.\nTagoviMaja Dodig Milorad Dodik Narodno pozorište


Za rekonstrukciju Trga Slavija stigle dve ponude\nBeta\t 20. maja 2016. 10:20\nNa tenderu za izbor izvodjača radova na rekonstrukciji beogradskog Trga Slavija stigle su dve ponude, piše današnji Blic.\nPonudu je dostavila domaća gradjevinska firma “Ratko Mitrović” koja je spremna da posao obavi po ceni od 1,2 milijarde dinara, a druga je ponuda kozorcijuma u kojem su italijanska i srpska firma – “Italijani konstrukcioni” i “Milenijum tim” čija je cena usluge 1,4 milijarde dinara.\nKompanija “Ratko Mitrović” je bila glavni izvodjač radova u rekonstrukciji ulice Vojvoda Stepa, a “Italijani konstrukcioni” je u Srbiji radila na obnovi fabrike automobila u Kragujevcu.\nOdluka o povoljnijoj ponudu, kako je saopšteno, biće doneta uskoro, nakon ocene dostavljene dokumentacije.\nRok za izvodjenje radova na rekonstrukciji Trga Slavija i Bulevara oslobodjenja sve do Autokomande je 155 dana. Ranije je najavljivano da će radovi finansirani iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj početi u junu.


Volonterski klub – Alfa Centar\nVolonterski Klub ALFA Centra formiran je na inicijativu velikog broja mladih ljudi iz našeg grada koji dio svog slobodnog vremena, znanja ii vještina žele da ulože u realizaciju naših aktivnosti.\nPred nama je veliki broj zanimljivih događaja do kraja godine.\nVolontiranje se u najširem smislu definiše kao neprofitna i neplaćena aktivnost kojom pojedinci doprinose dobrobiti svoje zajednice ili cijelog društva. Ova aktivnost se javlja u raznim oblicima, od tradicionalnih običaja uzajamne samopomoći do organizovanog djelovanja zajednice u kriznim periodima, kao i do pokušaja pomoći u spriječavanju i zaustavljanju sukoba i suzbijanja siromaštva.Volontiranje je dio istorije gotovo svake civilizacije. A kako počiva na ideji da globalno ne završava nego tek počinje sa lokalnim – ono zavrijeđuje i posebnu pažnju društva. Pažnju koja pravilno usmjerena, može dovesti do širenja pozitivnih ideja i akcija sa lokalnog na istorijski, da ne kažemo civilizacijski nivo.\nCilj nam je da napravimo sinergiju među svima koji žele da doprinesu povećanju kvaliteta života u Nikšiću.\nOva ideja je takodje naisla na razumijevanje i podršku Fondacije za aktivno građanstvo (fAKT) u okviru programa “De Facto Razvoj” a koji finansira Evropska Unija, posredstvom Delegacije Evropske Unije u Crnoj Gori, kroz program IPA 2016 Instrument za civilno društvo.\nSvoje interesovanje da postanete član ovog Kluba možete poslati na volonterskiklub@alfacentar.org ili popunite online prijavu


Crkva iz dvorišta Fate Orlović još nije uklonjena – slijedi li suspenzija BiH iz Vijeća Evrope zbog toga? – PressMedia.ba\nCrkva iz dvorišta Fate Orlović još nije uklonjena – slijedi li suspenzija BiH iz Vijeća Evrope zbog toga?\nSuspenzija BiH iz članstva u Vijeću Evrope jedna je od sankcija koju naša zemlja može pretrpjeti jer nije ispoštovala odluku Evropskog suda za ljudska prava, kojom je naloženo izmještanje crkve iz dvorišta nane Fate Orlović, piše Klix.\n“U vezi s tim Bosna i Hercegovina može snositi sankcije u Vijeću Evrope, a riječ je o diplomatskim mjerama. Može se uskratiti pravo našoj delagaciji da učestvuje u radu Parlamentarne skupštine Vijeća Evrope pa do toga da se Bosna i Hercegovina suspenduje, odnosno da se isključi iz članstva Vijeća Evrope zbog neizvršavanja, ne samo te već i ostalih presuda”, kaže Vehabović.\nTagovi: Crkva Nana Fata Orlović Vijeće Evrope


Predsednik tog sindikata Marjan Milojević rekao je da je štrajk najavljen na vreme i podsetio da su radnici od poslovodstva tražili da do 15. septembra budu isplaćene julska i avgustovska plata.\nOn je rekao da je julska plata isplaćena, ali ne i avgustovska iako je poslovodstvo obećalo da će sve biti isplaćeno početkom meseca.\n"Kruševac put" zapošljava 243 radnika, prosečna plata je, prema Milojevićevim navodima, oko 30.000 dinara, dok je prosek menadžmenta oko 167.000 dinara.\nMilojević je podsetio da je preduzeće zbog jemstava za bivšeg vlasnika, beogradsko preduzeće "Europark" bilo blokirano skoro četiri meseca i da je bilo prinuđeno da posluje preko drugih firmi koje mu potom nisu isplaćivale novac.\nRadnici su protestovali i pre mesec dana jer im je u tom trenutku račun preduzeća bio blokiran za 94 miliona dinara, od čega se oko 60 miliona odnosilo na jemstva za firmu "Europark".