Šta blokada od strane EU znači za ruski Kalinjingrad? - Glas naroda\nTranzit određene robe kroz Litvaniju je blokiran, što izaziva zabrinutost zbog eventualne nestašice u ruskoj eksklavi.\nLitvanija je u subotu blokirala železnički tranzit za određenu rusku robu u Kalinjingradsku oblast. Vlasti Vilnjusa su ovaj potez obrazložile navodeći da je u pitanju roba sankcionisana od strane Brisela u vezi sa sukobom u Ukrajini, te da stoga više ne može da prolazi kroz teritoriju EU čak i ako putuje iz jednog dijela Rusije u drugi, kao i da je “odluka donijeta nakon konsultacija sa Evropskom komisijom i sprovedena pod njenim rukovodstvom”.\nKalinjingradska oblast je najzapadnija eksklava Rusije u Evropi, stisnuta između Poljske i Litvanije duž Baltičke obale. Njen položaj u srcu Evrope omogućava joj da lako isporučuje rusku robu u bilo koji dio bloka. Kao enklava, ili teritorija koja pripada Rusiji, ali je geografski odvojena od nje, trebalo bi da ima potpun pristup i iz kopnene Rusije prema međunarodnom pravu. Stoga, neki analitičari sugerišu da bi se potez Litvanije da blokira pristup Rusije sopstvenoj teritoriji u izvjesnoj meri mogao smatrati „casus belli“ – razlogom za objavu rata.\nPrema riječima litvanskih zvaničnika, odluka je donijeta nakon što je dobila odobrenje Evropske komisije, glavnog upravljačkog tela EU. Mnoge zemlje, uključujući zemlje članice EU, uvele su sveobuhvatne sankcije Rusiji kao odgovor na njenu vojnu operaciju u Ukrajini krajem februara. Evropski blok je, između ostalog, zabranio ulazak niza ruskih dobara u EU. Potez Vilnjusa navodno treba da sprovede ove zabrane.\nNe, zabranjen je prolaz robe samo koju je Brisel sankcionisao. Među sankionisanom robom se nalzi sirova nafta i naftni proizvodi, ugalj, metali, građevinski materijali, napredna tehnologija, stakleno posuđe, neke namirnice i đubriva, alkohol itd. Prema riječima guvernera Kalinjingrada Antona Alihanova, zabrana znači da čak 50 odsto robe namijenjene Kalinjingradu može biti blokirano.\nMože li blokada dovesti do nestašice snabdijevanja u regionu?\nNe nužno, jer je prolaz preko Baltičkog mora još uvijek otvoren za Rusiju. Prema riječima zvaničnika iz Kalinjingrada, kao i čelnika većine maloprodajnih lanaca, region je dobro snabdjeven hranom i zalihama i neće trpeti zastoje u isporuci tri do šest mjeseci. Značajan dio mesa, mliječnih proizvoda i ribe se proizvodi u regionu, a, prema riječima šefa glavne luke u regionu, Elene Zajceve, Kalinjingrad je čak izvezao nešto kukuruza, pšenice i uljane repice poslednjih godina.\nDa li postoji opasnost za turizam i putnički saobraćaj?\nZa sada nema prijetnje. Dok su putnički vozovi od kopnene Rusije do Kalinjingrada preko Litvanije bili obustavljeni početkom aprila, četiri velike ruske avio-kompanije održavaju letove Moskva-Kalinjingrad. Dostupni su i morski trajekti, dok izvještaji navode da ruski zvaničnici trenutno rade na pokretanju putničkih morskih ruta preko Baltika.


Kritike filma o Tačerovoj\nBritanski dnevnik "Dejli telegraf" (the Daily Telegraph) navodi da mnogi najavljuju da će američka glumica Meril Strip osvojiti nagradu "Oskar" za ulogu britanskog premijera Margaret Tačer, ali je biograf Džon Kempbel, po čijem je delu i snimljen film "Čelična lejdi", ipak izrazio zabrinutost zbog netačnog istorijskog prikaza.\n"Kao bilo koji drugi film ove vrste, i ovo delo pojednostavljuje i dramatizuje Tačerovu kao veliku osobu, kako se bori protiv svega kao da je potpuno sama", rekao je Kempbel, koji je bio konsultant na filmu, a čak mu je poverena i kratka uloga direktora kompanije za proizvodnju sladoleda, koju je posetila Tačerova.\nPrema njegovom mišljenju, u filmu nije odato priznanje njenim kolegama, poput Džefrija Hauija ili nekom drugom. Džefri Haui proveo je najviše vremena u administraciji Margaret Tačer i, između ostalih, obavljao je i dužnost zamenka premijera.\nOn je istakao da u filmu nema mnogo muških uloga, tako da nije stvoren pravi osećaj istine i umesto toga sugeriše se da je ona sama srušila SSSR.


