Milijarderska "ekipa" iz ove zemlje po bogatstvu je premašila nemački BDP. I tu nije kraj... - Biznis Telegraf.rs\n22/10/20 | 06:15 ≫ 00:49\nKineska ekonomija se sve više udaljava od tradicionalnih privrednih grana kao što su nekretnine i manufakturna proizvodnja, i preorijentiše se na onlajn trgovinu i visoku tehnologiju\nKina / Foto: Unsplash\nAzijska berza pala je danas jer su brojni investitori rešili da smanje izlaganje riziku uoči izbora u SAD 3. novembra, ali i zbog poslednjeg roka da Vašington predloži zakon o paketu ekonomske pomoći svojim građanima.\nAzijsko-pacifičke deonice van Japana manje su za 0.11 odsto, dok su akcije SAD završile u crvenoj zoni. Australijsko i japansko tržiste je takođe opalo za 0.09 odsto.\nKris Veston, predsednik berze u Melburnu, rekao je da, dok postoje brige oko ekonomske pomoći SAD, poslednji zabeleženi padovi su se desili zbog pozicioniranja uoči predsedničkih izbora.\nInvestitori čekaju kraj nedelje i rezultate kompanija poput Netfliksa i Tesle. Čeka se i finalna debata između Donalda Trampa i Džoa Bajdena, kandidata na izborima u SAD u četvrtak, koja bi mogla da odredi putanju izbora. A sa druge strane...\nBroj milijardera neprestano raste u Kini zahvaljujući porastu vrednosti kineskih berzanskih akcija i sve većem broju kompanija koje trguju na berzama u jeku globalne ekonomske stagnacije.\nKineska Hurun lista najbogatijih u 2020. godini objavila je danas da se kineska ekonomija sve više udaljava od tradicionalnih privrednih grana kao što su nekretnine i manufakturna proizvodnja, i preorijentiše se na onlajn trgovinu, visoku tehnologiju i druge inovativne industrije.\nLično bogatstvo Džeka Maa, osnivača platforme Alibaba, poraslo je za 45 odsto i iznosi 58,8 milijardi dolara. Prema rečima Ruperta Hugverfa, prvog čoveka Kineske Hurun liste, ukupno bogatstvo kineskih milijardera procenjeno je na oko 4 biliona dolara, što je više od nemačkog BDP.


Šta kažu pripadnici dijaspore o subvencijama za povratak • Poportal\nŠta kažu pripadnici dijaspore o subvencijama za povratak\nSrbi koji žive van matice, rodom iz Braničevskog okruga, koji je posetio predsednik Aleksandar Vučić, podržavaju njegovu ideju da se posebnim podsticajnim merama podstakne njihov povratak u domovinu.\nPosebne subvencije koje Vučić najavljuje za ljude koji su u inostranstvu na privremenom radu kako bi se vratili i započeli posao u Srbiji veoma su bitne za te ljude i mogu ih vratiti u svoja rodna mesta, kaže savetnik predsednika opštine Žagubica, koji živi na relaciji Beč – Žagubica, Živojin Trifunović.\nPredsednik nije precizirao šta podrazumeva program tih subvencija, ali Trifunović ističe da nije lako tražiti sreću u tuđem svetu i da je svaki program koji motiviše na povratak dobrodošao.\nKako je naveo Trifunović za Tanjug, u Beč je otišao sa roditeljima pre 46 godina, ali sa godinama i što je stariji sve ga više vuče da se vrati u rodni kraj.\n„Podsticaji su vrlo bitni za nas koji smo u inostranstvu na privremenom radu. Iz našeg kraja je otišlo mnogo ljudi u inostranstvo, a ja sam već 46 godina tamo i znam kako je. Znam da nije lako ostaviti svoj kraj, svoju kuću i tražiti sreću u tuđem svetu“, navodi Trifunović.\nKako kaže, primećuje se poslednjih godina da se u celoj Srbiji mnogo radi i da cela zemlja napreduje, kao i da je u kraju iz kog je on rodom, takođe, mnogo urađeno.\n„U ovom kraju smo imali loše puteve, ali je u poslednje dve godine urađeno dosta toga – infrastruktura, sela koja nisu imala vodu uopšte, rešeno je u poslednje dve godine, domovi kulture, bolnice, sve se to renovira, sve se obnavlja. Baš se vidi da napreduje cela zemlja“, kaže Trifunović.\nIstiče da bi se mnogi vratili, kao i da mnogi misle da kada se kaže ‘vratite se’, država traži pare od njih.\n„Ustvari zemlji je bitno njihovo znanje, ono što su oni u inostranstvu stekli da prenesu kod nas, jer nama je tehnologija veoma stara, nama treba podmladak u tehnologiji i znanju“, navodi Trifunović.\nSrđan Stokić iz Golupca, koji 30 godina živi i radi u Beču, pozdravlja najavu predsednika Srbije i ističe da su otvaranje što većeg broja velikih fabrika i podrška države povratnicima koji žele da investiraju i pokrenu sopstveni biznis u Srbiji glavni preduslovi za to.\n“Ideja predsednika Vučića je odlična. Mislim da bi veliki broj naših ljudi koji radi u inostranstvu iskoristio takvu priliku ako bi im se ukazala“, rekao je Stokić za Tanjug.\nKako kaže, otvaranje fabrika i kompanija koje bi zaposlile što veći broj radnika jedan od glavnih preduslova za povratak naših ljudi u Srbiju.\n“U Velikom Gradištu i okolini nekada su radile velike fabrike kao što su “Utva“, “Dunavka“, “Moda“, koje su zapošljavale hiljade radnika, a kada su propale, ljudi su počeli da napuštaju ovaj kraj i odlaze na Zapad ‘trbuhom za kruhom“, naveo je Stokić.\nSmatra i da je jedan od uslova za povratak što većeg broja građana iz inostranstva da se povratnicima omogući da u Srbiji investiraju i pokrenu svoj posao.\n“Kod većine postoji strah da će im uloženi novac propasti, ali kad bi im država pomogla kroz subvencije i slično, to bi na neki način bila garancija da je državi stalo do ozbiljnih projekata i to bi mnoge podstaklo da se vrate“, uveren je Stokić.\nOn je u subotu došao iz austrijske prestonice u Veliko Gradište da bi, kako kaže, čuo i podržao predsednika Srbije Aleksandra Vučića koji je u tom mestu obišao sportsku halu u izgradnji.\n“Do pre nekoliko godina fabrike su zatvarane, a sada se otvaraju nove. Pozdravljam sve što se radi u Srbiji poslednjih godina, mislim da je to ono što je potrebno našem narodu. Podržavam napore predsednika Vučića i zato sam ovog vikenda iz Beča došao u Veliko Gradište“, rekao je Stokić.\nInače, samo u glavnom gradu Austrije, Beču, živi više od 50.000 građana srpskog porekla koji potiču iz Braničevskog okruga.\nPobednica 24. Glumačkih svečanosti „Milivoje Živanović“ je glumica Jelisaveta Seka Sablić\nVučević o bojkotu opozicije, napadu Trifunovića na novinarku i paljenju Vesićeve knjige\n16/10/2019 16/10/2019 P.Panović\nIzbori u Kostolcu: Proglašena odbornička lista SNS


Dijana Janković i Danijel Rokvić proslavili prvu godišnjicu braka – Poznati.info\nDijana Janković i Danijel Rokvić proslavili prvu godišnjicu braka\nDijana Janković je mlada pevačica koja se venčala za IT stručnjaka Danijela Rokvića. Venčanje su imali u prekrasnom Monte Karlu, a rešili su da isto mesto bude i za proslavu prve godišnjice braka.\nProslava godišnjice bila je u Monte Karlu samo sa članovima uže porodice i najbližih drugara. Osim šta je proslava bila romantična i prelepa, Dijana je od Danijela na poklon dobila lokal koji se nalazi u centru grada, a u kojem će da se prodaje njezina kolekcija „DJ“.\nU Monte Karlu su se zadržali sedmicu dana i to vreme iskoristili da posete još neka mesta kao što su Nica, Kan i Sen Trope. Dijana je iskoristila vreme na Azurnoj obali da se uslika u nekoliko večernjih haljina.


Ericsson redefiniše tržište malih baznih stanica Ericsson redefiniše tržište malih baznih stanica – Personal magazin\nKompanija Ericsson predstavlja mobilnu baznu stanicu koja je dovoljno mala da staje u šaku a koja obezbeđuje signal za grupu ljudi u zatvorenom prostoru. Revolucionarno rešenje oblika diska nazvano je Ericsson Radio Dot…\nEricsson redefiniše tržište malih baznih stanica was last modified: September 26th, 2013 by Redakcija\nDejan R. Popovic, dipl. inz. Sep 26, 2013 at 17:04\nIako se u tekstu ne kaze kolika je ekvivalentna izotropna zracena snaga “male” bazne stanice za bezicne sirokopojasne komunikacije, verovatno je mnogo manja od planirane snage “velike” bazne stanice (oko 1000 W). U tekstu se ne kaze ni jedna rec o nacinu planiranja i koriscenja (ponavljanja) raspolozivih radio-frekvencija, niti o potencijalnim, medjusobnim smetnjama. Ipak, izgleda da je ovo dobra ideja da se izbegnu prekomerne snage “velikih” baznih stanica i obezbedi potrebni kvalitet komunikacija.


Orban blokirao Evropsku uniju! - Alo.rs\nEU želi da "stane" uz Britaniju i SAD, ali nije uspela da dobije potrebnu saglasnost iz svih 27 zemalja članica\nViktor Orban, Foto: EPA/FILIP SINGER\nEvropska unija, koja želi da "stane" uz Britaniju i Sjedinjene Američke Države u podržavanju ljudskih prava u Hong Kongu, trebalo je da u ponedeljak objavi saopštenje o tom pitanju na sastanku ministara spoljnih poslova EU, ali nije uspela da dobije potrebnu saglasnost iz svih 27 zemalja članica EU.\n- Argument Mađarske bio je da EU već ima previše problema sa Kinom - rekao je jedan visoki diplomata EU za Rojters.\nDrugi visoki diplomata potvrdio je blokadu saopštenja i stav Mađarske.\nKina i EU uvele su uzajamne sankcije nakon optužbi Zapada na račun Kine zbog navodnog kršenja ljudskih prava u Sinđangu 22. marta.\nZvanična Budimpešta je, takođe, nerado podržala evropske sankcije prošlog meseca, nazivajući ih "besmislenim". Mađarska je bila i domaćin kineskom ministru odbrane tokom službene posete koja je usledila samo nekoliko dana nakon odluke EU o sankcijama.\nmađarska EU Hongkong svet\nSvaka čast gdinu Orbanu.Čovek ima svoje mišljenje i spreman je da ga kaže za razliku od drugih u EU koji kao papagaji ponavljaju istu priču i čekaju šta će im reći "tata" i "mama"\nOrban je pravi političar,a ne poltron kao mnogi, realan je, objektivan i ne plaši se da kaže, šta to ne valja u politici EU, Amerke, ili Velike Britanije!!!. Na žalost iza EU, uvek stoji Amerika, a njen cilj je da po svaku cenu blokira Kinu i Rusiju, koji jako brzo napreduju, a njoj to ne ide u prilog!!!!.\nBravo za Orbana.To je pravi politicar,a ne ovi koji klimaju glavom,kao konji,po naredbi americkih fasista.