\nMilojević je rekao da je nakon toga Agrobanka povukla jemstva za "Europark", da se novi vlasnik dogovorio sa dobavljačima da povuku menice, ali je ubrzo usledila nova blokada Poreske uprave na iznos od pet miliona dinara, pa su stigle i menice dobavljača kojima nije plaćeno u obećanom roku i preduzeće je sada blokirano za oko 10 miliona dinara.\nAkcije ovog preduzeća, koje je imalo više od 900 malih akcionara, prodate su 2008. godine firmi "Europark", a prema ranijim navodima sindikata u prvoj godni broj radnika je sa 620 smanjen na 200, a firma je nastavila da doboro posluje.\nVlasnik je uzimao kredite za "Europark" i druga svoja preduzeća, a "Kruševac put" bio je jemac. Kada su krediti stigli na naplatu, dužnici bili u blokadi, sve je došlo na naplatu putarima čiji je račun pre dve godine bilo blokiran za 360 miliona dinara.\nTako je sredinom 2011. godine firma prodata preduzeću AMB Miljković, "Kruševac put" je uzeo kredit od 6,2 miliona evra i odblokirao račun, ali problemi su se nizali jer su nove rate na ime jemstava za bivšeg vlasnika periodično stizale na naplatu.\nMilojević je podsetio i da je sindikat preduzeća u martu od policije i tužilaštva zatražio da preispitaju poslovanje preduzeća od 2008. godine do danas.


Diverzifikovati | Značenje Reči Diverzifikovati | Značenje Reči\nDiverzifikovati je glagol latinskog porekla, nastao od latinske reči diversificatio, koja u prevodu znači različitost. Pojam diversifikacije označava menjanje, unošenje promena, uvođenje različitosti, a najviše se upotrebljava u ekonomiji, iako se može sretati i u raznim drugim sferama i oblastima.\nPrema definiciji, diverzifikacija (diversification, lat.) predstavlja situaciju da će određeno preduzeće biti potpuno ili će proširiti svoj proizvodni proces tako što se uvodi nov proizvod ili usluga koji se u potpunosti razlikuju od onih koji su trenutno u upotrebi.\nPreduzeće koje se sastoji od više različitih proizvoda naziva se diverzificirano preduzeće. Sama širina diverzifikacije zavisi od veličine i finansijskog stanja određenog preduzeća. U osnovne razloge za diverzifikaciju spadaju korišćenje znanja i raznih sposobnosti (kompetencije), uvećanje snage tržišta, podela infrastrukture, balansiranje tokova novčanih sredstava, održavanje rasta i smanjenje poslovnih rizika.\nU ekonomiji se razlikuju tri osnovna tipa diverzifikacije:\nHorizontalno diverzifikovanje proizvoda podrazumeva situaciju da preduzeće širi asortiman svojih proizvoda ili usluga tako što uvodi drugačije proizvode ili usluge koje imaju istu ili sličnu namenu. Ona predstavlja poslovnu politiku u kojoj se vrši uključivanje u proizvodnju komplementarnih ili konkurentskih proizvoda ili usluga.\nVertikalno diverzifikovanje proizvoda podrazumeva da preduzeće u svoj asortiman uvodi poluproizvode ili proizvode koje nabavlja od drugih preduzeća. Ona ima za cilj kontrolisanje svih važnih faza procesa proizvodnje i distribucije proizvoda ili usluga.\nLateralno diverzifikovanje proizvoda podrazumeva situaciju da u svoj asortiman uvodi nove proizvode koji nisu povezani između sebe. Ovaj tip diverzifikacije je svoju veliku popularnost imao 60 – ih I 70 – ih godina prošlog veka, a ciljevi su joj bili: investicije koje su unosne, porast cena akcija, balansiranje tokova novčanih sredstava, a sam rizik je podrazumevao nesigurnost.\nDiverzifikacija podrazumeva veoma bitan segment procesa investiranja. Naime, u samom investiranju uvek je prisutan rizik i iz tog razloga je suština ispravnog investiranja da se ulaganje rasporedi, tako da u slučaju lošeg ishoda efekta jednog dela, drugi deo pokrije mogući manjak svojim rastom.\nDiverzifikacija rizika kao pojam označava rizik ulaganja ili investicije u proizvode koji nisu provereni i ima za cilj da se dođe do dominacijom na tržištu i da se postavi standard za konkurente, a sam proizvod bi ostao na najvišem nivou.\nKategorija diverzifikacije po stepenu rizika predstavlja diverzifikaciju po stepenu ulaganja i obuhvata izbor nečega što je manje unosno za ulaganje, a sa druge strane je sigurno. Ne podrazumeva ulaganje u investicije koje su rizične, jer se njihova dugoročna isplativost ne može utvrditi sa sigurnošću. Ova kategorija se odnosi i na raspodelu kapitala na manje konkurentske proizvode, uz podrazumevan siguran dobitak.