"Pritvorenik" oduševio vranjsku pozorišnu publiku - juGmedia\nVRANJE – Nova predstava ansambla pozorišta Bora Stanković „Slučajna smrt jednog pritvorenik“ u režiji poznatog reditelja Filipa Gajića odlično je prihvaćena od stranje pozoriše publike. Ovacije, publika koja zajedno sa glumcima peva i plače čine da „Slučajna smrt jednog pritvorenika“, rađena po motivima komedije italijanskog nobelovca Darija Foa, čini pravo repertoarsko osveženje teatra koji radi u nemogućim uslovima od kako je jula izgorela zgrada pozorišta Bora Stanković.\nKomad je smešten u sudnicu Haškog tribunala, rekonstrukcija jednog slučajnog ili namernog ubistva. Svedok tužilaštva iz Kosovske kamenice se lažno predstavlja i i razotkriva manipulacije i nelogičnosti jedne presude. Nagle smene komičnog i tragičnog čine da se ovaj komad gleda u dahu. Iz dubine predstave probijaju se emocije i trenutno se prenose na gledaoce.\nVranje je dobilo značajno pozorišno ostvarenje, koje duboko zadire u bolne tačke nedavne srpske prošlosti, ali i sadašnjosti. Ne štedeći nikoga, reditelj Gajić napravio je polemičarsku predstavu, koja ne bira strane, nego postavlja pitanja, i na njih se trudi da ponudi jasne i nedvomislene odgovore.\n„Genijalnu komediju koju je napisao Fo izmestili smo iz policijske kancelarije u Milanu u sudnicu Haškog tribunala. Neverovatno je koliko je komad lako i dobro legao u baš taj prostor. Kod Foa je kroz prozor bačen anarhista, u našoj predstavi bačen je jedan pritvorenik , kod Foa glavni lik je ludak, kod nas on je lažni svedok. Mislim da smo učinili ovim izmenama da je čuveni komad Daria Foa postao aktuelniji u Srbiji više nego što je original ikada bio aktuelan u Italiji“ navodi reditelj Gajić.\nSjajan i uigran ansambl predvodi, sve popularniji glumac Milan Vasić koji je brilijantno odigrao lik lažnog svedoka.


Potpredsednica Bundestaga: U Kragujevac idem da bi naglasila značaj zajedničkog sećanja - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Potpredsednica Bundestaga: U Kragujevac idem da bi naglasila značaj zajedničkog sećanja\nOna je danas razgovarala u Beogradu sa predsednicom vlade Srbije Anom Brnabić o bilateranim odnosima, nastavku političke i ekonomske saradnje, napretku Srbije ka punopravnom članstvu u Evropskoj uniji i aktivnostima na realizaciji zelene agende.\nBrnabić je zahvalila gošći što će sutra posetiti Kragujevac u kojem je pre 80 godina ubijeno više hiljade civila, medju kojima i djaci Kragujevačke gimnazije.\nIstakla je da je jedan od dva glavna prioriteta vlade koju vodi, osim vladavine prava, zelena agenda i da je, u vezi sa tim, zadovoljna dosadašnjom saradnjom sa Nemačkom na projektima u oblasti energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije.\nRot je ukazala da su tokom pandemije u Nemačkoj prioriteti stavljeni na imunizaciju stanovništva i zdravlje ljudi, ali da je takodje uverena da će zelena agenda ostati visoko na lestvici i vladi koja treba uskoro da bude formirana.\nBrnabić je ukazala da se u Srbiji jednaka pažnja poklanja kako zelenoj energetskoj tranzicijii tako i zaštiti životne sredine, navedeno je u saopštenju iz Vlade.\nAna BrnabićBundestagKlaudija RotBeograd