Test broj 9 Archives - Auto skola Pavlin Novi Beograd, Auto skole u Beogradu\nOd saobraćajnog znaka prikazanog na slici počinјe:\npitanje 169 osnove bezbednosti\npitanje 167 osnove bezbednosti\nprelaz puta preko železničke pruge\nSvetlosni znak na vozilu policije, prikazan na slici, označava\npitanje 523 saobraćajna signalizacija\nda ste dužni da se krećete za policijskim vozilom, samo ako ste pri svom kretanјu učinili prekršaj\nda ste dužni da se krećete za policijskim vozilom dok daje taj znak\npitanje 491 saobracajna signalizacija\npomerite svoje vozilo bliže ovlašćenom licu koje daje znak\nU situaciji prikazanoj na slici, ivična linija je označena brojem:\npitanje 374 saobracajna signalizacija\npitanje 364 saobracajna signalizacija\nmesto gde je zabranјeno zaustavlјanјe i parkiranјe na kolovozu\nmesto gde je zabranјeno zaustavlјanјe i parkiranјe na trotoaru\npitanje 296 saobracajna signalizacija\nparkiranјe na trotoaru i kolovozu paralelno sa podužnom osom kolovoza\nparkiranјe na trotoaru i kolovozu upravno na podužnu osu kolovoza\nparkiranјe na trotoaru i kolovozu pod uglom u odnosu na podužnu osu kolovoza\npitanje 250 saobraćajna signalizacija\npitanje 179 saobraćajna signalizacija\nmesto na kome se nalazi tramvajska stanica.\npitanje 150 saobracajna signalizacija\nbroj puta, broj deonice puta i stacionažu putu,\nrastojanje od graničkog prelaza do mesta na kome je postavljen znak,\nrastojanje do završetka puta po kojem se vozilo kreće.\npitanje 116 saobraćajna signalizacija\nblizinu naplatnog mesta za putarinu odnosno mesta gde se vozilo mora zaustaviti iz razloga označenog na znaku.\npitanje 115 saobracajna signalizacija\ndeo puta na koji se zabrana parkiranja odnosi u neparne dane.\npitanje 88 saobraćajna signalizacija\nput kojim se moraju kretati bicikli, a po kome je zabranjeno kretanje drugim učesnicima u saobraćaju,\nmesto odakle prestaje da važi zabrana saobraćaja za bicikle.\npitanje 79 saobraćajna signalizacija\nput odnosno deo puta na kome je zabranjen saobraćaj za sva motorna vozila, osim za motocikle bez prikolice i mopede,\nput odnosno deo puta na kome je zabranjen saobraćaj za sva motorna vozila, osim za putnička vozila,\nput odnosno deo puta na kome je dozvoljen saobraćaj samo putničkim vozilima.\npitanje 71 saobracajna signalizacija\nudaljenost od 240 m do prelaza puta preko železničke pruge u nivou,\nudaljenost od 160 m do prelaza puta preko železničke pruge u nivou,\nudaljenost od 80 m do prelaza puta preko železničke pruge u nivou.\npitanje 716 pravila saobraćaja\nprvenstvo prolaza ima žuto vozilo, po "pravilu desne strane".\npitanje 698 pravila saobracaja\npitanje 589 pravila saobraćaja\nU situaciji prikazanoj na slici vozilo (sa uključenim svim pokazivačim pravca i postavljenim sigurnosnim trouglom) koje je zaustavljeno na mestu da vozači vozila koja se kreću istim smerom ne mogu ili teško mogublagovremeno da ga uoče:\npitanje 543 pravila saobraćaja\npitanje 503 pravila saobracaja\ndozvoljeno je zaustavljanje a nije dozvoljeno parkiranje.\nU situaciji prikazanoj na slici propisno je parkirano vozilo označeno brojem:\npitanje 466 pravila saobraćaja\nU situaciji prikazanoj na slici, pri polukružnom okretanju:\npitanje 403 pravila saobraćaja\ndužni ste da polukružno okretanje izvršite obilazeći ostrvo za desne strane,\nmožete se polukružno okrenuti ne obilazeći ostrvo, odnosno odmah izvršiti skretanje ulevo.\nU situaciji prikazanoj na slici, na putu van naselja, vozaču crvenog vozila preticanje vozila u levoj saobraćajnoj traci:\npitanje 266 pravila saobracaja\nU situaciji prikazanoj na slici, preticanje kolone vozila pod pratnjom:\npitanje 255 pravila saobraćaja\nje dozvoljeno kada vozilo ispred Vas završi preticanje.\nU situaciji prikazanoj na slici preticanje vozila:\npitanje 230 pravila saobracaja\nnije izvršeno na propisan način, zbog ometanja i ugrožavanja drugih učesnika u saobraćaju,\nje izvršeno na propisan način, jer su i drugi učesnici u saobraćaju dužni da preduzmu sve potrebne mere radi izbegavanja opasnih situacija,\nje izvršeno na propisan način, jer preticanjem nije izazvana saobraćajna nezgoda.\npitanje 154 pravila saobracaja\npitanje 150 pravila saobracaja\nU situaciji prikazanoj na slici, nastavljate kretanje kroz raskrsnicu na propisan način putanjom označenom brojem:\npitanje 130 pravila saobraćaja\nU situaciji prikazanoj na slici, vozač belog putničkog vozila koje nailazi iz suprotnog smera:\npitanje 41 pravila saobraćaja\nmora da se zaustavi dok deca ulaze, odnosno izlaze iz autobusa,\nmože da nastavi kretanje ukoliko prolazak pored autobusa može izvršiti bez ugrožavanja drugih učesnika u saobraćaju,\ndužan je da prilagodi brzinu vozila, tako da može bezbedno da zaustavi vozilo, kako ne bi ugrozio decu koja ulaze, odnosno izlaze iz auobusa.\nVozač koji vozi sporo u meri u kojoj ometa normalan saobraćaj dužan je da:\npitanje 309 pravila saobraćaja\nzaustavi vozilo na kolovozu i kretanje nastavi tek kada ga obiđu vozila koja su se kretala iza njega,\nna prvom odgovarajućem mestu omogući da ga druga vozila bezbedno preteknu, obiđu ili prođu,\nuspori kretanje i time omogući vozilima koja se kreću iza njega da ga preteknu.\nNa raskrsnici ili u susretu sa drugim vozilom, vozač je:\npitanje 116 pravila saobraćaja\ndužan da propusti vozilo koje dolazi sa njegove leve strane,\ndužan da propusti vozilo koje dolazi sa njegove desne strane,\ndužan da propusti sva vozila za javni prevoz putnika bez obzira sa koje mu strane dolaze.\nVozač je dužan da se po putu kreće:\npitanje 88 pravila saobraćaja\nšto bliže razdelnoj liniji,\nšto bliže desnoj ivici kolovoza,\nsredinom kolovozne trake.\nNa putu u naselju sa najmanje dve saobraćajne trake za isti smer, vozač teretnog vozila čija je najveća dozvoljena masa 2.500 kg:\npitanje 86 pravila saobraćaja\nTroškove merenja osovinskog opterećenja snosi:\npitanje 32 posebne mere i ovlašćenja\nvlasnik, odnosno korisnik vozila, bez obzira na vrednosti dobijene merenjem,\norgan čije je službeno lice uputilo vozilo na merenje, bez obzira na vrednosti dobijene merenjem,\nvlasnik, odnosno korisnik vozila, samo kada je merenjem utvrđeno da vozilo ne ispunjava propisane vrednosti u pogledu osovinskog opterećenja, odnosno ukupne mase vozila.\nVozilo može biti upućeno na kontrolni tehnički pregled kada:\npitanje 24 posebne mere i ovlašćenja\npolicijski službenik posumnja u tehničku ispravnost vozila,\nje vozilo isključeno iz saobraćaja zbog tehničke neispravnosti,\nsu na vozilu koje je učestvovalo u saobraćajnoj nezgodi oštećeni vitalni sklopovi i uređaji bitni za bezbedno učešće vozila u saobraćaju na putu.\npitanje 153 kazne\nOd nastanka saobraćajne nezgode do završetka uviđaja, učesnicima saobraćajne nezgode uzimanje alkoholnih pića, odnosno psihoaktivnih supstanci:\npitanje 108 vozači\nje dozvoljeno, nakon sprovedenog ispitivanja na prisustvo ovih materija,\nnije dozvoljeno, samo kad mu takvu zabranu saopšti lice koje vrši uviđaj.\nLice kojem je izrečena zaštitna mera, odnosno mera bezbednosti zabrane upravljanja motornim vozilom:\npitanje 35 vozači\nne sme započeti niti vršiti obuku i polagati vozački ispit u vreme trajanja te mere,\nmože vršiti obuku ali ne može polagati vozački ispit u vreme trajanja te mere,\nmože vršiti teorijku obuku i polagati teorijski ispit, ali ne može vršiti praktičnu obuku i polagati praktičan ispit, u vreme trajanja te mere.\nKada se vozač u određenom roku ne podvrgne kontrolnom zdravstvenom pregledu na koji je upućen, nadležni organ će:\npitanje 27 vozači\nvozaču oduzeti vozačku dozvolu,\nprotiv vozača podneti zahtev za pokretanje prekršajnog postupka,\nvozaču privremeno zabraniti upravljanje vozilom u saobraćaju na putu dok se ne podvrgne kontrolnom zdravstvenom pregledu.\nVozač ne sme upravljati vozilom na način koji omogućava: (Zaokružiti dva tačna odgovora)\npitanje 360 vozila\nkorišćenje uređaja za komunikacijukoji omogućava telefoniranje bez angažovanja ruku,\nnaginjanje van vozila,\nvožnju na spoljnim delovima vozila ili na priključcima za izvođenje radova.\nVozila moraju biti opremljena zimskom opremom u periodu:\npitanje 214 vozila\nod 1. decembra do 1. marta, ako se na kolovozu nalazi sneg, led ili poledica,\nod 1. novembra do 1. aprila, ako se na kolovozu nalazi sneg, led ili poledica,\nod 15. novembra do 15. marta.\nU oznaci pneumatika 180/60 R 14 82 T oznaka T označava:\npitanje 188 vozila\nda pneumatik može da se narezuje,\nbrzinsku oznaku pneumatika,\nda je pneumatik radijalni.


počinje 3. „KoPS 2018“ – Kovin Online\nKarte za celokupan program mogu se kupiti još danas po ceni od 1.200 rsd, dok će u danima festivala pubika moći da kupi isključivo ulaznice za pojedinačne predstave, cena karte je 500 rsd, osim 24.marta kada je cena karte 200 rsd.\nSelektor 3. KoPSa je Vaštag Vendel, odgovorni urednik Milivoj Grčić, dok je organizacija pripala Stojanu Jadžiću i Željku Markoviću. Ove godine slogan Kovinskih pozorišnih susreta je „Strast ili Ništa“ koji se direktno bavi nasleđem pozorišta i njene večne političnosti u društvu kroz neki novi materijal iz stvarnosti.\nTakav materijal, ovog puta, vođen je temom Strasti. Kako navode organizatori ovogodišnji slogan održava jednu istoriološku instancu gde su uloge važne ličnosti: od kraljeva do običnog čoveka, a njihova ubeđenja prirodni produkt strasti koja eskalira kroz osetljive savremene sociološke fenomene od politike, seksualnosti, umetnosti do ljubavnih prevara i zločina i samo ponekad, ne obavezno, vode do cilja. Strasti koja ne garantuje ostvaranje, ni dobit, već žudnju za idealnim stanjem slobode.\nProgram KoPS „Strast ili Ništa“:\n„Histerija“ kao urnebesna komedija je vodvilj sa napetošću jednog intelektualnog trilera kroz susret dve istorijske ličnosti – Sigmunda Frojda i Salvadora Dalija. Eros i Tanatos, dva osnovna instinkta po Fojdu, vešto su isprepletena kroz čitav komad i na suptilan način nam prezentovana kroz psihoanalizu pacijenta. Iza vrcavog humora, komičnih nesporazuma i kurioziteta koji obiluju u predstavi, paralelno se odvija i ozbiljna priča o Frojdovom naučnom radu i dilemama koje su ga okupirale. Da li su incestuozni odnosi zasnovani na potisnutoj i podsvesnoj želji za ocem ili su pak posledica skandaloznih perverzija u mnogim porodicama, tema je oko koje se vodi dijalog između glavnog pitanje: Zašto su svi blizu histerije?\nNajbolja amaterska predstava u Srbiji za 2017. godinu\n5,465 Pregleda, 3 danas\nPosted on 24. februara 2018. 22. marta 2018. Author\n5,501 Pregleda, 1 danas


Đurković je istovremeno potvrdio da će odluka o domaćinu završnog turnira Kupa Srbije za rukometaše biti poznata nakon sastanka UO RSS.\nZavršni turnir Kupa Srbije prvobitno je trebalo da bude održan 18. i 19. maja u Zubinom Potoku.\nMeđutim, Evropska rukometna federacija (EHF) upozorila je u utorak RSS da je za organizovanje tog turnira neophodna dozvola Kosovskog saveza.\nRSS je saopštio da su u toku konsulatacije sa EHF, Ministarstvom omladine i sporta Srbije i Kancelarijom za Kosovo i Metohiju oko definitivnog mesta odigravanja finalnog turnira.\nRukometaš Nemanja Zelenović gost "Blica"\nRukometni reprezentativac Nemanja Zelenović (25) bio je gost naše redakcije.\nFond solidarnosti: Oko 100 mališana lečeno u Srbiji, Italiji, Nemačkoj i Turskoj


Kompanija SKF dobila je nagradu „2013 Excellent Quality Supplier“ od kompanije Hino Motors, kompanije iz Toyota Grupe\nGeteborg, Švedska, 02. april, 2014. godine: Kompanija SKF dobila je nagradu „Excellent Quality Supplier“ od kompanije Hino Motors, kompanije iz Toyota Grupe, kao priznanje za nedobijanje nijedne reklamacije od strane korisnika što je rezultat izuzetnog učinka u oblasti kvaliteta u 2013. godini. Kompanija SKF je u saradnji sa kompanijom Hino, vodećim proizvođečem kamiona u Japanu od 2011. godine.\nUlrih Selig, direktor SKF Automotive u Aziji je izjavio, „Velika je čast i zadovoljstvo dobijanje ove nagrade od kompanije Hino. Počeli smo sa dostavom konusnih kugličnih ležajeva (TRB) kompaniji Hino 2012. godine. Njihovi zahtevi i visok standard kvaliteta su pozitivan izazov za nas, koji smo uspeli da ispunimo. Veoma smo ponosni što smo inženjerski partneri koji pomažu kompaniji Hino da napravi efikasnije kamione sa većim učinkom, koji obezbeđuju vlasnicima kamiona pozitivan ukupni trošak vlasništva za njihovo poslovanje.“\n„Kompanija SKF je jedan od naših ključnih dobavljača. Da bi dobio ovu nagradu, dobavljač mora da bude veoma vešt u inženjeringu i proizvodnji i da bude u mogućnosti da dostavi performanse izuzetno visokog kvaliteta. Očekuje se da fokus ka naprednoj tehnologiji i znanju kompanije SKF donese vrednost kompaniji Hino i obezbedi sjajne pogodnosti za nas prilikom dizajniranja budućih modela kamiona. U kompaniji SKF mi vidimo jakog partnera i radujemo se našem zajedničkom razvoju,“ izjavio je Jasuhiko Ičinaši, generalni direktor kompanije, Hino Motors.\nHino Motors Supplier nagrada (116 KB) pregled\nHino Motors kamion (2.4 MB) pregled\nKomplet promotivnih materijala (2.5 MB)


ZA FANOVE “KERBERA”: Potpisani albumi imaju još jednu vrednost, evo koju! - Afera\nSpecijalna kolekcija albuma legendarne niške rok grupe „Kerber” sa izuzetnim hitovima koji su obeležili karijeru “Kerbera”, sakupljenim na jednom mestu, ovoga puta sa potpisima članova benda! Sedam kompakt diskova, u izdanju PGP RTS-a, ponuđeno je na licitaciji koju organizuje Lokalna fondacija Niš, i ovoga puta u dobrotvorne svrhe. Licitacija se odvija isključivo u komentarima objave na fejsbuk profile organizacije i otvorena je do 29. januara u 12 sati. Početna cena je 5.000 dinara.\n„Jedna od najznačajnijih rok grupa na prostorima bivše Jugoslavije nastala je 1981. godine u Nišu i ove godine se obeležava punih 40 godina njihovog rada. Veliki uspon benda na muzičkoj sceni započeo je 1983. godine, kada su pobedili na popularnom rok festivalu „Omladina“ u Subotici i snimili album „Nebo je malo za sve“ čime su krupnim koracima zakoračili ka vrhu domaćeg rokenrola.\nDobro poznati hitovi kao što su „Mezimac“, „Ratne igre“, „Bolje da sam druge ljubio“, „Kad ljubav izda“, „Hajde da se volimo“, „Između jave i sna“ – i danas mnogima od nas spadaju u red omiljenih pesama i vrlo rado se slušaju. Grupa Kerber je postala prepoznatljiva kao jedan od simbola Niša i ostaće zapisana kao važan deo istorije grada”, stoji u objavi Lokalne fondacije Niš.\nOni pozivaju sve ljubitelje Kerbera, rokenrola i ljude koji žele da pomognu razvoju ovog grada, da licitiraju na fejsbuk stranici Lokalne fondacije Niš.\n„Sredstva prikupljena na licitacijama biće uložena u lokalnu zajednicu, tako što ćemo podržati najbolje inicijative iz oblasti kulture, umetnosti, obrazovanja, sporta i uređenja grada“, navode iz ove organizacije.\nFoto: Fejsbuk/Lokalna fondacija Niš\n← Zašto će Italija tužiti Fajzer, koliko plaćamo vakcinu i koje dve zemlje će na kraju profitirati\nOko 200 ljudi uhapšeno, među njima i žena Navaljnog na demonstracijama u Rusiji →\n11. јануара 2018. 11. јануара 2018. Srećko Milovanović\t0\nTEŽAK SKANDAL I SRAMOTA: Policija brutalno pretukla srpskog vladiku Metodija !