Svetski dan bez duvanskog dima - Svet Medicine\n31 maj, cigara, dan, dim, duvan, stop\nSvetski dan bez duvanskog dima, 31. maj se ove godine obeležava sa temom „Uplitanje duvanske industrije“. Cilj je da se unapredi svest javnosti o potrebi da se sprovedu mere i aktivnosti na razotkrivanju i sprečavanju pokušaja duvanske industrije da spreči primenu Okvirne konvencije o kontroli duvana.\n– navodi se u saopštenju Gradskog zavoda za javno zdravlje, Beograd.\nDuvanska industrija koristi različite taktike kako bi uticala na politike kontrole duvana, od ulaganja u socijalne programe, finansiranja naučnih i istraživačkih ustanova, do pokretanja parnica protiv država.\nSvetska zdravstvena organizacija je donela Vodič za primenu onih članova Okvirne konvencije o kontroli duvana koji se odnose zaštitu politika javnog zdravlja od komercijalnih i drugih interesa duvanske industrije. Ovim Vodičem su predložene mere koje između ostalog, ograničavaju interakciju sa duvanskom industrijom i obezbeđuju transparentnost odluka u oblasti kontrole duvana.\nOkvirnu konvenciju o kontroli duvana, kao prvi globalni sporazum u oblasti javnog zdravlja su do sada ratifikovale 172 države sveta, sa ciljem primene sveobuhvatnih mera u oblasti kontrole duvana.\nUsvajanjem Okvirne konvencije o kontroli duvana 2006. godine, kao i nacionalne Strategije kontrole duvana 2007. godine, naša zemlja je aktivnosti u ovoj oblasti postavila kao prioritet i definisala mere za smanjenje ponude i tražnje za duvanskim proizvodima. Donete zakononske mere u oblasti zabrane prodaje duvanskih proizvoda maloletnim licima, zabrane reklamiranja, kao i zaštiti stanovništva od izloženosti duvanskom dimu u radnom i javnom prostoru, predstavljaju neophodan preduslov za delotvorno sprovođenje strateških smernica u praksi. Proteklih godina značajne aktivnosti su sprovedene na unapređenju informisanosti i znanja populacije o štetnosti pušenja i načinima prevencije, pre svega kroz obeležavanje datuma iz kalendara zdravlja, širenje mreže savetovališta za odvikavanje od pušenja, sprovođenje zdravstveno vaspitnog rada u zdravstvenim i obrazovnim ustanovama.\nSrbija na dnu liste kvaliteta zdravstva u Evropi\nSkrining karcinoma dojke od navršene 40.godine


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović i ambasador Savezne Republike Nemačke Aksel Ditman prisustvovali su danas primopredaji 20 terenskih vozila, koje je nemačko Savezno ministarstvo unutrašnjih poslova doniralo Upravi granične policije.\n„Odnosi između Srbije i Nemačke napreduju odličnim tempom i ta saradnja donosi dobre rezultate za obe zemlje. Ministarstvo unutrašnjih poslova ima odličnu saradnju sa Saveznim ministarstvom unutrašnjih poslova Nemačke, koje nam je, zajedno sa Vladom Nemačke u poslednjih devet godina doniralo opremu u vrednosti od više od dva miliona evra“, rekao je Stefanović.\nMinistar je istakao da je Nemačka jedan od najznačajnijih donatora MUP-u Srbije.\n„Današnja donacija od 20 terenskih vozila „dacia duster“, čija je vrednost oko 300.000 evra, pomoći će našoj graničnoj policiji u zaštiti državne granice i sprečavanju ilegalnih migracija. Ova vozila biće od velike koristi na nepristupačnim i manje pristupačnim terenima“, istakao je Stefanović.\nMinistar je dodao da je ranije u sklopu ove donacije, čija je ukupna vrednost oko pola miliona evra, uručeno i šest vozila kriminalističkoj policiji i jedno vozilo Sektoru unutrašnje kontrole.\nZahvalivši se kolegama iz nemačke policije i ambasadoru Ditmanu na kontinuiranoj podršci, Stefanović je istakao da je saradnja policija dveju zemalja u poslednje dve godine krunisana dobrim operativnim rezultatima.