Prva multilateralna kompenzacija 18. februara - Biznis Info\nYou are at:Home»Finansije»Prva multilateralna kompenzacija 18. februara\nBy BiznisInfo on\t 12/02/2020 Finansije\nPrva ovogodišnja multilateralna kompenzacija u Republici Srpskoj biće održana u utorak, 18. februara, najavljeno je danas iz Banjalučke berze.\nUnos obaveza za prvu multilateralnu kompenzaciju počinje u ponedjeljak, 17. februara, a trajaće do narednog dana do 15.00 časova, kada će biti sprovedena multilateralna kompenzacija.\n“Učesnici u prvoj multilateralnoj kompenzaciji moraju da prijave obaveze dospjele do 1. februara 2020. godine. Učesnici kojima nakon kompenzacije ostane nekompenzovanih obaveza i potraživanja imaju priliku da sami zaključe kompenzacije ili cesije i tako se dodatno naplate ili da prodaju neko svoje potraživanje”, pojasnili su u Banjalučkoj berzi.\nMultilateralna kompenzacija putem jedinstvenog sistema Banjalučke berze omogućava prebijanje obaveza i potraživanja između učesnika koji su prijavili svoje obaveze u sistem.\n“Učesnici multilateralne kompenzacije ne moraju biti istovremeno u dužničko-povjerilačkom odnosu, ali moraju imati obaveze i potraživanja prema najmanje jednom od učesnika u multilateralnoj kompenzaciji. Učesnici koji nemaju dospjelih obaveza, a žele da naplate potraživanja, mogu to urade tako što će prijaviti buduće obaveze, odnosno avansna plaćanja prema povjeriocima ili avansna plaćanja za poreze i doprinose”, navedeno je u saopštenju.\nPutem multilateralnih kompenzacija i cesija do sada je kompenzovano 780,2 miliona KM obaveza i potraživanja učesnika iz privatnog i javnog sektora, što je oko 7,8 odsto bruto domaćeg proizvoda Republike Srpske.\nProsječan broj učesnika, kako navode u Banjalučkoj berzi, koji uspijevaju naplatiti potraživanja i platiti obaveze putem ovog sistema raste i iznosi 751, a povećava se i broj učesnika iz Federacije BiH koji koriste sistem na dobrovoljnoj osnovi.\nVlada Republike Srpske je krajem 2019. godine donijela odluku o sprovođenju multilateralnih kompenzacija i cesija u 2020. godini, a predviđeno je održavanje šest multilateralnih kompenzacija putem jedinstvenog sistema Banjalučke berze.\nUčesnici iz privrede i javnog sektora u Republici Srpskoj, kao i učesnici iz Federacije BiH, koji koriste sistem na dobrovoljnoj osnovi, imaće priliku da plate obaveze i naplate potraživanja u februaru, aprilu, junu, avgustu, oktobru i decembru ove godine.


Gutereš zatražio hitan prekid vatre u Siriji\nUobičajeni prizor na ulicama istočne Gute tokom proteklih nekoliko dana, REUTERS/Bassam Khabieh\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš pozvao je Savet bezbednosti da hitno odobri 30-dnevni prekid vatre u Siriji i tako pomogne više od 400 hiljada stanovnika zarobljenih u istočnoj Guti, za koje je rekao da „prolaze kroz pakao“.\nAludirajući na severnu pobunjeničku enklavu, koja se nalazi pod opsadom provladinih snaga od 2013. godine, Gutereš je rekao da nema vremena za čekanje i da je hitno potrebno poslati humanitarnu pomoć.\nViše od 250 ljudi izgubilo je život, dok je više od hiljadu ranjeno u nedavnim dvodnevnim vazdušnim napadima ruskih i vladinih snaga.\nDo eskalacije sukoba došlo je zbog pokretanja operacije sirijskih i savezničkih vojnih snaga, čiji je cilj preuzimanje oblasti, koja se smatra poslednjim područjem u okolini Damaska, koje kontrolišu oružane snage opozicije.\nGutereš je zatražio od obe strane da omoguće evakuaciju 700 ljudi kojima je hitno potrebna medicinska pomoć.


Početna/BIZNIS/Wizz Air-ova nova linija Podgorica-Budimpešta\nSana Life 3. aprila 2017.\tBIZNIS Ostavite komentar\nNova niskotarifna linija, sa povoljnim redom letenja i dva polaska nedeljno omogućava putncima iz Crne Gore povoljne mogućnosti da upoznaju veličanstvenu mađarsku prestonicu, kao i da otputuju dalje do 61 destinacije širom Evrope, koje su dostupne u okviru WIZZ-ove mreže niskotarifnih linija iz Budimpešte. Putnici koji planiraju svoj odmor ili vikend posetu Budimpešti ili nekim drugim destinacijama mogu već sada kupiti karte preko sajta wizzair.com uz najpovoljnije cene koje se kreću već od 14,99 evra.\nNova linija do Budimpešte koja je jedina direktna veza između dve države, podstaće razvoj turizma i uspostaviti važnu trgovačku i poslovnu vezu i ohrabriti investitore da ulažu u Crnu Goru. Putnici iz Crne Gore sada mogu da uživaju u prelepoj Budimpešti, gradu sa izuzetnom istorijom, čuvenom kuhinjom, blistavom arhitekturom i fenomenalnim pejzažima. Uz to, putnicima iz Crne Gore će biti omogućeno da preko Budimpešte putuju dalje, do 61 destinacije u 28 zemalja koje se nalaze u mreži linija Wizz Air-a iz Budimpešte.\nWizz Air je prva low-cost (niskotarifna) avio-kompanija koja je počela da leti iz Crne Gore u avgustu 2016. sa dve linije do Minhen-Memingena i Milana (Malpensa). Linija od Budimpešte do Podgorice predstavlja naše najnovije širenje inače rastuće mreže linija Wizz Air-a na Zapadnom Balkanu i potvrđuje posvećenost avio-kompanije Crnoj Gori.\nWizz Air nudi jeftine karte na letovima ne samo u Evropi već i dalje, do ukupno 140 destinacija u 42 zemlje, a putnike će na svakom letu dočekati profesionalno osoblje i leteće avionom koji pripada jednoj od najmlađih flota u Evropi koju čini 79 aviona, od kojih je 16 najmodernijih ultra-efikasnih Airbusovih A321 sa kapacitetom od 230 sedišta. Skoro 23 miliona putnika u 2016. je moglo da uživa u jeftinim kartama Wizz Air-a i odličnoj usluzi tokom leta.\nOznakeBudimpešta Crna Gora kompanija let Podgorica Wizz Air\nPrethodni Knjige i muzika – dobitna kombinacija mini Sajma knjiga\nSledeći Ljubav prema kuvanju kao glavni sastojak