Odabran žiri 62. Sterijinog pozorja - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Odabran žiri 62. Sterijinog pozorja\n0Piše: G. Nonin 20. aprila 2017. 17.59\nOna je dobitnica dve Sterijine nagrade za uloge Juce u predstavi „Kir Janja“ Srpskog narodnog pozorišta i Ristane Kranjc u predstavi „Janez“ Novosadskog dramskog teatra, saopšteno je na konferenciji za novinare u Sterijinom pozorju.\nOd pratećih programa ovogodišnjeg Festivala su najavljeni 15. Međunarodni trijenale Pozorište u fotografskoj umetnosti; Izložba radova studenata Fakulteta primenjenih umetnosti Beograd; zatim 58. izložba dečjih radova Scena, maska, kostim, lutka u organizaciji Centra za likovno vaspitanje dece i omladine Vojvodine; izložba Pogled Sterijinih očiju autora Hadži Zorana Lazina, „Suočavanje“, izložba umetničkih radova studenata druge godine doktorskih studija scenskog dizajna Fakulteta tehničkih nauka u Novom Sadu. U okviru ovogodišnjeg Sterijinog pozorja biće održani i Dani knjige – promocije pozorišnih izdanja, monografije glumice Jasne Đuričić, dobitnice nagrade Dobričin prsten, autora Aleksandra Milosavljevića; predstavljanje knjige „Dnevnik upravnika pozorišta“ Milana Đokovića, kao i Tribina „Svedok protiv svoje epohe“ o književnom opusu Đorđa Lebovića, uz učešće Dušana Kovačevića, Ivana Medenice i Miroslava Radonjića. U okviru saradnje sa Scenskom laboratorijom i Fakultetom tehničkih nauka biće održan simpozijum na temu „Scenski dizajn, teorije, poetike i prakse“.\nNa Pozorju mladih će učestvovati Akademija umetnosti Novi Sad – klasa na srpskom i klasa na mađarskom jeziku, iz Beograda Fakultet dramskih umetnosti, Akademija umetnosti, Nova Akademija, Akademija lepih umetnosti i multimedije, kao i Akademija umjetnosti Banja Luka, Fakultet umetnosti Univerziteta u Prištini (Zvečan – Kosovska Mitrovica), Univerzitet Sinergija Bijeljina i GITIS – Ruska akademija pozorišne umetnosti Moskva.\nVoditelji Okruglog stola kritike biće Ana Tasić, pozorišna kritičarka lista Politika i Igor Burić, pozorišni kritičar lista Dnevnik. Okrugli stolovi kritike će se održavati dan nakon odigranih predstava od 11 i 12 sati u gornjem foajeu Scene „Pera Dobrinović“.\nNa 62. Sterijinom pozorju biće dodeljene i Nagrada publike Sterijinog pozorja za najbolju predstavu, Bijenalna Sterijina nagrada za pozorišnu kritiku „Miodrag Kujundžić“ i Trijenalna Sterijina nagrada za teatrologiju „Jovan Hristić“.\npozoriste, sterijino pozorjeNovi Sad


Vreme je za 21. vek – CfSP\nDragan Šutanovac 09/27/2020 Comments (0)\nNakon Vašingtonskog sporazuma Beograda i Prištine koji se odnosio uglavnom na ekonomska pitanja, ali čiji su delovi, koji se tiču spoljnopolitičkog konteksta Bliskog istoka, dostigli interesovanje planetarnih razmera, vreme je da se Srbija ponovo vrati na kolosek značajne saradnje u oblasti odbrane sa SAD. Prilikom svoje posete Srbiji u funkciji potpredsednika SAD, Džo Bajden je 2009. godine naglasio da je najbolji deo saradnje Beograda i Vašingtona upravo saradnja u oblasti odbrane.\nSvedoci smo da je Srbija u poslednje vreme znatno unapredila vojnu saradnju sa Rusijom i Belorusijom. I to je logično kada Strategija nacionalne bezbednosti sagledava bezbednosne pretnje po građane ove zemlje prema modelima iz ranog XX veka. Nažalost, Srbija se nalazi pred bezbednosnim izazovima XXI veka koji su ponekad teško shvatljivi, ali često mnogo opasniji od klasične percepcije agresije.\nNovo vreme nosi i nove bezbednosne izazove, rizike i pretnje koji zahtevaju potpuno drugačiji pristup u rešavanju problema i odgovoru na moguće napade koji nužno ne dolaze od neprijatelja kakve poznajemo kroz istoriju, već mogu da budu generisani čak i od pojedinaca. Tako smo se suočili sa situacijom da realna opasnost po bezbednost građana i države više ne dolazi ni sa zemlje ni iz vazduha, odnosno ni od tenkova ni od aviona, već iz nevidljivog i za mnoge nerazumljivog sajber sveta.\nKada smo 2009. godine prvi put usvojili strateška dokumenta u oblasti odbrane i bezbednosti, jedna od ideja je bila uspostavljanje hijerarhije svih strategijskih dokumenata. To se nažalost nije desilo, pa ni danas nemamo definisane nacionalne vrednosti i interese, posebno u spoljnopolitičkom kontekstu. Tako smo kao društvo došli u paradoksalnu situaciju da nam konzervativni ministar kroz Strategiju nacionalne bezbednosti definiše bezbednosne izazove sa frazeologijom koja odgovara na “ljubav” sa Istoka.\nIstine radi, u Izveštaju Evropske komisije za 2019. godinu za Poglavlje 31 bilo je naglašeno da Srbija treba da završi reviziju strategija bezbednosti i odbrane, ali isto tako je stajalo da bi one u potpunosti trebalo da odražavaju orijentaciju Srbije ka EU. Upravo zbog toga su nejasni stavovi koji pod zavesom vojne neutralnosti, promovišu evroazijsku saradnju i geopolitičko balansiranje, a izostavljaju hibridne pretnje koje u savremenom svetu predstavljaju sve veći bezbednosni izazov. Opravdanje za takvo ignorisanje nije, i ne može biti, činjenica da Srbija ne poseduje definisane snage, sredstva i procedure koje se bave sprečavanjem hibridnih pretnji.\nPosvećenost EU ovoj bezbednosnoj pretnji ogleda se i kroz osnivanje Evropskog centra za suprotstavljanje hibridnim pretnjama u Finskoj, čiji je cilj borba protiv nekonvencionalnih metoda ratovanja poput sajber napada, dezinformacija ili lažnih vesti. Kada je Srbija, u skladu sa svojim strategijskim opredeljenjem, pristupila uspostavljanju Okvirnog mehanizma za sajber napade protiv EU, od najviših zvaničnika trećih zemalja nam je izraženo negodovanje i zabrinutost, te sugestija da svojim postupcima ne ugrozimo nivo odnosa. Kulminacija neodgovornog ponašanja prema interesima Srbije bilo je ignorisanje upitnika EU u vezi s hibridnim pretnjama od strane ministra odbrane. Tek nakon godinu dana, Ministarstvo odbrane je dostavilo stav po kome Srbija ne treba da učestvuje sa EU u zajedničkom suprotstavljanju hibridnim pretnjama jer bi to ugrozilo naše bilateralne odnose sa Ruskom Federacijom.\nOstaje nejasno zbog čega ministar odbrane poistovećuje ruske i srpske interese, ali je očigledna njegova posvećenost suprotstavljanju pretnjama samo ruskim interesima. Pozitivna okolnost je da EU nastavlja sa finansiranjem programa koji promovišu kritičko razmišljanje i medijsku pismenost kako bi se izgradila otpornost na dezinformacije.\nI NATO je u Estoniji (Talin) osnovao svoj Centar za sajber odbranu koji je iniciran nakon masivnog sajber napada na institucije Estonije krajem aprila 2007. godine. Međutim, važno je naglasiti da je sajber napad iz Rusije usledio nakon diplomatskog problema sa Kremljom a potom i nasilnih protesta u kojima je 156 ljudi povređeno, a jedna osoba izgubila život. Svaka sličnost sa hibridnim akcijama na Balkanu nije slučajna.\nKoliko smo ranjivi i bespomoćni najbolje govori činjenica da kada smo se prvi put suočili sa sajber napadom i blokadom Gradske uprave Novog Sada, naš odgovor je bilo samo upozorenje zaposlenima da ne uključuju računare.\nc Zato je od strateškog značaja saradnja sa partnerima koji bi nam unapredili sposobnosti sajber odbrane, a to su pre svih SAD, imajući u vidu da je Bela kuća garancija sporazuma, ali svakako i sa EU i NATO-om.\nIzvor: štampano izdanje “Nedeljnika” od 24. septembra\nPrevious Agreement better than no-agreement\nNext It is time for the 21st century


Televizija Kanal9 - Vina iz Šumadije na tržištu Evropske unije\nVina iz Šumadije na tržištu Evropske unije\nNa bocama sa vinima, koja će se praviti u šumadijskom kraju iz ovogodišnje berbe, naći će se oznaka „Šumadija“. Naime, krajem prošle godine, članovi Udruženja vinara Šumadije, čiji je osnivač vlasnik vinarije Aleksandrović iz Vinče kod Topole, Božidar Aleksandrović, dobili su svoju geografsku oznaku, čime su stvoreni uslovi da svoj brend plasiraju najpre na trzište Evropske unije.\nOznaka geografskog porekla za vinare je bitna zbog prodaje vina na širem tržištu kao i poređenja kvaliteta vina širom Evropske unije. Kako ističe predsednik Udruženja vinara Šumadije, Božidar Aleksandrović, ako na pravi način prezentuju svoju vinsku regiju, vinari u Šumadiji imaju velike šanse da u narednih nekoliko godina izgrade pravi brend i postanu značajan faktor na vinskoj mapi sveta.\nOznaka geografskog porekla, koja je po novim standardima Evropske unije stupila na snagu 2014. godine, koristi se da bi se označila zemlja, region ili područje za koje se vezuju određeni kvalitet i reputacija proizvoda. Dobijanjem geografske oznake porekla pored vinara iz Šumadije korist ima svakako i ceo ovaj kraj.\nDa je ovaj šumadijski kraj u poslednje vreme veoma popularan pokazuje i sve veći broj investitora koji ovde kupuju zemlju. Među njima ima i poznatih, poput bivšeg košarkaša Zorana Drobnjaka i porodice Đoković. Pionirima vinogradarstva na području Topole konkurencija ni malo ne smeta, čak naprotiv.\nI svakako je priča o geografskoj oznaci porekla šumadijskih vina lepa vest za naše vinare, jer će u narednim godinama naša vina naći put do kupaca širom sveta. Ali ne samo to...Veliki broj ljubitelja vina iz raznih zemalja dolaziće upravo u Šumadiju, čime će se razviti i turizam čitava ove regija koja pretenduje da postane srpska Toskana.


Mutne igre rukovodstva FK”Partizan” pred finale Kupa Srbije u fudbalu\nKude je ta Surdulica?\n“Zbog tri zaraćene frakcije navijača u (svom) klubu” – FK “Partizan” TRAŽI i ZAHTEVA da se finale Kupa Srbije ne odigra, u davno zakazanom terminu, 23. maja - na stadionu “Radnika” u Surdulici?!\nOvo, zaista, može samo u srpskom fudbalu i nigde više?!\nUbeđeni smo da Fudbalski savez Srbije, kad je već godinama bespomoćan da zavede red na tribinama i suprostavi se tzv. “navijačima”, imati bar toliko časti da neće podleći uceni FK “Partizan” i Milorada Vučelića, predsednika crno-belih”, pride gazde nedeljnika “Pečat”, pa glavnog i odgovornog urednika “Večernjih novosti”!\nIako se mesto održavanja odavno znalo i zna – Surdulica, niko nije imao ništa protiv, bar dosad, a onda su se opsetili FK “Partizan”, Milorad Vučelić – da Surdulica i mali stadion “Radnika” nisu pravo mesto za elitni klub kakav je (bio) “Partizan” i još elitnije njegove navijače?!\nIstovremeno, rival “crno-belih”, “Mladost” iz Lučana, energično je protiv promene terena...\nDa stvar bude još čudnija ili to i nije čudno – nekad najtiražniji YU list Večernje novosti, danas daleko od toga, pod dirigentskom palicom glodura Vučelića upregao je svoje novinare da se kao iščuđavaju kako, eto, niko ne zna kako je i zbog čega izabran grad u kojem će se igrati finale Kupa Srbije – Surdulica?\nSad odjednom, pitanje svih pitanja u crno-belom taboru je – kude je ta Surdulica?\nOdređivanjem Surdulice za domaćoma finala Kupa Srbije Fudbalski savez Srbije, verovatno, želeo je da se finale Kupa, taj veliki fudbalski praznik izmesti iz Beograda i bar na tren doseli na jug Srbije...\nNišta rđavog nema u toj odluci FSS, ali...\nIli, ko zna, moguće je da Vučelin, poslednjih meseci razbucani “Partizan”, nije ni računao da će do finala da dogura, pa ga uopšte nije bilo briga gde se igra finale Kupa Srbije?\nOva naknadna pamet, posle srećne pobede nad Cukaričkim (u 90+1) odjednom je odlučila da se Surduličnima uskrati radost, a da se omogući “zavađenim frakcijama crno-belih” – da mogu da navijaju sa “tri strane sveta”.\nU kukanju Vučelinih Novosti – odjednom je u prvom planu briga o bezbednosti navijača, briga za budžet (jer upravio zbog “posvađanih frakcija”) moraju da se angažuju brojni policajci - da se ispreče između posvađanih crno-belih frakcija i da se igra na nekom većem stadionu... Najbolje bi bilo na Partizanovom, a kad već ne može, onda u Nišu, Subotici, Novom Sadu...a moglo bi i na Vembliju, Nou kampu, Olimpiku...svuda samo ne u Surdulici.\nUvereni smo da rukovodstvo FSS neće podleći uceni “Partizana”, još više medijskom pritisku novinara – navijača, jer u slučaju drugačije odluke – legitimno pravo Lučanaca je da ne igraju finale po diktatu Partizana...\nMladost je zasluženo u finalu, pošteno i bez mrlja, i sad, kad su već počeli pripreme za Partizan i uz eventualnu pobedu i izlazak na evropsku scenu, sve ovo Vučelino prenemaganje liči na obično foliranje i svojevrsni pritisak na Lučance...\nNaravno, da je “Partizan” veliki favorit i u Lučanima, ali i u Surdulici, i ovakve svinjarije rukovodstva crno-belih nisu ni potrebne ni poželjne.\nJer, finale Kupa Srbije je fudbalski praznik za sve prave ljubitelje fudbala u Srbiji, osim, možda, za “posvađane tri frakcije”...\nTim pre što u Vučelinim Novostima već znaju da je ta utakmica VISOKOG RIZIKA?!\nZašto je susret Mladost-Partizan meč visokog rizika?!\nIli Vučelić nešto zna, a njegovi novinari to kriju od javnosti?!\nLjudi iz FK ”Radnika” kao pravi domaćini, odmah posle utakmice sa Zemunom, počeli su pripreme za finalnu utakmicu Kupa Srbije 23. maja.\nIako za kvalitet terena Gradskog stadiona Surduličani dobijaju samo pohvale od gostujučih ekipa, publike, delegata i sudija, prvo su počeli radovi na travnatoj podlozi.\nZamenjuju se manji oštećeni delovi terena kako bi i dalje važio za „surduličku bombonjeru“. Izvode se čak i noćni radovi...Krenulo se i sa sređivanjem prostorija i tribina.\nStadion za ovu priliku ulepšaće i novi semafor najnovije generacije koji bi trebalo da stigne avionom iz Kine!\nSemafor je obezbedio Fudbalski savez Srbije…