\nMinistar je podsetio na zajedničku akciju srpske i nemačke policije, u kojoj je krajem 2016. godine zaplenjeno više od 300 kilograma kokaina, 96 kilograma marihuane i 106 kilograma hašiša.\n„Policije Nemačke i Srbije imaju veliki broj zajedničkih aktivnosti. Mi se trudimo da budemo pouzdan partner, da Srbija bude zemlja na koju se može računati u obračunu sa organizovanim kriminalom, potencijalnim terorizmom, korupcijom, pranjem novca i svim drugim vidovima kriminala“, istakao je Stefanović.\nAmbasador Ditman pohvalio je dobru saradnja između srpske i nemačke policije i dodao da se srpska kriminalistička policija pokazala kao pouzdan partner nemačkoj kriminalističkoj policiji u borbi protiv organizovanog i svih drugih vidova kriminala.\nDitman je ukazao da su borba protiv terorizma, ilegalnih migracija, trgovine narkoticima, organizovanog kriminala i trgovine oružjem veliki bezbednosni izazovi koje možemo samo zajedno savladati.\n„Ovom donacijom vozila i informatičke opreme želimo dati doprinos proširenju naše saradnje. Granična policija je već godinama naš pouzdan i odlučujući partner u suzbijanju ilegalnih migracija . Donacijom ovih 20 vozila želimo da olakšamo rad graničnoj policiji“, naglasio je Ditman.\nAmbasador je istakao da Srbija i Nemačka imaju bliske političke i ekonomske odnose, kao i blisku policijsku saradnju i da je sve to sastavni deo podrške Srbiji na putu ka Evropskoj uniji.


Public Kitchen Infrastructure\nPKI projekat predstavlja jedno od rešenja za smanjenje količine bačene hrane i jačanje održivosti sistema distribucije hrane.\nOPIS PREDLOGA PROJEKTA\nPrema podacima Ujedinjenih Nacija, u svetu se godišnje baci trećina proizvoda predviđenih za ljudsku ishranu, odnosno 1,3 milijarde tona hrane vredne 750 milijardi dolara.\nProblem može biti rešen usklađivanjem logistike kompanija koje moraju da obezbede skupe procese bezbednog uništavanja viškova hrane i uključuje statistiku, odnosno procenu količine hrane koja će biti bačena u narednom periodu usklađenu sa procesima posrednika koji uključuju transfer, spremanje i distribuiranje hrane krajnjim korisnicima.\nProjekat je zamišljen kao platforma koja bi povezivala supermarkete, poljoprivredna gazdinstva i ostale proizvođače i distributere hrane sa krajnjim korisnicima (socijalno ugroženima) preko dobrotvornih organizacija i narodnih kuhinja (posrednika).\nPlanirano vreme realizacije projekta je prikazano u gannt chartu. U ovom trenutku planirano vreme iznosi oko godinu dana, ali ono može biti podložno promenama. Cilj je da nakon isteka prve godine projekat nastavi da postoji na samoodrživom nivou.\nOpšti ciljevi projekta su sledeći:\nSmanjenje količina bačene hrane u Srbiji\nProsleđivanje hrane krajnjim korisnicima na dnevnom nivou\nPojednostavljenje komunikacije na relaciji donator-posrednik\nUspostavljanje dugoročno održive infrastrukture za snabdevanje hranom\nKratkoročni ciljevi projekta su već u velikoj meri ostvareni:\nRegistrovanje želje za saradnjom i koordinacijom kod donatora i posrednika (ostvareno)\nUspostavljanje real-time aplikacije i interfejsa (mape) koje će biti jednostavne za korišćenje i prihvaćene od korisnika (razvoj ideje u toku, aplikacija planirana).\nProjekat jasno definiše i povezuje interese sve 3 zainteresovane grupe korisnika.\nKljučno je bilo definisati odakle dolazi interes svake od uključenih grupa:\nDonatori žele da smanje ogromne troškove uništavanja hrane na koje su zakonski primorani, a takođe mogu imati i velike benefite pozitivnog publiciteta, pošto će moći da javno objave svoje učešće u akciji, a pritom će biti i vidljivo zastupljeni na našoj platformi.