Eucerin.rs - 100 godina medicinskih saznanja o koži sada na jednom mestu - WANNABE MAGAZINE\nPouzdano medicinsko rešenje za sve ove i mnoge druge probleme sada postoji na jednom mestu i od Vas ga deli samo jedan klik mišem. U pitanju je novi sajt www.eucerin.rs.\nEucerin® brine da vaša koža bude zdrava i pravilno negovana. Zato je postavio sebi za cilj da svoja naučna saznanja podeli sa Vama, lako i efikasno.\nEucerin® je jedini brend za negu kože koji pruža holistički “dermo-kozmetički” pristup, jer kombinuje medicinsko znanje, stručnost za kožu i kozmetičku posvećenost. Kroz rad sa dermatolozima, kao i korišćenjem napredne tehnološke ekspertize, Eucerin® Vam nudi proizvode sa pouzdanim i veoma efikasnim inovacijama koje zadovoljavaju najviše dermatološke standarde.\nKao rezultat toga, na novom Eucerin® sajtu možete pronaći informacije o brojnim preparatima, koji su prilagođeni različitim potrebama svih tipova kože i možete da dobijete ideju koji je to preparat koji će Vašoj koži omogućiti da bude zdrava, lepa i negovana. Pored toga, novi sajt www.eucerin.rs pomoćiće Vam da upoznate i bolje razumete svoju kožu kao i sve njene specifične potrebe. Dermatološki saveti stručnjaka o odgovarajućim načinima nege lica, kose i tela osiguraće da svojoj koži pružite upravo ono što joj je neophodno. Uz to, možete se detaljno informisati o sastojcima koje Eucerin® koristi u svojim preparatima, kao i efektima koje mogu imati na kožu.\nBilo da je u pitanju pomoć pri izboru medicinske kozmetike ili stručni tekstovi o nezi i zdravlju kože, na Eucerin® sajtu lako možete doći do informacija koje su vam potrebne. Jednostavan za upotrebu, www.eucerin.rs nudi sistematizovane i lako dostupne, naučno utemeljene podatke o problemima i specifičnim stanjima kože, ali i o odgovarajućim dermatološkim preparatima.\nNaučni pristup koji Eucerin® neguje više od stotinu godina, otkloniće sve vaše nedoumice i pomoći Vam da na adekvatan način brinete o svojoj koži, naročito ako imate posebne potrebe i visoke zahteve u pogledu efikasnosti i sigurnosti. Zato, za sve što Vas interesuje kada je pravilna nega kože u pitanju, posetite novi www.eucerin.rs.\nKljučne reči akneboredermatološki saveti stručnjakaEucerinEucerin.rsEucerin.rs - 100 godina medicinskih saznanja o koži sada na jednom mestuneganega kosenega licanega telanovi sajtnovi sajt Eucerin.rspege od suncastručni tekstovi o nezi kožesuva kožazdrava kožazdravlje kože