2001/09/28 21:59 �ovi� na Kosovu\nFRI, 28 SEP 2001 21:59:41 GMT\n�ovi� na Kosovu\nZvani�nici Misije OUN na Kosovu (UNMIK) bili su veoma razo�arani polovinom septembra dok su uzastopce pred novinarima komentarisali, opovrgavali i protivili se izjavama, neretko ''skandaloznim'', zamenika premijera Srbije Neboj�e �ovi�a. �ovek koji je pre nekoliko meseci odu�evio me�unarodne predstavnike na Kosovu svojim ''moderiranim'' stavovima, ve� je pokazivao ''zube''.\nZvezda gospodina Neboj�e �ovi�a drugog �oveka vlade Srbije je zablistala u prole�e ove godine u dolini Pre�eva na ju�noj granici Srbije, koja je 18 meseci bila scena oru�anih sukoba izme�u albanskih gerilaca i srpskih snaga bezbednosti. U dugoj kampanji ''dijaloga'' sa me�unarodnom zajednicom i nakon nekoliko rundi razgovora (istina, vi�e improvizovanih) sa predstavnicima Albanaca, Neboj�a �ovi� je uspeo da obezbedi ukidanje kopnene zone sigurnosti uspostavljene po okon�anju rata na Kosovu, a koja je slu�ila kao zona razdvajanja izme�u jugoslovenske vojske i mirovnih snaga pod vo�stvom NATO na Kosovu. Za svega nekoliko dana, tamo je zaokru�en proces demilitarizacije i razoru�anja albanskih pobunjenika koji su sebe nazivali Oslobodila�ka vojska za Pre�evo, Medve�u i Bujanovac (tri op�tine sa albanskom ve�inom na jugu Srbije). Po�to je obe�ao slobodu, �kole, multietni�ku policiju i sva ljudska prava, gospodin �ovi� je ''napamet nau�io'' put za Brisel i zatim se dao u diplomatsku ofanzivu na Kosovu. Nekoliko neformalnih susreta na grani�nom prelazu izme�u Kosova i Srbije, u Merdarima - severno od Pri�tine izme�u g. �ovi�a i Hansa Haekerupa, ubrzo su otvorili seriju njegovih poseta Kosovu. Imenovan od strane srpskih i jugoslovesnkih vlasti kao posebni izaslanik za Kosovo, g. �ovi� je isprva uzeo u ruke konce politike srpske zajednice na Kosovu (konci su i tako bili u Beogradu) i obezbedio sebi jednu ''sna�nu osnovu predstavljanja interesa Beograda i kosovskih Srba''.\nUNMIK se, s druge strane, zadovoljio �injenicom �to je napokon prona�ao jednog odli�nog interlokutora i moderiranog sabesednika za tretiranje svih onih problema na Kosovu koji se ti�u srpske zajednice. Jedna baza britanskih snaga u okviru mirovnih snaga na Kosovu (KFOR) pretvorila se u mesto �estih susreta g. �ovi�a i administratora OUN za Kosovo Hansa Hekerupa, ali i komandanta KFOR-a, norve�kog generala Torsteina Skijakera. Me�u prvim rezultatima ovih susreta bilo je ''ukidanje cele zone kopnene sigirnosti i povratak jugoslovenske vojske du� grani�ne linije sa Kosovom''. Tokom dugih sati razgovora (bilo je slu�ajeva kada se razgovaralo i po sedam sati), zvani�nici su posredstvom veoma kratkih saop�tenja za javnost informisali da se raspravljalo o svim otvorenim pitanjima: pitanju nestalih osoba, ukidanju paralelnih struktura, uglavnom na severu Kosova, obrazovanju na srpskom jeziku, registraciji glasa�a i posebno u�e��u pripadnika srpske zajednice na op�tim izborima zakazanim za 17. novembar na Kosovu. Ovo poslednje je izgleda majstorski iskori��eno od strane g. �ovi�a. On je zvani�no pozvao srpske gra�ane da se registruju, ocenju�i to �ak kao ''patriotski zadatak''... Ovaj poziv mu je obezbedio reputaciju ''odli�nog i veoma posve�enog saradnika'' - samo neki komplimenti izre�eni od strane predstavnika me�unarodne zajednice na Kosovu. Odmah nakon toga, g. �ovi� je poleteo u Njujork u sedi�te OUN da bi se pojavio pred Savetom bezbednosti zajedno sa administratorom Haekerupom. Odmah po povratku, on je izjavio da ''ne postoji me�unarodna podr�ka za nezavisno Kosovo'', a uveravao je svoje sunarodnike da je ''odu�evio Savet bezbednosti svojim gledi�tima o definitivnom statusu Kosova''. Njegov saputnik, g. Haekerup je s druuge strane izjavio da ''u Savetu bezbednosti nije bilo nikakve rasprave o finalnom statusu Kosova''. On je potvrdio da je g. �ovi� zatra�io direktnije veze kosovskih Srba sa Beogradom, ali da ''nije obezbedio neku podr�ku me�u �lanovima Saveta bezbednosti''. Hans Haekerup je tako�e izjavio da su �lanovi tog ve�a podr�ali anga�ovanje Neboj�e �ovi�a i njegove Vlade oko registracije Srba za izbore na Kosovu i ocenili su kao veoma zna�ajnim njihovo u�e��e na tim izborima...\nNo, u vreme dok se jo� nije slegao odjek njegovih izjava o ''utiscima iz Njujorka'', gospodin �ovi� je ostavio bez daha njegove sagovornike u UNMIK-u. U jednom susretu Srpskog nacionalnog ve�a u Gra�anici, selu nastanjenom srpskim stanovni�tvom, udaljenog �est kilometara od Pri�tine, on je izgovorio niz stavova koji su kako izgleda razo�arali UNMIK. G. �ovi� je rekao da Srbi ne�e u�estvovati na izborima pre ispunjenja nekih uslova, a u prvom redu osloba�anja svih Srba koji se nalaze po kosovskim zatvorima. Biv�i ''disidentski'' gradona�elnik Beograda Neboj�a �ovi� je istoga dana izjavio da ''na Kosovu postoji na stotine malih Bin Ladena''!\nDirektor Centra za informisanje pri UNMIK-u, Simon Haselock je ovakve izjave g. �ovi�a ocenio ''neiskrenim i neshvatljivim i kao takve neprihvatljivim''. A optu�be o postojanju terorista na Kosovu, odnosno ''malih Bin Ladena'', on je jednostavno okarakterisao ''ekstremnim''. Predstavnici Albanaca su, s druge strane, izneli da su to opasne i izjave koje samo mogu da podstaknu podizanje me�uetni�kih tenzija i destabilizaciju Kosova. Ibrahim Rugova, predsednik Demokratskog saveza Kosova je izjavio da je to ''srpska propaganda koja traje ve� �itav vek, i sada u poslednjih godina oni �ele da ponovo okaljaju Albance''. On je jo� kazao da nije istina da je ovde bilo ili da ovde ima bilo ko veza sa me�unarodnim teroristima tipa Bin Ladena. Naime, takvih i sli�nih optu�bi bilo je i u ne tako dalekoj pro�losti, posebno tokom rata na Kosovu, kada su srpski politi�ki krugovi tvrdili da je u redovima OVK bilo mud�ahedina. Dr. Rugova je u vezi s tim izneo da je ''ovde postojao op�ti pokret za slobodu, za osloba�anje i izgradnju Kosova, zato nas je i svet podr�ao''.\nG. �ovi� je s druge strane uputio optu�be i na ra�un navodnog postojanja terorista i u dolini Pre�eva, �ak je upozorio da ''albanski teroristi pripremaju napade na sam Beograd''...\nInostrani, ali i lokalni analiti�ari smatraju da takve optu�be predstavljaju nastojanje da se iskoristi novostvorena situacija nakon teroristi�kih napada u SAD. Oni podvla�e da su se takve optu�be mogle �uti u Srbiji i 1999. godine, ali tada od strane biv�eg jugoslovenskog predsednika Slobodana Milo�evi�a, koji se sada nalazi u Hagu. Optu�uju�e izjave g. �ovi�a nisu ni�ta drugo do ''nastojanja odre�enih krugova da se iskoristi ameri�ka tragedija za ostvarenje njihovih agendi'', tvrde analiti�ari. Biv�i pomo�nik dr�avnog sekretara James Rubin je u intervjuu za jedan pri�tinski dnevnik izjavio da su ''Albanci na strani Zapada - oni koji ih povezuju sa Bin Ladenom nisu prijatelji Amerike''.\nUprkos razo�arenju i ljutnji koje je izazvao svojim stavovima, Neboj�a �ovi� i dalje ostaje zna�ajan faktor na relaciji izme�u me�unarodnih zvani�nika na Kosovu i kosovskih Srba. Sude�i po zainteresovanosti da op�ti izbori na Kosovu budu sveobuhvatni, izgleda da �e on jo� izvesno vreme ostati ''miljenikom'' me�unarodnih predstavnika. On je ovo razdoblje odlu�io da iskoristi za, kao je i sam izjavio, ''povratak Srbije i Jugoslavije na Kosovo''. I srpska politi�ka koalicija koja je dobila sertifikat za u�e��e na op�tim izborima, nosi simbli�ki naziv ''Povratak''...


Nema "njet" za YouTube - Telegraf.rs\n07/12/19 | 16:43\n"Oni koji zarađuju na YouTubeu i dalje će moći da to čine, mada to ne zavisi od vas, već od politike YouTube-a"\nNe postoje planovi da se zabrani YouTube u Rusiji, izjavio je ruski premijer Dmitrij Medvedev u godišnjem intervjuu za 20 ruskih televizijskih kuća.\n"Niko ne planira da zabrani bilo šta, i YouTube će nastaviti da radi kao i dosada. Oni koji zarađuju na YouTubeu i dalje će moći da to čine, mada to ne zavisi od vas, već od politike YouTube-a", rekao je Medvedev, odgovarajući na pitanje blogerke Anastasije Mejeve.\nKomentarišući zabrane na internetu, ruski premijer je objasnio da one nisu efikasne, da ih je lako zaobići, a da takozvani Zakon o suverenom internetu nije usmeren na zabrane.\n"Taj zakon ima potpuno drugi cilj - da nas ne isključe sa interneta ako bi to nekome palo na um. Kada su kod nas počele nesuglasice sa Amerikancima, ozbiljno se razmatralo pitanje da nas isključe iz sistema verifikacije plaćanja. To je ono što se naziva nizak udarac, u stvari, objavljivanje rata. Ipak, govorilo se o tome", ocenio je Medvedev.\n"Zašto onda ne bi zavrnuli slavinu koja je povezana sa internetom? Nismo sigurni da nas u određenom trenutku neće isključiti sa nečega", ocenio je Medvedev, istakavši da se niz funkcija povezanih sa internetom izvršava u SAD.\nRusija je usvojila Zakon o suverenom internetu, takozvanom RuNetu, koji je stupio na snagu 1. Novembra, sa ciljem da se zaštiti održivi rad interneta u slučaju pojavljivanja pretnji za njegovo funkcionisanje iz inostranstva.