\nPosrednici su u razgovorima sa nama istakli veliko interesovanje proisteklo iz manjka redovnog priliva hrane. Zakonski posmatrano, Ministartstvo za rad i socijalnu politiku je u obavezi da narodnim kuhinjama na javnom tenderu obezbedi količine hrane dovoljne za 9 meseci poslovanja (jedan obrok dnevno – pet dana u nedelji). Kao što se može pretpostaviti, ovo nije ni izbliza dovoljno da pokrije njihove kapacitete i oni su prinuđeni da se oslanjaju na saradnju sa lokalnim samoupravama i na neredovne donacije.\nKrajnji korisnici su svi socijalno ugroženi građani koji trenutno nemaju dovoljno podrške od strane Republike Srbije. Ministarstvo za rad i socijalnu politiku svake godine odredi približno 12.000 najugroženijih osoba koji se potom raspoređuju u narodne kuhinje prema lokalitetu. To znači da veliki broj ljudi ostane bez bilo kakvih izvora hrane, a velika većina prosto ne dobija količine dovoljne za normalan život.\nSve tri grupe korisnika mogu rešiti svoje glavne probleme kroz bolju međusobnu saradnju i organizaciju transfera resura, naravno uz agitovanje na poboljšanje zakonske regulative.\nNaša platforma bi bila prvi korak ka rešavanju organizaciono-logističkih problema koji trenutno postoje, kao i nedostatka komunikacije između zainteresovanih grupa.\nInspiracija za platformu je došla od strane irske aplikacije/fondacije FoodCloud.\nOna bi povezivala 3 zainteresovane strane na jedinstvenoj platformi sa real-time podacima.\nIdeja za platformu je došla od strane osnivača fondacije FoodCloud iz Irske – koji su na sličan način povezali različite grupe korisnika i rešili problem neiskorišćenih viškova hrane u svojoj zemlji.\nLogička arhitektura bi se sastojala od omnichannel spoja softvera za upravljanje odnosa sa klijentima (CRM), geografsko-informacionog sistema (GIS) i formulara za evidenciju koji bi obuhvatio: prijavljivanje donacije (donator); prihvatanje i određivanje količine (posrednik); koordinaciju logistike; i objavljivanje podataka o rezervisanim i preuzetim količinama.\nCilj je da nakon isteka prve godine projekat nastavi da postoji na samo-održivom nivou.\nFinansijska sredstva za realizaciju projekta u velikoj meri zavise od faktora kao što su: troškovi pravljenja platforme, kapacitet skladišta posrednika, transportni kapaciteti donatora i posrednika, kao i mogućnost prikupljanja sredstava putem donacija i drugih akcija.\nPotencijalni troškovi koji će se u daljem roku rešavati su: održavanje platforme, angažovanje dodatnih programera, obezbeđivanje privremenog skladišta, gorivo, internet, i drugo.\nIndirektni troškovi najviše zavise od 2 stvari:\nKapaciteta skladišta posrednika i organizacija sa kojima sarađuju – ti kapaciteti su trenutno izuzeno niski, te stoga deluje da će biti potrebe za dodatnim skladištenjem. Ukoliko se to ispostavi nepotrebnim, indirektni troškovi značajno opadaju\nTroškovi prevoza će zavisiti od dogovora sa donatorima i posrednicima. Donatori (pre svega supermarketi) poseduju veliku logistiku i transportna sredstva, pa ukoliko su oni spremni za saradnju troškovi transporta mogu drastično opasti\nUkoliko bude bilo potrebno ostatak sredstava se može skupiti putem donacija i akcija skupljanja novca (reciklaža doniranih proizvoda i sl.)\nKo bi bili glavni korisnici nase platforme?\nInicijalni korisnici naše platforme su najveći posrednici između donatora i socijalno ugroženih građana:\nVersko Dobrtvorno Starateljstvo\nKrajnji korisnici su 13,400 socijalno ugroženih i 70+ organizacija koje redovno sarađuju sa Bankom Hrane.\nBudući korisnici bi bili Crveni Krst Srbije, Caritas, Stara Raška, Medžlis i druge banke hrane.