Struja stigla u Zabrđe\nčetvrtak, 02 decembar 2010 08:08\tZoran Šukić\nPredstavnik Ministarstva za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Drago Ajduković,zajedno sa predstavnicima opštine Berkovići i izvođačem radova Aleksom Glogovcem iz Gacka ,izvršili su pregled radova na elektrifikaciji povratničkog sela Zabrđe u opštini Berkovići.\nOpasnost od trihineloze za vrijeme svinokolja\nčetvrtak, 02 decembar 2010 07:46\tZoran Šukić\nVrijeme za klanje svinja i spremanje mesa za sušenje nastupilo je krajem novembra i prvim danima zahlađenja iako su bile visoke temperature, mnogi su odavno naoštrili noževe i završili taj posao.I dok su mnogi raskrstili sa starim svinjcima i poslednjih se godina odlučuju za kupljenu slaninu, većina njih se u ovo vrijeme okreće starim običajima pripremanja svih mesnih proizvoda koji se mogu sušiti i trajati cijelu godinu. Najviše svinja se zakolje tradicionalno oko 29.novembra, a prvenstveno zbog zahlađenja i nižih temperatura.\nKiša pravi sve više problema\nsreda, 01 decembar 2010 08:52\tZoran Šukić\nKiša koja neprestalno pada pravi sve više problema za stanovnike berkovićkih sela.U mjesecu novembru u Berkovićima je palo 768 litara kiše po metru kvadratnom, što je rekord za poslednjih pet godina.Stanje u berkovićkim selima je sve teže,putevi su poplavljeni i saobraćaj je otežan na svim putnim pravcima.\nVoda potkopala put\nutorak, 30 novembar 2010 07:36\tZoran Šukić\nTaman kad su dosanjali prestanak padavina i povlačenje vode sa poplavljenih puteva i mostova, pala je nova kiša i donjela nove nevelje.Samo ovoga puta još veće i teže nego do sada. Dva mostića prije sela su preplavljena i saobraćaj je potpuno zaustavljen , a drugi alternativni pravac iz Suzine prema Blacima je pod vodom, voda je potkopala i preplavila put, a stanovništvo ostalo odsječeno od svijeta.\nAdela Beser-Kladar čitav život provela u traženju grešaka\npetak, 26 novembar 2010 23:02\tZoran Šukić\nKada se na nedavnom proslavljanju sto dvadeset godina škole u Berkovićima, pojavila devedesetogodišnja Adela Beser-Kladar, koju je unuk specijalno za tu priliku dovezao iz Sarajeva, izazvala je pravo oduševljenje među prisutnima i pokoju suzu radosnicu njenih malobrojnih učenika.\nPomoć malom Ognjenu Gudelju\nPomoć iz Ciriha Marku i Mariji\nHitno potrebna dva staračka doma\nOve nedelje 42004\nOvog mjeseca 166074


ODVEĆ LEPA DA SE SVIĐA SVAKOM - Glas Podrinja\nOBELEŽEN SVETSKI DAN PROLEĆA I POEZIJE\nODVEĆ LEPA DA SE SVIĐA SVAKOM\nPovodom Dana početka proleća, u Biblioteci šabačkoj je u ponedeljak, 21. marta, održana radionica u kojoj su polaznici učili da ukrasnim peskom dekorišu staklene posude i prave cvetne aranžmane.\n- Mi već godinama sarađujemo sa Srednjom poljoprivrednom školom u našem ili njihovom prostoru. Ovom prilikom, organizovali smo pravljenje terarijuma i aranžmana od cveća, kaže Biljana Bogojević iz Biblioteke šabačke.\nIstog dana, povodom Međunarodnog dana poezije, polaznici radionica za mlade, tradicionalno su, u minut do dvanaest krenuli iz Biblioteke i delili svitke sa pesmama najznačajnijih srpskih pesnika.\n- Ove godine smo nastavili saradnju sa neformalnom umetničkom grupom “Kombinart“, posetili smo ustanove kulture, osnovne i srednje škole, javna preduzeća i svima koji su nam se našli na putu podelili svitke sa pesmama. Nakon toga, na Gradskom trgu smo, na klupama ispred Otvorene galerije, čitali poeziju, dok je Predrag Daničić svirao gitaru, da bi se glas poezije čuo glasnije nego inače, rekla je Kristina Arsenović.\nCilj ove akcije je da poezija izađe iz Biblioteke, među sugrađane, da bi ih vratila kraljici pisane reči, za koju je Jovan Dučić rekao: “Budi odveć lepa da se sviđaš svakom, odveć gorda da bi živela za druge“.