Mehmeti i Zemaj razgovarali o pandemiji i zdravstvenom osiguranju - Kosovo Online\nMehmeti i Zemaj razgovarali o pandemiji i zdravstvenom osiguranju\n12. Oktobar 2020. • 16:07\nGuverner Centralne banke Kosova (CBK) Fehmi Mehmeti razgovarao je danas sa ministrom zdravlja Armendom Zemajem o merama koje je ta finasijska institucija preduzela za oporavak ekonomije, kao i o poštovanju mera za suzbijanje pandemije po preporukama Ministarstva zdravlja i Instituta za javno zdravlje Kosova, prenosi TV Kljan Kosova.\nMehmeti i Zemaj su razgovarali i o napretku procesa zdravstvenog osiguranja građana kao i pitanju pokrića zdravstvenog osiguranja od strane osiguravajućih društava na Kosovu za obolele od koronavirusa.\nTakođe su razgovarali o razvoju i dinamici završetka Zakona o zdravstvenom osiguranju i izazovima kojima se mora pozabaviti ovaj zakon, uključujući posebno pandemije globalnih razmera poput kovida – 19.\nMehmeti je rekao da će CBK nastaviti da podržava relevantne institucije u zakonskim inicijativama i sprovođenju uputstava Ministarstva zdravlja da spreči širenje kovid -19, kako bi zaštitio javno zdravlje i što je moguće lakše rešio posledice u upravljanju pandemijom.\nMinistar Zemaj je izrazio spremnost za dalju saradnju u cilju očuvanja javnog zdravlja koje će biti u funkciji očuvanja i oporavka ekonomije.\nCentralna banka Kosova Fehmi Mehmeti Armend Zemaj Ministarstvo zdravlja koronavirus\nVitija: Zdravstveno osiguranje je prioritet\nKosovski ministar zdravlja Arben Vitija izjavio je da će glavni prioritet u njegovom mandatu biti stvaranje zdravstvenog osiguranja, prenosi Koha.\nNa Kosovu registrovano 68 novih slučajeva koronavirusa, jedan pacijent preminuo


Energyobserver - SEVERNA MAKEDONIJA / AUTOR IGOR TODOROVIĆ / OIE / SEVERNA MAKEDONIJA OBJAVILA PLAN OPORAVKA SA ZELENIM PROJEKTIMA IZ FONDOVA EU\nU starom rudniku uglja u kompleksu REK Oslomej će u okviru javno-privatnog partnerstva biti instaliran solarni park od 100 megavata za ukupno 70 miliona evra, kaže premijer. U narednih par nedelja počeće izgradnja fotonaponskog postrojenja od 10 megavata u istom kraju, finansiranog iz vladinih sredstava, izjavio je Zaev. Izvođač je turska kompanija Girişim Elektrik.\nVlada sedam ili osam meseci pregovara s investitorom iz Luksemburga koji je spreman da uloži 336 miliona evra u gasifikaciju otpada plazma procesom, odnosno bez sagorevanja kiseonika i dima, rekao je Zaev, ne imenujući ni tu kompaniju. U investiciju ulaze vozila za prevoz otpada, transfer stanice, kontejneri, asfaltiranje pet kilometara puta do sela Dubrovo kod Negotina, napomenuo je.\nZa REK Bitola je predviđena izgradnja elektrane na gas od 200 megavata, koja će koštati 100 miliona evra, uz još toliki kapacitet u drugoj fazi, krajem decenije. Za termoelektranu na ugalj TEC Negotino čeka se studija izvodljivosti pre odluke o modelu investicije od 300 miliona evra u izgradnju dva bloka od 300 i 330 megavata. To će verovatno biti javno-privatno partnerstvo, tvrdi Zaev.


„Tajni muzej čovečanstva”, pohranjen u jednoj porodičnoj kući na Long Ajlendu u Njujorku, čini arhiva od preko 50.000 ploča na 78 i 80 obrtaja, objavljenih prvih decenija dvadesetog veka, u pionirsko doba gramofonske industrije. Muzej je proizvod kolekcionarske opsesije Pata Contea, vlasnika i glavnog kustosa ove neponovljive fonoteke, poštanskog službenika koji je vreme i novac uložio u potragu za ranim snimcima nečega što bi se danas nazvalo etničkom muzikom. Rembetika, fado, tango, calypso, lokalne muzike Severne Indije i Kariba, Dalekog i Bliskog Istoka, Turske, Balkana, nešto kasnije Afrike i brojnih drugih zabiti, ovde hiberniraju otisnute u oblicima u kojima ih je zatekla prva audio revolucija, kao spomenik entuzijazmu lovaca na egzotične zvuke iz vremena kada je muzička industrija još napipavala put u mraku i katalozima reflektovala neiskvaren ukus svoje nove publike. Muziku sa druge strane ovih dvominutnih i trominutnih zapisa teško je zamisliti kao nešto komercijalno upotrebljivo, čak i u vreme kada su snimci nastajali. Ipak, za njihove tvorce (kojih je ukupno bilo manje od 75) sastavljanje popisa planetarne muzičke ponude bilo je u svoje vreme pre svega komercijalno preduzeće. Prve velike gramofonske kompanije rano su otkrile da osvajanje tržišta za novu vrstu proizvoda, prvu kućnu medijsku mašinu, zahteva izvesno prilagođavanje i lokalizaciju; da prodaja gramofona (što je bio njihov osnovni proizvod) zavisi od ponude odgovarajućeg softvera u obliku lokalno popularne muzike otisnute na diskovima od šelaka. Victor i Gramophone Company, vodeća američka i britanska kompanija, usaglasile su se oko podele planete na interesne sfere i ustanovile pododeljke za „native music”. Da bi na još neosvojena tržišta stigli pre konkurencije, organizovali su mrežu agenata, obično lokalnih trgovaca u gradskim centrima, koji operišu kao A&R personal, i putujućih inženjera-tehničara koji obilaze svet vukući sa sobom tone opreme, snimajući izbor iz urođeničke ponude. Gotovi snimci šalju se u centralu, gde se umnožavaju, pakuju i zajedno sa gramofonima vraćaju tamo odakle su došli.\nDeo ove produkcije dospeo je u Sjedinjene Države, zahvaljujući useljenicima s početka veka, čiji naslednici počinju da izbacuju egzotične roditeljske kolekcije sa tavana otprilike u vreme kada je Pat Conte počeo da ih skuplja u nikada održani „world expo” snimljenog zvuka...


Odbojka - Odbojkašice "Dinama" nastavile pobednički niz u Užicu\nOdbojkašice „Dinama“ odigrale su još jedan sjajan meč i u okviru 6.kola Super lige Srbije na gostovanju u Užicu ostvarile ubedljivu pobedu nad ekipom „Jedinstva“ rezultatom 3:0, po setovima (21:25, 23:25, 14:25). Pančevačke „lavice“ su na ovaj način potvrdile da se nalaze u odličnoj formi i zadržale drugu poziciju na tebeli.\nPrvi set bolje su otvirile odbojkašice „Jedinstva“ koje su povele sa 7:2. Međutim, Pančevke su se vrlo brzo konsolidovale i na prvi tehnički tajm-aut ipak one otišle sa prednošću koju su sačuvale do krja seta. Drugi period gošće su započele mnogo sigurnije, pri rezultatu 6:6 prave seriju 8:0 kojom su sebi trasirale put ka osvajanju drugog seta. Treći set doneo je potpunu dominaciju odbojkašica „Dinama“ koje u ovom periodu rivalkama nisu dale ni gram nade da bi možda mogle da se vrate u meč.\nEkipu „Dinama“ na ovom meču je predvodila Nina Kocić sa 18 poena, dok je Dragana Marković zabeležila 14 poena. Zapažene su bile još Jelena Lazić i Milena Spremo sa po osam poena. Kod Užičanki najviše su se istakle Bojana Stojković sa devet, odnosno Jelena Ristivojević sa osam osvojenih poena. Posle šest odigranih kola „Dinamo“ se nalazi na drugoj poziciji na tabeli sa 14 osvojenih bodova, četiri manje od prvoplasiranog TENT-a, a u narednom kolu ugostiće „Železničar“ iz Lajkovca.


Učite jezik boraveći u Italiji!\nRim, Milano, Firenca su neki od gradova u kojima smo odabrali najuglednije škole za učenje italijanskog jezika, priznate od strane italijanskog Ministarstva obrazovanja i vrlo cenjene među kolegama širom sveta. Uz bogatu istoriju, umetnost i kulturu koje ovi gradovi pružaju kao i uz tradicionalni šarm Italijana učenje jezika predstavlja pravi užitak. Za one koji žele da spoje učenje italijanskog jezika sa odmorom na moru, odabrali smo letnje škole u različitim delovima Italije u kojima ćete na najlepši način naučiti italijanski jezik i uživati u čarima Mediterana.\nŠkole jezika / 29 Nov 15 / 0 comments\nRim, večni grad i srce davnih civilizacija, mesto je rođenja mnogih naroda i kultura koji su ostavili traga na današnjicu. Stotine pisaca, pesnika i umetnika iz svakog perioda i svakog dela na svetu, slavili su njegovu lepotu, boje, umetničko i istorijsko bogatstvo.\nMilano je glavni grad stila u Italiji, elegantan sa bulevarima i gracioznom arhitekturom. Približno sa 2 miliona stanovnika, Milano nije samo ekonomski, finansijiski i bankarski centar Italije već i grad kulture, grad pozorišta La Scala, mode, dizajna i tehnologije.\nVekovi istorije i kulture ostavili su Firenci u nasleđe jedan poseban svet. Kolevka umetnosti i arhitekture, obiluje galerijama i muzejima koji čuvaju neka od najvrednijih i najčuvenijih dela svetske umetnosti. Lepota i bogatstvo građevina, lepota okoline, spomenika kao i...


UN protiv nasilja | Sigurna Kuća\nOrganizacija Ujedinjene nacije je međunarodna/međudržavna organizacija najšireg članstva. Ujedinjene nacije su posvećene zaštiti ljudskih prava, među kojima i pravu na život bez nasilja, torture i ponižavajućeg postupanja. Ujedinjene nacije se bave prevencijom i zaštitom žena od nasilja kroz brojne ciljane akcije, kako na najvišem nivou – Generalnog sekretara UN-a, tako i kroz rad posebnih agencija Ujedinjenih nacija, kao što su Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP), UN Women, UNFPA i UNICEF.\nNasilje nad ženama je problem globalnih razmera, koji pogađa žene u svim zemljama, regionim i kulturama, bez obzira na njihova primanja, položaj, rasu ili etničku pripadnost. Nasilje se ispoljava u različitim oblicima, uključujući i prebijanje, seksualno nasilje, običaje koji štete i povređuju žene, genitalno sakaćenje organa, prodaja devojčica i žena, silovanje u braku, ubistva ili nasilje “u ime časti”, partnersko nasilje, pretnje i zastrašivanje, seksualno uznemiravanje, nasilje na radnom mestu, u obrazovnom sistemu i drugim mestima, trgovinu ženama, prisilnu prostituciju, nasilje koji je počinjeno ili odobreno od strane države.\nSvi ovi oblici nasilja nisu pojedinačni i izolovani slučajevi, već se povezuju sa neravnopravnošću žena i muškaraca i strategijama kojima se te neravnopravnosti održavaju.\nZnanja o nasilju, njegovim oblicima, raspostranjenosti, uzrocima i posledicama, kao i mere za sprečavanje i zaštitu značajno su se razivili u poslenjih nekoliko decenija, naročito zalaganjem i radom ženskih nevladinih organizacija koje su u mnogim državama pružale zaštitu i podršku ženama i pre nego što su doneseni zakoni i postojale institucionalne prakse. Prepoznajući zalaganja i značaj ženskih nevladinih organizacija, Ujedinjene nacije doprinele su da nasilje izađe iz okvira privatnog problema i nacionalnih politika i da dobije međunarodnu pažnju.\nGeneralni sekretar UN-a posvećuje posebnu pažnju borbi protv nasilja nad ženama. Na njegovu inicijativu 2008. godine je pokrenuta globalna kampanja pod nazivom UniTE protiv nasilja nad ženama.\nUN protiv seksualnog nasilja nad ženama: http://www.stoprapenow.org/\nUN Women posvećuje posebnu pažnju borbi protiv nasilja nad ženama\nUN Trust Fund to End Violence against Women, uspostavljen je 1996. godine i od tada podržava širom sveta međunaordne i lokalne organizacije, kao i institucije nacionalnih i lokalnih vlada u borbi protiv nasilja nad ženama:\nUN je pokrenuo globalnu kampanju protiv nasilja nad ženama na inicijativu UN Women-a.\nUNICEF na globalnom nivou vodi kampanju protiv nasilja nad decom, devojčicama i dečacima, kojoj su se pridružile brojne poznate ličnosti iz javnog života.


KINEZI DAJU BOGATSTVO ZA NJEGA: Degenek doneo odluku o transferu i saopštio je Dekiju Stankoviću!\nMiloš Degenek, Foto: Emilija Jovanović\nRekao je svoje Australijanac\nObjavljeno: 25.01.2020. 22:07h\nKinezi ga zovu, a on bi da ostane na "Marakani". Miloš Degenek se nalazi na meti Šangaja SIPG, koji je poslednjih dana pojačao progovore sa Crvenom zvezdom oko angažovanja stamenog štopera, ali je čitav posao daleko od gotovog.\nSa jedne strane, Kinezi još nisu spremni da izdvoje tri miliona evra, što je minimum koji traži srpski šampion, a sa druge, Degenekova želja je da ove zime ne menja klub, i to je, kako saznaju "Novosti", preneo Dejanu Stankoviću.\nU tom, njihovom razgovoru, novi Zvezdin trener je otvoreno rekao Milošu da računa na njega u prolećnom delu sezone, tako da su se njihovi stavovi i razmišljanja poklopili. Degenekovi planovi za budućnost najviše su vezani za Evropu, i njegov cilj je da ovoga puta, posle Crvene zvezde, zaigra u nekoj od ekipa iz najjačih liga na Starom kontinentu.\nMeđutim, ukoliko Kinezi budu uporniji i izdašniji, moguće je da dođe do novih promena. U tom slučaju, čelnici i sportski sektor kluba proceniće šta je najbolje rešenje, a to može da bude i nova prodaja. Čitava situacija pomalo podseća na prošlogodišnju - ni tada se Degeneku nije išlo u Al Hilal, ali ponuda od 3,6 miliona evra nije mogla da se odbije. Letos, Zvezda ga je otkupila za milion i po, i kada se sve sabere, sa njim je u svakom pogledu u velikom plusu, jer je dve godine zaredom bio jedan od najvažnijih aduta u borbi za Ligu šampiona.\nSve je i sada otvoreno, a tome u prilog ide činjenica da su već počele da se prave spekulacije kako će zamena za Miloša Degenaka, ukoliko ode, biti Slobodan Rajković. Bivši reprezentativac nema klub i proteklih mesec dana je trenirao u Partizanu, sa kojim je bio blizu dogovora da potpiše ugovor. Očigledno je došlo do velikog preokreta, jer je sada mnogo bliži "Marakani".\nBOLONJA BEZ MIHE SA 3 KOMADA SAVLADALA SPAL: Fiorentina i Đenova na ravne časti!\nMiloš DegenekSlobodan RajkovićFK Šangaj SIPGSuperliga SrbijeFK Crvena zvezda