\nPrimer mape lokacija posrednika, na oblasti koja bi bila početni fokus platforme:\nCiklus života projekta\nProces razvijanja i centralizacije projekta predstavljen u grafičkoj reprezentaciji ciklusa života i terminima sistemskog inžinjeringa.\nFaza pre akvizicije (pre-acquisition) uključuje posrednike koji se nalaze u Beogradu\nFaza akvizicije (acquisition) uključuje organizacije koje će pomoći da se aplikacija definiše i izradi.\nFaza utilizacije (utilization) uključuje organizacije koje će biti primarni korisnici aplikacije.\nFaza povlačenja (retirement) uključuje potencijalnu budućnost aplikacije (proširenje na nove posrednike i komercijalne aktere) i definisanje budućih nosilaca platforme (new owners).\nKorišćenje zainteresovanih strana izvan ključnog procesa (stakeholder involvement)\nMediji: katalizatori projekta koji imaju udeo u podizanju nivoa angažovanosti relevantnih strana;\nInteresne grupe: akteri sa veštinama i pratiocima koji bi promovisali, proširili i unapredili projekat (npr. Civilni sektor i profesionalni pro bono projekti);\nInvestitori: strane koje preuzimaju deo finansijske odgovornosti u projektu;\nAngažovana pomoć: volonterska i komercijalna ispomoć u prelaznim problemima\n*Pad generalne zainteresovanosti tokom tehničkog razvijanja i ograničavanja aplikacije (eng. hype cycle)\nEvaluacija će se vršiti na 3 glavna nivoa:\nUspeh platoforme će se meriti prema sledećim KPI (key performance indicators):\nNajmanje jedan veliki donator koji koristi aplikaciju na dnevnom nivou (paralela sa Food Cloud-om koji koristi Tesco za svoje donacije hrane)\nNajmanje jedan proizvođač (poljoprivredno gazdinstvo koje obezbeđuje dostavu mehanički oštećene robe, koja je je osim toga sasiv bezbedna i zdrava za konzumaciju)\nRegistracija interesa najmanje 3 posrednika.\nDostavljanje hrane do najmanje 1000 novih korisnika u prvih godinu dana (putem posrednika i organizacija sa kojima oni sarađuju)\nNajveći rizici dolaze od neusklađene zakonske regulative.\nFinansijski rizici – nemogućnost pronalaženja sredstava za izradu platforme i redovno funkcionisanje\nRizici nepronalaženja glavnog donatorskog partnera (npr. veliki trgovinski lanac)\nNedostatak volje za pro-bono održavanje platforme\nNedovoljno koristan interface – nedovoljan inicijalni buy-in\nNeuklanjanje PDV-a na donacije\nNedonošenje zakona o regulisanju kvaliteta prehrambenih proizvoda koji se doniraju\nBlack swan events – negativan publicitet\nProjekat ima dva različita scope-a; kratkoročni i dugoročni\nKratkoročna održivost projekta zavisi od:\nSposobnosti privlačenja određenog broja donatora\nRešavanja logističkih i transportnih problema\nKontinuirano koriščenje interfejsa aplikacije (u odnosu na trenutni sistem)\nEfikasno planiranje alokacije resursa donatora prema posrednicima i krajnjim korisnicima\nDugoročna održivost projekta\nOdržavanje platforme od strane IT tima\nRazvijanje samoodrživog finansijskog sistema (putem donacija i akcija druge vrste)\nCentralizacija aplikacije u logistici i onboarding novih korisnika\nPronalaženje adekvatnog novog long-term ownera sistema


Uskoro obustava dostave plina Sarajevogasu? – Energy Press\nSendijarević smatra da je jedino rješenje izmirenje postojećih obaveza prema BH-Gasu i formiranje ekonomski osnovane cijene grijanja i gasa. Dodao je da su Sarajevogasu nudili reprogamiranje duga, kao i potpisivanje novog ugovora o snabdijevanju, što je odbijeno, a da je odluku o davanju roka za izmirenja dijela obaveza donijela Vlada FBiH koja je vlasnik BH-Gasa, dok će sam datum biti poznat kada od Vlade dobiju pismenu odluku.