Zelena Inicijativa » Kriterijumi za dodeljivanje nagrada\nHome » Onlajn reciklarnica » Kriterijumi za dodeljivanje nagrada\n- Za najuspešnije učesnike na konkursu onlajn Reciklarnica obezbeđene su vredne nagrade u duhu očuvanja životne sredine i podsticanja i promocije zdravog života.\n- Nagrade će biti dodeljivane u dve kategorije – foto i video zapisi. Osnovni kriterijumi na osnovu koga će najuspešniji učesnici biti birani odnose se na:\n– Ozbiljnost uočenog problema\n– Tehnički kvalitet foto/video zapisa uočenog problema\n– Kvalitet opisa uočenog problema\n- Foto i video zapisi moraju da budu autentični i snimljeni na teritoriji Republike Srbije. Uz svaku dostavljenu fotografiju i/ili video-zapis neophodno je uključiti i opis mesta (lokacije), datum, kao i kraći opis situacije terena na kome je zabeležen foto i/ili video zapis. Foto i video zapisi svojim sadržajem bi trebalo da ukazuju na konkretne probleme u vezi sa otpadom u životnoj sredini u lokalnim zajednicama u Srbiji i da ne vređaju ljudsko dostojanstvo i ne budu vulgarnog sadržaja.\n- Samo radovi koji odgovaraju propisanoj temi i koji ispunjavaju tehničke i starosne uslove biće prihvaćeni. Svi radovi, pre objavljivanja na Internet stranici Zelene inicijative, biće pregledani i proveravani.\n- Konkurs je otvoren do 31. marta 2012. godine, a rezultati takmičenja biće objavljeni po zatvaranju konkursa na sajtu Zelene inicijative. Završna svečanost takmičenja i dodela nagrada biće priređena na otvorenom prostoru po utvrđivanju dobitnika nagrada. O ispunjenosti svih kriterijuma za dodeljivanje nagrada pobrinuće se žiri koji će biti sastavljen od predstavnika organizacija članica Zelene inicijative i stručnih konsultanata.\n- Dobitnik priznanja u jednoj kategoriji ne može da bude prvonagrađeni i u drugoj kategoriji.\n- Dobitnici nagrada i priznanja biće obavešteni lično. Autentičnost ličnih podataka registrovanih učesnika i pristiglih foto i video zapisa u konkursu onlajn Reciklarnice biće proveravani prilikom odabira dobitnika priznanja. Odluka o izboru biće objavljena javno putem internet stranice Zelene inicijative i drugim elektronskim sredstvima informisanja, bez pismenog obaveštavanja autora radova koji nisu izabrani.\n- Organizator konkursa polaže autorska prava na sve pristigle fotografije i video zapise i sadržaje u službi promotivnih aktivnosti.\n- Učešćem na konkursu i potvrđivanjem Izjave o autorstvu, smatra se da su učesnici upoznati sa navedenim pravilima i procedurama konkursa. Organizator konkursa ne snosi odgovornost za pristigle foto i video zapise koji mogu predstavljati zloupotrebu autorstva od strane učesnika konkursa.\n- Organizator se obavezuje da prikupljene privatne podatke učesnika neće koristiti ni u koje druge svrhe osim izbegavanja eventualnih zloupotreba, provere autorskih prava i verifikovanja autentičnosti pristiglih foto i video zapisa i sadržaja.


Procena rizika od povreda na radu ili oštećenja zdravlja, odnosno oboljenja zaposlenog zasniva se na utvrđivanju štetnosti i opasnosti na radnom mestu i u radnoj okolini koje mogu da uzrokuju povredu na radu i/ili profesionalno oboljenje i verovatnoću njihovog događanja.\nAkt o obavljenoj analizi i proceni štetnosti i opasnosti odnosno rizika od povreda na radu ili oštećenja zdravlja, odnosno oboljenja zaposlenog predstavlja osnovni dokument u oblasti bezbednosti i zdravlja na radu kojim poslodavac sagledava ukupno stanje uslova rada na svakom radnom mestu i u radnoj okolini i utvrđuje mere i prioritete u smislu poboljšanja uslova rada i otklanjanja rizika i/ili njihovo svođenje na najmanju moguću meru.\n- Poslodavac je dužan da donese akt o proceni rizika u pismenoj formi za sva radna mesta u radnoj okolini i da utvrdi način i mere za njihovo otklanjanje.\n- Poslodavac je dužan da izmeni akt o proceni rizika u slučaju pojave svake nove opasnosti i štetnosti i promene nivoa rizika u procesu rada.\n- Akt o proceni rizika zasniva se na utvrđivanju mogućih vrsta opasnosti i štetnosti na radnom mestu i u radnoj okolini, na osnovu kojih se vrši procena rizika od nastanka povreda i oštećenja zdravlja zaposlenog.