NSZ u 2016. godini potpomogao 3.600 nezaposlenih da započnu biznis | Gde Investirati\nNSZ u 2016. godini potpomogao 3.600 nezaposlenih da započnu biznis\nDirektor NSZ Zoran Martinović je izjavio da je uz finansijsku podršku Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) 3.600 nezaposlenih lica ove godine pokrenulo vlastiti biznis, izjavio je juče.\n– Interesovanje za program samozapošljavanja u ovoj godini je bilo veliko, primili smo 6.500 zahteva, ali zbog formalnih razloga i ograničenih sredstava nismo mogli svima da izađemo u susret, tako da je 3.600 ljudi bez posla promenilo svoj status nezaposlenih i prešlo u status samostalnih preduzetnika – rekao je Martinović.\nOn je istakao da se sa tog aspekta ova godina može smatrati zadovoljavajućom i zaista Godinom preduzetništva.\nMartinović je naveo da se u 2016. beleži najmanji broj nezaposlenih od 2000. godine, koji iznosi ispod 700 hiljada ljudi. Podatak o stopi nezaposlenosti od 13,8% u trećem kvartalu, kako je rekao, svedoči o tome da se nalazimo u fazi pozitivnih trendova na tržištu rada.\n– Došlo je takođe do rasta zapošljavanja na neodređeno vreme, što znači da poslodavci više ne strahuju da će im ugovor o radu na neodređeno vreme stvoriti neke negativne posledice, kao što je rešavanje tehnoloških viškova – kazao je, dodajući da očekuje da se takav trend nastavi i u 2017. godini.\nPrevious Vlada Srbije za ukidanje zaštitnih taksi na mleko i mlečne proizvode, predstavnici mlekarskog sektora protiv\nNext Vlada Srbije priprema plan za smanjenje zaposlenih u sektoru obrazovanja i socijalne zaštite\nTags NZSZoran Martinović


Predstavljen izveštaj "Primena standarda pravičnog suđenja u pravosudnom sistemu Srbije" na Pravnom fakultetu - YIHR.rs\nPredstavljen izveštaj “Primena standarda pravičnog suđenja u pravosudnom sistemu Srbije” na Pravnom fakultetu\n8. maja, na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu održana je konferencija „Primena standarda pravičnog suđenja u pravosudnom sistemu Srbije“ tokom koje je predstavljen Inicijativin izveštaj za ovu oblast za 2014. godinu.\nInicijativa je 2011. godine počela monitoring određenih krivičnih i parničnih postupaka pred domaćim sudovima sa ciljem da analizira stepen primene principa pravičnog suđenja u pravosudnom sistemu Republike Srbije. U okviru ovog programa, u prethodnih godinu dana, obučeno je 5 istraživača i istraživačica za monitoring suđenja. Kroz proces praćenja suđenja, istraživači/ce su imali priliku da prisustvuju suđenjima, i da imaju uvid u praktičnu primenu principa i procesnih radnji o kojima su kroz formalno obrazovanje bili pretežno teorijski upoznati.\nU toku prvog panela konferencije, Anita Mitić, direktorka Inicijative mladih za ljudska prava, je kao najveću vrednost ovog projekta istakla upravo davanje prilike mladim ljudima da se bave vrlo teškim temama ali i pružanje mogućnosti da pre nego što završe fakultet učestvuju u radu ljudskopravaške organizacije. Mitić je rekla da je važno pratiti dešavanja u pravosuđu i način na koji se reaguje na određenje slučajeve, kao i razumeti kontekst u kojem sudovi u Srbiji rade i razlog zbog kog pravda mora biti jednako dostupna za sve. „Pravo na pravično suđenje je jedno od najvažnijih demokratskih tekovina i za to moramo da se borimo.“\nIvana Ranđelović iz Civil Rights Defenders je rekla da je održana konferencija na Pravnom fakultetu upravo znak da se menja odnos institucija prema poštovanju ljudskih prava. Ranđelović je navela tri glavne komponente programa obuke mladih istraživača i istraživačica – unapređenje pristupa pravdi, popravljanje zakonske regulative u oblasti ljudskih prava i osnaživanje branitelja i braniteljski ljudskih prava.\nJovan Karanović iz Evropskog udruženja studenata prava Beograd kazao je da je načelo pravičnog suđenja idealan koncept, ali da je realnost potpuno drugačija i da ovaj Inicijativin izveštaj nudi sliku kako to izgleda u praksi.\nIvan Đurić iz Inicijative mladih za ljudska prava je na kraju prvog panela ukratko predstavio izveštaj koji se sastoji iz četiri celine – u prvom delu je ukratko predstavljen pravnoteorijski okvir prava na pravično suđenje; drugi deo predstavlja pregled rada pravosuđa i nezavisnih institucija u 2014. godini; u trećem delu su opisani događaji koji prethode pokretanju sudskih postupaka koji se tiču ubistava novinara u Srbiji i serije napada na građane i imovinu nakon fudbalske utakmice Srbija-Albanija; dok su u četvrtom delu predstavljeni odabrani slučajevi koje su istraživači/ce Inicijative pratili.\nTreba raditi na osvešćivanju javnosti da mogu da prisustvuju suđenjima\nU toku drugog panela konferencije, četiri istraživačice Inicijative koje su učestvovale u kreiranju izveštaja za 2014. godinu, govorile su o iskustvima stečenim tokom monitoringa pojedinih slučajeva i pisanja samog izveštaja. Jovana Spremo, koja je već dve godine Inicijativina istraživačica, rekla je da su reforma pravosuđa i štrajk advokata bitno omeli proces monitoringa. Spremo je istakla da su istraživači/ce ove godine posebnu pažnju obratili na poštovanje principa suđenja u razumnom roku i javnosti suđenja. “Situacija je bolja nego prošle godine, mogli smo da prisustvujemo određenim suđenjima, ali se dešavalo da se u sudnicu puštaju novinari, ali ne i istraživači/ce. Treba raditi na osvešćivanju javnosti da mogu da prisustvuju suđenjima,” rekla je Spremo.\nIsidora Erčević, koja se najviše bavila monitoringom slučajeva napada na pripadnike LGBT populacije, rekla je da je najveća mana pravosudnog sistema u Srbiji (ne)efikasnost. “Sud može biti efikasan ako postoji pravne i političke volje za to,” zaključila je Erčević. Navela je kao primer slučaj koji se vodi protiv pripadnika pokreta “Istinoljublje”, koji su delili letke protiv Parade ponosa 2014. godine. U okviru ovog procesa, očekuje se da već na sledećem pretresu krajem maja meseca bude iznošenje završnih reči, dok se u okviru slučaja Mladena Obradovića i ostalih javnosti poznatih optuženih za izazivanje nereda na Paradi ponosa 2009, 2010, i 2011. godine još uvek nema pravosnažne presude nakon šest godina. Postavlja se pitanje da li sud uzima u obzir ko su okrivljeni.\nIstraživačica Jana Vujić je u kontekstu efikasnosti sudova i suđenja u razumnom roku govorila o paljenju ambasada koje se desilo 2008. godine. Optužnica za ovo delo je podignuta tek 2012. a samo suđenje počelo je 2013. godine. Postupak još uvek nije okončan, a pretresi su stalno odlagani. Vujić je rekla da krajem 2014. počinje da se govori o radnoj grupi pri MUP-u koja treba da se bavi, ne samo onima koji su optuženi, već i da utvrdi političku odgovornost za paljenje ambasada. Ovo se međutim ne primenjuje u praksi, zato što se sudski proces tiče samo onih koji su već ranije obuhvaćeni optužnicom. “Suđenje je počelo iznova u martu 2015. godine, deluje kao da će se završiti uskoro, ali ne deluje kao da će se procesuirati neko drugi ko snosi političku odgovornost,” zaključila je Vujić. Ovo je jedan od slučajeva koji odjekuje u medijima, ali se pred sudom zapravo ne dešava gotovo ništa.\nMilica Antić govorila je o slučaju emisije Dvor gde su optuženi za govor mržnje na kraju oslobođeni od tužbi. Pomenula je i slučaj koji je pokrenula Inicijativa protiv internet potala Nova srpska politička misao zbog govora mržnje prema Albancima. “Ovaj slučaj traje veoma dugo, promenjen je sudija, a da Inicijativa nije dobila obaveštenje o tome, govori se o nekim trivijalnim i procesnim stvarima, a ne o suštini, odnosno da li je bilo govora mržnje ili ne,” rekla je Antić.\nPojedinih slučajeva, kao što su paljenje objekata čiji su vlasnici pripadnici albanske nacionalne zajednice ili ubistva novinara, i dalje nema pred sudom. Jedine informacije o ovim slučajevima mogu da se nađu u medijima. Inicijativa će i dalje nastaviti monitoring sudskih slučajeva sa ciljem unapređenja primene standarda pravičnog suđenja u pravosudnom sistemu Srbije.\nProgram ljudskih prava i izdavanje ovog izveštaja podržani su od strane organizacije Civil Rights Defenders.


Predstavnik Svjetske banke u BiH: Vlada Srpske sprovodi teške, ali korisne reforme\nVlada Republike Srpske pokazala je ogromnu političku volju u sprovođenju reforme "Željeznica Republike Srpske" /ŽRS/, posebno ako se ima u vidu koliko je teško sprovesti istu vrstu reforme u Federaciji BiH, izjavila je Srni šef Kancelarije Svjetske banke u BiH Tatjana Proskurjakova.\nOna je ocijenila pozitivnim samu činjenicu da je Vlada Srpske donijela čvrstu odluku o reformi ŽRS, te dodala da je bila impresionirana načinom na koji je odluku prezentovala široj javnosti u Srpskoj.\n"To je pri put da sam vidjela u BiH da vlada šalje tako jasne poruke, a koje su ujedno i teške. Kad se ova reforma ŽRS sprovede, tek tada će se vidjeti da će se time prestati odlivati sredstva iz budžeta, te da će željeznica postati motor koji dorinosi rastu", istakla je Proskurjakova, koja do kraja mjeseca odlazi sa ove funkcije.\nOna je izrazila nadu da će ovaj projekat, čija je vrijednost oko 50 miliona dolara, biti odobren u septembru ili oktobru ove godine, tako da bi njegova implementacija trebalo da počne u decembru.\nProskurjakova je pojasnila da bi projekta trebalo da traje tri do četiri godine, naglasivši da će prvi rezultati moći da se vide i u prvoj godini.\nOna je dodala da se isto odnosi i na reformu zdravstvenog sektora Srpske, navodeći da Vlada još nije finalizovala odluku o toj reformi, ali da je Svjetska banka bila uključena u razgovore sa predstavnicima ministarstava - zdravlja i socijalne zaštite, te finansija, kao i sa kabinetom predsjednika Vlade.\n"Što se tiče projekta zdravstvene reforme, tu još nije sve usaglašeno do kraja. Nadam se da će i on biti odobren u devetom ili desetom mjesecu, i očekujem da će ovaj novi mehanizam finansijske odgovornosti u sektoru zdravstva biti uveden prije usvajanja budžeta za 2018. godinu, tako da je plan da se fundamentalne razlike vide već naredne godine", naglasila je Proskurjakova.\nPrema njenim riječima, plan je isti kao i u slučaju ŽRS – da se zdravstveni sektor postavi na zdrave osnove i da iz njega prestanu da se odlivaju javna sredstva, a da se fokusira na kvalitet usluga.\nProskurjakova je naglasila da je to potpuno u skladu sa onim što je rečeno kada je usvajana Strategija za BiH - da će Svjetska banka pružati finansijsku i tehničku pomoć, u skladu sa brzinom spremnosti za sprovođenje reformi.\n"Kako se donesu i usvajaju odluke o sprovođenju tih reformi, kako se one počinju usvajati, mi smo ovdje da dajemo finansijska sredstva i da pružimo tehničku pomoć, odnosno da smanjimo finansijski teret sprovođenja tih reformi", pojasnila je Proskurjakova.


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić, obratio se javnosti u vezi aktuelne situacije u kojoj se Srbija nalazi na svetskoj političkoj sceni. On je svoje izlaganje podelio u deset tačaka a bilo je reči o Kosovu i Metohiji, odnosima sa Rusijom i pritiscima na Srbiju…Aleksandar Vučić je naglasio da “U međunarodnim odnosima nema ljubavi, moramo da vodimo računa o našim interesima”.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da smo u prethodnom periodu bili suočeni sa katastrofalnom finansijskom krizom, bili smo suočeni sa najtežim poplavama u poslednjih 100 godina, suočeni smo bili sa migrantskom krizom, koronavirusom, i dalje imamo probleme sa tim, a zatim imamo svetski sukob. “U skladu sa tim podelio sam ovo obraćanje u 10 tačaka”, rekao je Vučić.\nTačka 1 je put Srbije. Želim da, uprkos tome što je to danas nepopularno u Srbiji, a prema poslednjim istraživanja koja su nedvosmislena, koja je uradila profesionalna agencija za istraživanje javnog mnjenja, to je Ipsos stratedžik, prvi put imamo jasnu većinu građana koji su protiv ulaska Srbije u EU, 44 odsto, 35 odsto je za ulazak u EU.\nKao predsednik Republike nije naš posao da podilazimo javnom mnjenju već da ga čujemo i da radimo ono što je najbolje za državu Srbiju. Moja poruka svima da će Srbija biti snažnija na evropskom putu uprkos svim ovim brojevima.