\nMinistar Petrović rekao je da se dug Sarajevogasa prema BH-Gasu stalno povećava jer krajnji korisnici plaćaju cijene gasa koje nisu ekonomski opravdane, a u budžetu nije bilo realne podrške za pokriće gubitaka. Istakao je da je na sastanku tražio da rok koji će biti dat za izmirenje dijela obaveza bude razuman kako bi mogli provesti potrebne mjere za plaćanje januarske fakture u visini od oko 20 miliona KM, dok će decembarska biti plaćena najkasnije do kraja februara.\nPetrović vjeruje da će uspjeti naći modalitete koji će osigurati da BH-Gas za distribuciju gasa Kantonu Sarajevo dobije naknadu i ispuni svoje obaveze prema isporučiocu iz Rusije. Potcrtao je da gas treba biti strateški energent koji će Kanton Sarajevo trošiti jer je jedini ekološki prihvatljiv, a da su nabavke mazuta vršene isključivo zbog redukcija gasa od 35 posto, što je prijetilo da građani u većem dijelu Kantona ostanu bez grijanja.\nPetrović se nada da će Vlada KS-a konačno ozbiljno razmotriti tarifnu politiku, uz socijalni program, jer bez toga nema mogućnosti za daljnje funkcioniranje sistema. Pojasnio je da je u 2012. bilo predviđeno povećanje cijena za 23 posto, uz socijalni program koji bi zaštitio socijalno ugrožene, a da je bio implamentiran danas bi bilo 29 miliona KM više prihoda i ne bi bilo prijetnji u vezi obustave isporuka gasa.


Hleb bez glutena kao poslastica – TV Kikinda\nHleb bez glutena kao poslastica\nIzbacivanje glutena iz ishrane ne predstavlja dijetalni režim. Ako neka namirnica ne sadrži gluten, ne znači da ima manje kalorija i masnoća.\nOsobe koje boluju od celijaklije ili su osetljivi na gluten, leče se bezglutenskom ishranom. Ovakva ishrana je vid terapije koji zahteva doslednu upotrebu bezglutenskih namirnica. Kikindska Ekonomsko trgovinska škola kroz smer kuvar bavi se u posebnom nastavnom segmentu pravljenjem jelovnika na bazi bezglutenske ishrane, naveo je profesor kuvarstva Milan Maletić i dodao:\n-Učenici sada već treće godine, Predrag Tenkeš, Nikola Jesić i Jelena Lisica predstavljaju školu na svim takmičenjima i do sada su beležili dobre rezultate na nadmetanjima, gde je bilo potrebno pokazati umešnost, spretnost ali i znanje. Kada je ovaj vid pripreme jela u pitanju prilaze mu sa posebnom pažnjom. Naši đaci o svemu tome dosta već znaju i svesni su svega što nepoštovanje pravila o alergojskim manifestacijama, ukoliko se osobi koja je netolerantna na gluten pripremi jelo kontaminirano glutenom.\nI osobe na bezglutenskom režimu ishrane mogu da se ugoje, a pomenuti režim koristan je samo ljudima koji na gluten imaju intoleranciju, odnosno ljudima koji imaju celijakiju. Kod ove populacije, gluten izaziva problem čak i u malim količinama, na čega oni sami, ali i kuvari po restoranima moraju naročito da vode računa. Opširnije o ovoj temi, kroz pripremu posebnog bezglutenskog slatkog hleba možete pogledati u emisiji Rubinizmi, koja je na našem programu u petak, 13.jula u 21 sat.\n7 jula, 2018 Rubin Rubin\n← “Gusle” učestvovale na Međunarodnom festivalu folklora u Poljskoj Lakše do posla uz informatičku obuku →


Šta donosi novi Horizont Evropa - EU u Srbiji\nŠta donosi novi Horizont Evropa\nJovan2021-05-26T17:04:46+02:0022/04/2021|Categories: Projektne aktivnosti|\nDeveti okvirni program Evropske unije za istraživanja i inovacije – Horizont Evropa – nastavlja dobro utabanim putem svojih prethodnika donoseći, ipak, brojne novine, preusmeravanja i prilagođavanja izmenjenim okolnostima, novim realnostima i narastajućim društvenim izazovima.\nŠta nas čeka u novom ciklusu programa Horizont? Koji su novi prioriteti? Da li su se primenile procedure za prijavljivanje i sprovođenje projekata? Odgovore na ova i mnoga druga pitanja potražili smo u razgovoru sa vrsnim poznavaocima ovog najvećeg EU programa namenjenog istraživačkim i naučnim projektima.