Dušan Duda Ivković - legenda Radničkog i evropske košarke - SPORTSKI ŽURNAL\nPred Dudom Ivkovićem svi "stoje mirno", pa čak i kad se nisu slagali sa njegovim odlukama\nTeško je nabrojati sve velike asove koje je "stvorio", ali dovoljno je reći da je on taj koji je u reprezentaciji "gurnuo u vatru" Dražena Petrovića, Tonija Kukoča, Sašu Danilovića, Dina Rađu, Žarka Paspalja, Sašu Đorđevića, Zorana Savića, Dejana Bodirogu, Miloša Teodosića.\nPred Dudom Ivkovićem svi "stoje mirno", pa čak i kad se nisu slagali sa njegovim odlukama, kao što se recimo Đorđević nije složio kada je isključen iz tima za šampionat Evrope 1989. godine, a prednost dobio Juri Zdovc.\nU najtežem periodu srpske košarke, posle raspada SFRJ i zabrane takmičenja sportistima Duda je zajedno sa legendarnim Borom Stankovićem "održavao tim u životu" tri godine, preko svojih veza i svog autoriteta se borio i izborio da selekcija SRJ na mala vrata, kroz kvalifikacije, ode na šampionat u Atini i tamo ispiše možda i najlepšu priču srpskog sporta.\nNedugo potom postao je selektor i prvo je osvojio srebro na Olimpijskim igrama u Seulu 1988, da bi kasnije usledile tri zlatne medalje - Evropsko prvenstvo u Zagrebu, Svetsko prvenstvo u Argentini i šampionat Evrope u Italiji.\nIvković o 100 godina Radničkog: Da opet budemo šampioni


RTS :: Dečja pesma Evrovizije 2015\nRTS Svet Dečja pesma Evrovizije 2015\nsubota, 21. nov 2015, 19:30\nNovembar je mesec Dečje pesme Evrovizije, koja se ove godine održava u Bugarskoj. Sve je spremno da u subotu, 21. novembra, pod sloganom "Otkrij", počne trinaesta po redu manifestacija koja okuplja mlade muzičke umetnike. Ove godine, takmiči se 16 evropskih zemalja, ali i Australija, a direktan prenos Dečjeg Evrosonga počinje u 19.30 na RTS 2 i RTS Satelit.\nLena Stamenković je ovogodišnja predstavnica Srbije. Ova talentovana jedanaestogodišnjakinja predstaviće nas kompozicijom "Lenina pesma". Nakon žreba u Sofiji, odlučeno je da Lena u finalu Dečje pesme Evrovizije nastupa pod rednim brojem 1, te će Srbija otvoriti takmičenje.\nKompoziciju "Lenina pesma" napisala je Leontina Vukomanović, dok su tekst zajedno napisale Lena Stamenković i Leontina Vukomanović. Aranžman potpisuje Dušan Alagić. Autorski trio želi da numerom "Lenina pesma" i kvalitetnim nastupom pošalje snažnu poruku da deca ne smeju da budu sama na svetu, koji na njima i ostaje.\nDečja pesma Evrovizije svake godine se organizuje pod budnim okom Unicefa. Svi učesnici Dečjeg Evrosonga snimili su himnu takmičenja "Otkrij", što je i ovogodišnji slogan. Koncept pesme je jednostavan: kako otkriti nadu, snove, ljubav i prijatelje. Pobednik Dečjeg Evrosonga 2015. godine biće izabran glasovima stručnog žirija i publike, u odnosu 50:50.\nDirektan prenos Dečje pesme Evrovizije, koju Radio-televizija Srbije ove godine realizuje sa produkcijskom kućom "Intermedia Network", gledaoci mogu da prate u subotu, 21. novembra, na Drugom programu RTS-a i RTS Satelit.\nKomentator prenosa i urednik muzičke redakcije RTS-a je Silvana Grujić.\n(subota, 21. nov 2015, 22:11) - anonymous [neregistrovani]\n(subota, 21. nov 2015, 18:52) - anonymous [neregistrovani]