DNEVNI HOROSKOP ZA 09. februar 2018: Ovan rješava probleme, Blizanac prehlađen, a Rakovima tenzija na poslu - Magic News\nDnevni horoskop za 9. februar 2018. S današnjim danom stiže nam bujica osećanja, romanse, strasti ali i neprijatne ljubomore.\nIzbegavajte nepotreban rizik na koji vas nagovaraju određeni saradnici. Najbolje je da prihvatite poslovne situacije ili pravila koja dobro poznajete. Ne\nmožete da promenite neke sadasnje uslove i okolnosti u svoju korist.\nNema razloga da očekujete previše razumevanja od osobe koja se nalazi pod drugačijim utiscima ili nekim negativnim uticajem. Potrebna vam je osoba sličnih\nPonekad izvesno suočavanje sa istinom zahteva veliku moralnu hrabrost. Problemi koji postoje u poslovnom okruženju spadaju u lakšu kategoriju, ali saradnici\nkao da nemaju dovoljno volje da se suprotstave svim negativnim uticajima.\nPotrebno je da racionalnije koristite svoju energiju i da prihvatite nečiji uticaj, kao dobro ili korisno rešenje. Ukoliko to pogadja vašu sujetu, dobro\nrazmislite o različitim posledicama koje mogu da uslede nakon vašeg odbijanja.\nDelujete samouvereno u svom ubeđenju, verujete da imate dobro rešenje za različite probleme koji postoje na poslovnoj sceni. Ipak, ne možete da ostvarite sve\nsvoje zamisli bez nečije asisitencije.\nNemojte dozvoliti da neko sa strane previše zaokuplja partnerovu pažnju. Potrudite se da budite pozitivno »nametljivi« ili nezaobilazni, u onoj meri koliko je\nto poželjno u emotivnom susretu.\nNe dopada vam se nečije kritizerstvo ili dvosmislenost u poslovnim pregovorima. Neko od saradnika polako počinje da vas opterećuje svojom ulogom i ima pomalo\nnegativan uticaj na vašu koncentraciju.\nIzbegavajte osobu koja ume da deluje depresivno na vaše raspoloženje. Svoju pažnju usmerite u pravcu nekih pozitivnih dešavanja, potrebna vam je iskrena\npodrška bliskih osoba.\nU vašem interesu je da ne pričate previše o stvarima koje ne poznajete dovoljno, kao i da se ne uplićete u nečije poslovno-finansijske planove. Nemojte\nocenjivati nečije sposobnosti ili mane, svoju pažnju usmerite na redovne obaveze.\nNeko pokušava da vam nametne suviše stroga pravila ponašanja, ali vi ne možete da se pomirite sa različitim ograničenjima u poslovnom izražavanju. Upotrebite\nsvoju inteligenciju sa namerom da sačuvate dobru poziciju i kvalitet.\n← DNEVNI HOROSKOP ZA 08. februar 2018: Uspješan dan za Ovna, Biku ne prijaju promjene, a Ribe umorne..\nDNEVNI HOROSKOP ZA 10. februar 2018: Ovan umoran, Bik da obrati pažnju na partnera, a Rak blista na poslu.. →\nPROGLEDAJTE MU KROZ PRSTE: 10 malih laži koje muškarcima uvek treba OPROSTITI\nsvibanj 20, 2017 magic Komentari isključeni za PROGLEDAJTE MU KROZ PRSTE: 10 malih laži koje muškarcima uvek treba OPROSTITI


Poziv za teatar – Sunce\n(Ne) Mogu da odglumim\n„(Ne) Mogu da odglumim“ je besplatan tromesečni program neformalnog obrazovanja namenjen osobama uzrasta od 18 do 35 godina, koje će kroz niz radionica osmisliti i izvesti performans na temu diskriminacije osoba sa invaliditetom, zasnovan na osnovnim principima pozorišta potlačenih.\nProgram „(Ne) Mogu da odglumim“ sastojaće se od niza radionica, istraživanja i završnog performansa.\nProgram se realizuje uz podršku udruženja mladih BalkanIDEA Novi Sad i udruženja građana Sunce, a vode ga Aleksa Savić i Vesna Paušić.\nAleksa Savić je član Izvršnog odbora udruženja mladih BINS i omladinski lider sa preko tri godine iskustva u aktivizmu, omladinskom radu i neformalnom obrazovanju.\nVesna Paušić je diplomirani defektolog sa deset godina iskustva u vršnjačkoj edukaciji u okviru centra Živeti uspravno, i dugogodišnjim iskustvom omladinskog rada i neformalnog obrazovanja osoba sa invaliditetom.\nPrijava za učešće vrši se popunjavanjem ovog formulara ( <<<— Klikom ovde, otvoriće vam se stranica na kojoj popunite direktno formular) najkasnije u nedelju, 16. juna, nakon čega će biti izvršena selekcija učesnika/ca.\nUkoliko imate pitanja / nedoumica, obratite nam se i putem imejl adrese: [email protected]\nPrevious Previous post: Sezonske karte za Štrand\nNext Next post: Humanitarni koncert


To su takozvani generički i originalni lekovi, a nadležni obećavaju da se do kraja godine na ovoj listi očekuju i inovativni lekovi\nVesti 26.09.2016. - 12:12h Autor: Kurir\nŠezdeset osam lekova predstavlja terapijsku alternativu onima koji su već na listi jer je reč o izuzetno važnim medikamentima za maligna oboljenja, HIV, za lečenje steriliteta...\nNova lista takozvanih generičkih i originalnih lekova, sa 102 medikamenata koji se izdaju o trošku države, od juče je stupila na snagu.\nPrethodno je Vlada Srbije usvojila predlog o proširenju liste lekova koji se izdaju o trošku države. To su takozvani generički i originalni lekovi, a nadležni obećavaju da se do kraja godine na ovoj listi očekuju i inovativni lekovi.\n"Šezdeset osam lekova predstavlja terapijsku alternativu onima koji su već na listi jer je reč o izuzetno važnim medikamentima za maligna oboljenja, HIV, za lečenje steriliteta, a napravljen je veliki iskorak", rekao je Petar Stajković, predstavnik Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\nMinistar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar nedavno je najavio da će do kraja godine biti uvedeni inovativni lekovi na pozitivnu listu i da se prave novi rasporedi i prioriteti uvođenja tih medikamenata do 2020.\nInovativni su oni lekovi koji sadrže supstance koje do sada nisu korišćene u medicini ili zbir supstanci koje se koriste pojedinačno, ali ne u toj kombinaciji.\nLekovilekovi na receptnova listalista lekova


Održana Nacionalna panel diskusija u okviru projekta “Unapređivanje umrežavanja – Radnici za informisanje, saradnju i transparentnost” – Unija slobodnih sindikata Crne Gore\nHomeAktuelnostiUncategorized @meOdržana Nacionalna panel diskusija u okviru projekta “Unapređivanje umrežavanja – Radnici za informisanje, saradnju i transparentnost”\nOdržana Nacionalna panel diskusija u okviru projekta “Unapređivanje umrežavanja – Radnici za informisanje, saradnju i transparentnost”\nUnija slobodnih sindikata Crne Gore pridruženi je partner na projektu: “Unapređivanje umrežavanja – Radnici za informisanje, saradnju i transparentnost (ICT)” koji sprovodi Sindikalna federacija proizvođača mašina i metalskih radnika Podkrepa iz Bugarske u saradnji sa partnerima iz Poljske (Sindikat metalskih radnika i Udruženje poslodavaca “LEWEIATAN”), Italije (Federacija nezavisnih sindikata transporta), Bugarske (Privredna komora Bugarske) i Crne Gore (USSCG). Impelmentacija projekta započela je početkom prošle godine, a predviđeno trajanje je 15 mjeseci. Neki od osnovnih ciljeva predviđenih projektom odnose se na unapređenje znanja o evropskim direktivama koje se odnose na informisanje, konsultovanje i učešće zaposlenih u procesu donošenja odluka; podsticanje čvrstih okvira međunarodne saradnje radi razmjene znanja i iskustva; identifikovanje najtežih izazova sa kojima se suočavaju radnici u procesu restruktuiranja preduzeća i brzo transformišućeg radnog okruženja koje zahtijeva određeni stepen prilagodljivosti; pomoć predstavnicima zaposlenih da u svojim zemljama dobro koriste novostečene tehnike kako bi njihova primjena imala konkretne rezultate.\nU okviru pomenutog projekta, USSCG je danas, u Podgorici, organizovala Nacionalu panel diskusiju za svoje članove, sa fokusom na predstavnike sindikata iz metalskog kompleksa, radi predstavljanja dosadašnjih rezultata projekta i razmatranje metoda i vještina koje se mogu koristiti radi vršenja uticaja od strane zaposlenih na procese donošenja odluka.\nNa nacionalnoj panel diskusiji predstavljeni su dokumenti je USSCG, kao partner na projektu, izradila u okviru prethodnih projektnih aktivnosti, a koje se odnose na:\nIzvještaj o rezultatima ankete sprovedene u Crnoj Gori – koji je sumirao rezulatate anketiranja koje je bio jedna od prvih projektnih aktivnosti i koje je podrazumijevalo distrubuciju upitnika koncipiranog kako za predstavnike zaposlenih tako i za predstavnike poslodavaca, te sačinjavanje ekspertskog izvještaja na bazi pristiglih odgovora. Upitnik, odnosno anketa, kao tehnika prikupljanja podataka, izabrana je sa ciljem da se sagleda stanje u partnerskim zemljama kada je u pitanju informisanje, i konslutovanje;\nStrategiju za poboljšanje učešća zaposlenih u procesim donošenja odluka unutar globalnog lanca vrijednosti – koja je trebala da odgovori na pitanje kako strateški poboljšati efikasnost mehanizama informisanja, konsultovanja i učešća u kontekstu razvoja pristojnih radnih uslova i omogućavanje radnicima da budu bolje informisani u uključeni u ove procese;\nAkcioni plan za sporvođenje Strategije za poboljšanje učešća zaposlenih u procesim donošenja odluka unutar globalnog lanca vrijednosti – kojim su predložene mjere i konkretne aktivnosti za ostvarivanje ciljeva, odnosno prioriteta koji su prepoznati samom Stategijom.\nOsim navedenog, na nacionalnoj konferenciji su učesnici imali prilike da se bliže upoznaju sa evropskim direktivama koje regulišu pitanje prava zaposlenih na informisanje, konsultovanje i uključivanje, ali i sa nacionalnim zakonodavnim okvirom koji garantuje sindkatima i zaposlenima naprijed navedena prava. Posebna pažnja posvećena je Direktivi 2002/14/EZ Evropskog parlamenta i Savjeta o uspostavljanju opšteg okvira za informisanje i konsultovanje zaposlenih u Evropskoj zajednici koja utvrđuje minimalni okvir za informisanje i konsultovanje.\nKonstatujući činjenicu da crnogorsko zakonodavstvo ne poznaje institut radničkih vijeća i evropskih radničkih vijeća, već da su prava vezana za informisanje i konsultovanje radnika povjerena sindikatima, učesnici nacionalne konferencije zaključili su sledeće:\nsocijalni dijalog je fundament svakog razvijenog i prosperitetnog društva, i fundament na kome počiva evropska zajednica;\nda bi postojao kvalitetan socijalni dijalog potrebno je da se ispuni više preduslova od kojih je najvažniji onaj da se socijalni partneri međusobno uvažavaju, odnosno da budu ravnopravni u međuusobnim odnosima i da među socijalnim partnerima postoji spremnost da se saslušaju i da dijalog vode na bazi argumenata;\nčešće zaposlenih u proces donošenja odluka jedan je od načina osiguravanja demokratije na radnom mjestu;\ni pored prava garantovanih Zakonom o radu i Opštim kolektivnim ugovorom koja se odnose na informisanje i konsultovanje sindikata, implementacija ovih prava u praksi ostaje nedovoljna i upitna;\nnizak nivo kulture socijalnog dijaloga (najveći broj poslodavaca ne želi da zaključi kolektivni ugovor);\nnizak nivo industrijske demokratije (poslodavci sprječavaju osnivanje sindikata) i sveprisutna antisindikalna diskriminacija (opstrukcija osnivanja i rada sindikata kroz zastrašivanje, otpuštanje, preraspored na druge poslove, smanjenje zarada,…)\nkontinuirana edukacija zaposlenih i predstavnika sindikata o njihovim pravima i pravima garantovanih evropskim zakonodavstvom preduslov su ostvarivanja ovih prava u praksi;\nrazvoj i jačanje međunarodne saradnje u cilju razmjene iskustava i dobrih praksi.\nImajući navedeno u vidu, učesnici nacionalne konferencije istakli su potrebu da svojim aktivnostima, posebno transparentnošću svog rada, utiču kako na podizanje svijsti svog članstva ali i poslodavaca o značaju dijaloga i značaju uključivanja zaposlenih u procese donošenja odluka. Samo blagovremeno informisanje i omogućavanje zaposlenima da budu konsultovani i stvarno uključeni u proces donošenja odluka može imati višestruke koristi ne samo na zaposlene već i na poslodavce i samo preduzeće obzirom da se na ovaj način gradi međusobno povjerenje i veći stepen razumijevanja između zaposlenih i poslodavaca.