\nNa početku događaja, okupljenima se obratila Biljana Glišić, samostalne savetnice u Privrednoj komori Srbije i predstavnice EEN mreže. Ona je istakla važnost koji ovaj program ima za razvoj privrede, posebno u domenu trasfera tehnologija. U prošlom ciklusu – Horizont 2020 – mala i srednja preduzeća su povukla oko 10 miliona evra sredstava ovog programa, dok su kao partneri u većim konzorcijuma povukli čak oko jedne trećine svih sredstava dodeljenih organizacijama u Srbiji.\nGovoreći o novim pravcima i postavkama ovog ciklusa, Dobrivoje Lale Erić, rukovodilac Sektora za međunarodnu saradnju Centra za promociju nauke, je posebno istakao razvoj važnost ovih promena za društvo. “Kada je u pitanju odnos nauke i društva, novi program raskida sa prethodnim, namenski razvijanim celinama u pokušaju da nekada pojedinačne, nezavisne teme i pozive integriše unutar „klastera“ i „misija“ kao novouspostavljenih pristupa. Horizont Evropu stoga prate i unapređene naučne politike, uz gotovo opipljivu poziciju Ciljeva održivog razvoja i srodnih koncepata i dokumenata Ujedinjenih nacija. Prvi pozivi se upravo otvaraju, u trenutku kada su uloga i pozicija nauke u društvu očigledne i životno neophodne”, naglasio je Erić.\n“Nastojanje Evropske Komisije da pojednostavi pravila finansiranja za projekte od značaja za razvoj Evrope, svoju praktičnu primenu pronalazi i u ključnom programu Evropske unije za finansiranje istraživanja i inovacija u periodu od 2021. do 2027. godine. Horizont Evropa sa budžetom od 95,5 milijardi evra će svakako imati nova pravila igre kada je finansijska implementacija projekata u pitanju”, istakla je Marija Šola Spasić, projekt menadžerka Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Beogradu i koordinatorka projekta RMA mreže u Srbiji. “Šta nam donosi korporativni pristup u implementaciji projekata i koje troškove možemo finansirati odobrenim sredstvima projekta su neke od tema koje će bite sastavni deo prezentacije pod nazivom „Horizont Evropa – Pravila igre“”, naglasila je Šola Spasić.\nTokom vebinara, dr Goran Stojanović, redovni profesor na Katedri za elektroniku, Fakulteta tehničkih nauka, Univerziteta u Novom Sadu , je detaljno govorio o pozivu za EIC Pathfinder, koji je otvoren u okviru radnog programa Evropskog inovacionog saveta (EIC), sa rokom za prijavu do 19. maja 2021. Poziv je namenjen kompanijama i/ili istraživačkim organizacijama/timovima u ranoj fazi razvoja novih proizvoda, usluga ili poslovnih modela. To je jedinstvena prilika da se timovi iz Srbije već u prvom objavljenom pozivu u okviru ovog radnog programa pozicioniraju pre konkurencije i apliciraju za ukupno 168 miliona EUR. Traže se inovativne ideje, a predhodno iskustvo i reference organizacija/timova koji apliciraju nisu neophodni.\nPodrška Evropske unije inovacijama i konkurentnosti u Srbiji vredna je više od 200 miliona evra za period od 2014. do danas. Sredstva namenjena ovom sektoru koriste se za podsticanje kvaliteta nauke, inovacija i povezivanja sa evropskim i međunarodnim naučnicima i preduzetnicima, čime se povećava konkurentnost srpske ekonomije. EU podstiče razvoj nauke i inovacija kako bi stvorila tehnološke preduslove za razvoj konkurentnosti i privrede širom Evrope. Građanima Srbije, EU je omogućila korišćenje zajedničkog istraživačkog prostora i usavršavanje u zemljama EU, čime su srpski naučnici postali vidljiviji evropskoj i svetskoj naučnoj zajednici.\nOd Horizonta 2020 do Horizonta Evropa – Dobrivoje Lale Erić\nHorizont Evropa – Pravila igre – Marija Šola Spasić\nEIC Pathfinder – dr Goran Stojanović