Trećina Evropljana smatra da su zvaničnici korumpirani - 16.11.2016, Sputnik Srbija\nTrećina Evropljana smatra da su zvaničnici korumpirani\nJedan od trojice Evropljana, kao i većina stanovnika država nastalih raspadom bivšeg SSSR-a, smatra da je korupcija jedan od glavnih problema sa kojima se... 16.11.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, evropa, peter ejgen, majkl heršman, transparensi internešnal\n© Flickr / 401(K) 2012Korupcija\nJedan od trojice Evropljana, kao i većina stanovnika država nastalih raspadom bivšeg SSSR-a, smatra da je korupcija jedan od glavnih problema sa kojima se suočavaju njihove zemlje i da su zvaničnici i poslanici podmitljivi, navodi se u izveštaju Transparensi internešenela.\nNevladinu međunarodnu organizaciju za borbu protiv korupcije Transparensi internešenel osnovao je 1993. godine bivši direktor Svetske banke Peter Ejgen. Organizacija ima 100 filijala u većini svetskih država. Transparensi internešenel se uglavnom finansira iz državnih subvencija — posebno SAD, Nemačke, Velike Britanije, Evropske komisije, kao i sredstava iz privatnih fondacija kao što su agencije za međunarodni razvoj (Ju-Es-Ejd), Nacionalni fond za demokratiju (NED) i Soroš fondacija.\nSmatra se da su rukovodioci Transparensi internešenela u tesnim vezama sa američkim obaveštajnim službama i britanskom MI6. Tako je osnivač organizacije Ejgen ranije radio kao konsultant u Ford fondaciji, koja se smatra jednom od krovnih organizacija američkih obaveštajnih službi i Karnegi fondacije za međunarodni mir. Američki ogranak je osnovao Majkl Heršman, bivši vojni obaveštajni oficir, drugi čovek Ju-Es-Ejda, koji je sada na čelu odeljenja za borbu protiv terorizma u Američkoj privrednoj komori.\nTransparensi internešenel: Kredit MMF-a Ukrajini politička odluka\n17 Septembar 2016, 08:42\nIstraživanja Transparensi internešenela su često predmet kritika zbog načina iskazivanja rezultata i metodologije obrade podataka. Indeks percepcije korupcije koji sastavlja ova organizacija uglavnom se svodi na korišćenje podataka drugih nevladinih organizacija i medija, pored toga, prema rečima stručnjaka, informaciona tehnologija iskazivanja podataka uz pomoć jednog indeksa vam omogućuje da podesite indeks na bilo koji rezultat.\nU aprilu 2015. godine Ministarstvo pravde Ruske Federacije uključilo je ruski ogranak Transparensi internešenela u registar „stranih agenata“, uz obrazloženje da se ova organizacija finansira iz inostranstva kako bi se bavila političkom aktivnošću.\nU izveštaju koji je objavila ova organizacija kaže se da svaki treći građanin u većini članica EU i bivšim sovjetskim republikama, kao i u Turskoj, smatra da su vladini zvaničnici i poslanici uglavnom ili potpuno korumpirani.\nGodišnji izveštaj pod naslovom „Globalni barometar korupcije 2016“ zasniva se na razgovorima sa 60.000 ljudi u 42 zemlje, počevši od Velike Britanije i Portugalije na zapadu do Rusije i Kazahstana na istoku.\nPrema studiji, korupcija najviše brine ljude u Moldaviji, čak 67 odsto ispitanika ju je identifikovao kao jedan od najozbiljnijih problema njihovog društva. U Ukrajini i Bosni i Hercegovini više od 50 odsto stanovništva smatra da je korupcija jedan od gorućih problema.\nPrema podacima Transparensi internešenela, oko jedne trećine stanovništva Rumunije, Rusije, Kirgizije, Srbije, Jermenije, Kazahstana i Makedonije smatra da je korupcija jedan od ključnih problema njihovih država.\nDa li je korupcija veća na Zapadu ili na Istoku\n15 Novembar 2016, 19:30\nUprkos činjenici da trećina stanovništva regiona smatra da su zvaničnici korumpirani, nivo poverenja prema pojedincima na javnom položaju varira u zavisnosti od zemlje. U Ukrajini, Albaniji, Bosni, Kirgiziji i Rumuniji više od polovine ispitanika reklo je da su njihovi predstavnici u parlamentu korumpirani. U Moldaviji ovo gledište zastupa čak 76 odsto ispitanika.\nOgromna većina građana Ukrajine (86 odsto), Moldavije (84 odsto) i Bosne i Hercegovine (83 odsto) veoma je kritična prema naporima njihovih vlada u borbi protiv korupcije.\nNajveća učestalost davanja mita zabeležena je u Tadžikistanu, gde je oko 50 odsto preduzeća prijavilo da je dalo mito zvaničnicima. Odmah iza Tadžikistana u rangiranju Transparensi internešenela nalaze se Moldavija (42 odsto), Azerbejdžan, Kirgizija, Ukrajina (po 38 odsto) i Rusija (34 odsto). Najniža učestalost davanja mita zabeležena je u EU: najviša je u Rumuniji (29 odsto), najniža — u Velikoj Britaniji (0 odsto).


Ministar za rad Aleksandar Vulin izjavio je 18. aprila da će Vlada Srbije, nakon što se urade ekonomske analize, dati konačan stav o inicijativi Saveza samostalnih sindikata Srbije i UGS “Nezavisnost” da se ukine trajno umanjenje penzija za one koji su se penzionisali pre napunjenih 65 godina života.\n“Kada uradimo odgovarajuće finansijske procene, kada vidim koliko bi to koštalo, izaći ćemo sa konačnim stavom. Očekujem da će zakon o PIO biti promenjen u toku ove godine i šta god se bude menjalo menjaće se u toku ove godine”, izjavio je Vulin.\n“Član 70a Zakona o PIO nepravedan je naročito prema radnicima koji rade teške fizičke poslove i za one koji su izgubili posao pa moraju, ne svojom voljom, u prevremenu penziju”, rekao je Ljubisav Orbović, predsednik SSSS.\n“Očekujemo da Vlada nađe adekvatno rešenje i da se ova izmena unese u zakon.”


Vlada formirala Koordinaciono telo za sprečavanje korupcije na najvišem političkom nivou - Politički.rs\n“Novčana sredstva biće uplaćena klubovima iz prve i druge lige, u muškoj i ženskoj konkurenciji u kolektivnim, individualnim i paraolimpijskim sportovima. Sredstva će biti dodeljena za dalji razvoj košarke, odbojke, vaterpola, rukometa, karatea, džudoa, rvanja, taekvondoa, boksa, tenisa, stonog tenisa, veslanja, kajaka, plivanja i streljaštva i paraolimpijskog sporta, a predvidjena su i ulaganja u sportsku infrastrukturu, kako bi se omogućili adekvatni uslovi za treniranje širom Srbije”, navodi se u saopštenju.\nNa sednici je usvojena Uredba o utvrdjivanju prostornog plana područja posebne namene predela izuzetnih odlika “Vlasina” kojom je to područje kategorisano kao prirodno dobro od izuzetnog značaja za Srbiju, odnosno zaštićeno prirodno dobro prve kategorije.\n“Usvajanjem ovog dokumenta stvoreni su preduslovi za realizaciju regionalnih i lokalnih razvojnih interesa 13 opština Jablaničkog i Pčinjskog okruga, a koji se odnose na zaštitu životne sredine i poboljšanje kvaliteta življenja lokalnog stanovništva, unapredjenjem infrastrukturne i komunalne opremljenosti i razvojem privrede”, rekli su iz vlade.\nNa današnjoj sednici usvojen je i Predlog zakona o pravima korisnika usluga privremenog smeštaja u socijalnoj zaštiti kojim se unapredjuje položaj korisnika tih usluga, “bez diskriminacije, pod ravnopravnim uslovima, uz aktivno, efektivno i informisano učešće svih lica koja učestvuju u donošenju odluka, a koje utiču na život i prava korisnika, u skladu sa pristupom zasnovanim na ljudskim pravima”.\nČlanovi vlade usvojili su set izmena i dopuna zakona iz oblasti prosvete koji se odnose na predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje, a koje omogućavaju formiranje Nacionalnog ispitnog centra kao “važnog segmenta u realizaciji projekta državne mature”.\nNa današnjoj sednici usvojena je i Uredba o tržišnoj premiji i “Fid-in” tarifi kako bi se ostvarili ciljevi osnaživanja energetske bezbednosti, jačanja održivosti energetskog sistema i očuvanja životne sredine, na šta se Srbija obavezala potpisivanjem Sofijske deklaracije o “Zelenoj agendi za Zapadni Balkan” 2020. godine.\nVlada Srbije i Ministarstvo kulture IZBACILI Kosovo i Metohiju iz Zakona o kulturnom nasleđu\nZapad u Vučiću vidi KRALjA KORUPCIJE koji će obezbediti ekstra profit\nŠoškić na tribini Oslobođenja: Dok mislimo da zemlja uz korupciju može da se razvija, mi smo na stranputici\nTagged: KORUPCIJA, VLADA SRBIJE


Prioritet Kine borba protiv siromaštva i izgradnja naprednog društva - Novinar.rs\nPeking — Kina će ove godine raditi na tome da obezbedi ostvarenje razvojnih ciljeva pobedom u borbi protiv siromaštva.\nTakođe, baviće se i dovršetkom izgradnje umereno prosperitetnog društva u svim aspektima, ne utvrđujući stopu ekonomskog rasta za 2020. godinu.\nOdluka da se ne definiše ciljani rast doneta je zato što će se zemlja suočiti sa nekim faktorima u razvoju koje je teško predvideti zbog velike neizvesnosti u pogledu pandemije COVID-19 i svetskog ekonomskog i trgovinskog okruženja, rekao je danas premijer Li Kećijang u uvodnom izlaganju na otvaranju trećeg zasedanja 13. Nacionalnog narodnog kongresa.\n“Neutvrđivanje konkretne ciljane stope ekonomskog rasta omogućiće nam da se koncentrišemo na obezbeđenje stabilnosti na šest frontova i sigurnosti u šest područja”, rekao je Li, izveštava agencija Sinhua.\nNa taj način, dodao je, Kina će uspeti da sačuva temelje ekonomije stabilnim.\n“Očuvanje bezbednosti donosi stabilnost koja je potrebna za ostvarivanje napretka, čime se postavlja čvrst temelj za ostvarenje našeg cilja – izgradnja umereno prosperitetnog društva u svim aspektima”, istakao je Li.\nŠest frontova obuhvata zaposlenost, finansijski sektor, spoljnu trgovinu, strana ulaganja, domaće investicije i predviđanja, a šest područja – sigurnost radnih mesta, osnovne životne potrebe, poslovanje tržišnih subjekata, sigurnost hrane i energije, stabilnost industrijskih i lanaca snabdevanja i normalno funkcionisanje vlada na primarnom nivou, navodi Sinhua.\nPrioritet će biti stabilizacija zaposlenosti i obezbeđenje životnog standarda, piše u vladinom izveštaju podnetom Nacionalnom kongresu na razmatranje.\nKina namerava da ove godine otvori preko devet miliona novih radnih mesta u gradskim sredinama i da zadrži stopu gradske nezaposlenosti na oko 6,0 odsto, i nastojaće da iskoreni siromaštvo među stanovnicima u svim selima i okruzima koji trenutno žive ispod granice siromaštva.\nImage by lzwql from Pixabay\nVlada planira da utvrdi fiskalni deficit iznad 3,6 procenata BDP-a, što znači povećanje deficita za jedan bilion juana (oko 141 milijardi dolara) u odnosu na prošlu godinu. Takođe će emitovati državne obveznice u iznosu od bilion juana u cilju kontrole epidemije COVID-19.\nZemlja će dodatno srezati poreze i takse za preduzeća kako bi smanjila korporativna opterećenje za preko 2,5 biliona juana, uz istovremeno povećanje finansijske podrške za stabilno poslovanje.\n“Sada i u izvesnom predstojećem period Kina će suočavati sa rizicima i izazovima kao nikada do sada”, rekao je Li.\nDodao je, međutim, da zemlja ima jedinstvene političke i institucionalne snage, snažnu ekonomsku osnovu, ogroman tržišni potencijal i stotine miliona inteligentnih i marljivih ljudi.\n“Ako se uhvatimo u koštac sa izazovima, podstaknemo poverenje u razvoj, stvorimo snažan zamajac rasta i u ovom važnom periodu iskoristimo maksimum strateških mogućnosti za naš razvoj, mi ćemo, bez sumnje, uspeti da prebrodimo ova izazovna vremena”, zaključio je Li Kećijang.\nTrećina domova u Srbiji greje samo jednu sobu, trećina stanovnika nema odgovarajuću odeću i obuću za zimu\nPosted in SVETTagged #KINA #LI KEĆIJANG #SIROMAŠTVO


17.11.2021 / 08:27 Politika - Predsjednik Srbije\n- Ti koji priželjkuju sankcije ili ne razumiju politiku ili reaguju na osnovu sopstvenih emocija. Ali ti ljudi svakako nisu dobronamjerni ni prema BiH, ni prema Srbiji ni prema bilo kome od nas - rekao je Vučić.\nVučić kaže da ima ogroman strah od eventualnog uvođenja sankcija protiv Republike Srpske i Milorada Dodika, iako neće biti sankcija protiv Srbije.\n- Kada se radujete na primjer sankcijama protiv Milorada Dodika, za koje se nadam da ih neće biti, recite, koji će investitor da dođe u BiH ili bilo gdje? Neće niko. Nikome ne trebaju sankcije. Nikome nisu donijele ništa dobro - rekao je Vučić.\n- Razumijem ono o čemu govori Republika Srpska o oduzimanju nadležnosti i to je tačno - rekao je Vučić.\nOn je naveo da nikome nikada nametanje politike spolja nije donijelo ništa dobro, te da je uvijek govorio "Balkan balkanskim narodima".\n- Mi moramo da sjednemo da razgovaramo. Јa ću zato da prihvatim ideju o razgovoru /sa liderom SDA Bakirom Izetbegovićem/ i nije mi problem, možemo da odemo u sjeverni dio Sarajeva. Ima tamo dobra kafana, da sjednemo, tri sata radimo, ako možemo oko bilo koje sitnice da se dogovorimo - rekao je Vučić.\n- Želimo da razgovaramo sa Albanicima i sa svima - poručio je Vučić.


Odgovor na jučerašnju nesreću: Kina prizemljuje celu flotu aviona Boeing 737 Max - Bizlife.rs\nOdgovor na jučerašnju nesreću: Kina prizemljuje celu flotu aviona Boeing 737 Max\n08:13 Peking, 11/03/2019\nKina prizemljuje svoju flotu aviona Boeing 737 Max 8, nakon jučerašnje nesreće i pada aviona na letu kompanije Ethiopian Airlines. Na taj način pojačva se nadzor i “upiru oči” u najprodavaniji model aviona koji je učestvovao u dve saobraćajne nesreće za samo pet meseci, prenosi Bloomberg.\nLokalni prevoznici moraju da do 18 sati po lokalnom vremenu prizemlje 96 aviona 737 Max. Naređenje je stiglo nakon nesreće u kojoj je avion kompanije Ethiopian Airlines pao na letu za Keniju, a poginulo je 157 ljudi.\nMediji prenose da je odluka o prizemljenju privremena i da će trajati 9 sati.\nPrizemljenje na jednom od najvećih i najuticajnijih tržišta na svetu predstavlja udarac za reputaciju kompanije Boeing i pretnja je finansijskim prilikama proizvođača aviona iz Čikaga.\nKineske aviokompanije su, prema januarskim podacima, obuhvatale 20% isporuka modela 737 Max širom sveta.\nChina Soutthern Airlines ima 16 aviona, a poručeno je još 34, pokazuju podaci sa sajta kompanije Boeing. Easter Airlines ima 13 aviona, Air China ih ima 14, navodi Boeing na svom sajtu. I osatale aviokompanije iz Kineu u svojiom flotama imaju model 737 Max.\nOvaj avion čini gotovo jednu trećinu operativne dobiti kompanije, a od njega se na godišnjem nivou očekuje zarada od 30 milijardi dolara. Mesečna brzina proizvodnje povećana je na 57 aviona, pokazuju podaci kompanije.\nkina boeing nesreća avion Keinija