Novi ciklus stipendija „Best of South East“ – jedinstvena prilika za studiranje i rad - Nira Press\nPočetna » Novi ciklus stipendija „Best of South East“ – jedinstvena prilika za studiranje i rad\nNovi ciklus stipendija „Best of South East“ – jedinstvena prilika za studiranje i rad\nKonkurs namenjen studentima i diplomcima ekonomije i prava otvoren je do 5. decembra.\nDunja Đurđić sa učesnicama i učesnicima programa ‘Best of South East’ (peta sleva)\nStudenti i diplomci u oblastima ekonomije i prava iz Srbije i regiona mogu do 5. decembra da se prijave na novi ciklus „Best of South East“ stipendija, koji i ove godine u saradnji sa Univerzitetom u Gracu realizuju Erste Grupa i Štajermarkiše Šparkase Banka (Steiermärkische Sparkasse). Program polaznicima pruža priliku da na jednom od najstarijih austrijskih univerziteta nadograde znanja stečena tokom studija, iskuse kako je raditi u međukulturalnoj sredini i lakše zakorače u profesionalni život.\nTokom jednogodišnjeg programa, budući stipendisti biće registrovani pri Univerzitetu u Gracu i oslobođeni plaćanja školarine. Za njih je obezbeđen i mesečni džeparac u iznosu od 690 evra, kao i intenzivan kurs nemačkog jezika u univerzitetskom centru za jezike „Trefpunkt Šprahen“ (Treffpunkt Sprachen).\nStipendija će im omogućiti da kombinuju međunarodno iskustvo studiranja na Univerzitetu u Gracu sa praksom, odnosno da uz učenje jezika steknu praktično iskustvo u jednoj od najmodernijih bankarskih institucija u Štajerskoj. Stipendisti iz Srbije će po povratku iz Austrije imati priliku da nastave usavršavanje učeći od stručnjaka Erste Banke.\nPetar Kolundžija, diplomirani pravnik i jedan od stipendista u prošlogodišnjem ciklusu, kao važne aspekte programa ističe mogućnost sticanja radnog iskustva u inostranstvu, usavršavanje nemačkog jezika, kao i priliku za upoznavanje ljudi iz čitavog sveta.\n„Najviše mi se dopalo to što sam dobio mogućnost da vidim kako funkcionišu različiti sektori u banci, što je za mene bilo važno sa profesionalnog aspekta. Ovo je prilika za sve pravnike i ekonomiste koju vredi iskoristiti,“ poručuje Petar.\nNjegove utiske deli i Dunja Đurđić, studentkinja finansija i bankarstva, koja je pre dve godine bila učesnica programa. „’Best of South East’ na jedinstven način kombinuje sticanje znanja kroz praksu i univerzitetska predavanja. Grac je kao veliki studentski centar odlično okruženje za akademski i profesionalni razvoj, a u okviru programa smo imali priliku i da prisustvujemo raznovrsnim društvenim i kulturnim dešavanjima,“ ističe Dunja.\nKonkurs je otvoren za studente sa akreditovanih univerziteta u Srbiji, Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Severnoj Makedoniji.\nViše informacija o programu i procesu prijavljivanja možete pronaći na Best of South – East stranici na sajtu Univerziteta u Gracu ili na web stranici Erste Banke www.erstebank.rs.


Avon donacijom podržao projekat Fonda B92 ONAsnaživanje za pomaganje ženama koje su doživele nasilje | City Magazine\nAvon donacijom podržao projekat Fonda B92 ONAsnaživanje za pomaganje ženama koje su doživele nasilje\nMiroslava Marjanović Pavlović, Veran Matić i Jelena Gajić\n„Fond B92 već više od 15 godina radi na promeni odnosa našeg društva prema nasilju prema ženama. Od izgradnje sigurnih kuća, nacionalnih kampanja do ekonomskog osnaživanja žena kroz program ONAsnaživanje. Unapređeni i obogaćeni životi brojnih polaznica treninga organizovanih u okviru ONAsnaživanja u poslednjih 5 godina, dobitnica malih grantova za pokretanje i unapređenje malih biznisa, kao i žena angažovanih u tri socijalna preduzeća koja smo osnovali u okviru ovog programa potvrda su nam i ohrabrenje da nastavimo sa radom na ovom veoma važnom pitanju za naše društvo. Imali smo mnogo saveznika u ovoj borbi, a kompanija AVON je jedan od najdugovečnijih – veoma se radujemo što nastavljamo saradnju kroz ONAsnaživanje i zahvalni smo na ovoj donaciji koja će olakšati rad ženama u sva tri udruženja.” – poručio je Veran Matić, predsednik Upravnog odbora Fonda B92.\nKompanija Avon uručila je novčanu donaciju Fondu B92 za podršku projektu ONAsnaživanje\nDonacija vrednosti 587.000 dinara je namenjena malim ženskim udruženjima „Somborska dobra bašta“, „Mitrovačka dobra bašta“ i „Ruke”, osnovanim u okviru projekta ONAsnaživanje, a u kojima rade žene sa iskustvom nasilja, kao i žene koje pripadaju nekoj od socijalno ugroženih kategorija stanovništva. Uručena sredstva biće iskorišćena za nabavku materijala i opreme za unapređenje rada ovih udruženja, kao i proširenje njihovih kapaciteta. Sa ciljem održivog razvoja preduzetništva, donacija će doprineti ženama da postanu konkurentnije na tržištu rada, pružajući im priliku za nezavisnost i ispunjen život.\n#avon #donacije #fond b92 #humanitarna akcija #nasilje prema ženama\nBiofar Anti-Ox SOD Direct: Za prirodnu zaštitu ćelija\nJedinstvena kombinacija na našem tržištu, GliSODin®-a, vitaminima A, C, E sa mineralima selenom i cinkom iz izvora visoke bioraspoloživosti koji…\nNa pitanje da li vole zimu, većina ljudi odgovara: „Ne!”. Ali, kada ih podsetite da zima podrazumeva i niz praznika,…\nU susret novogodišnjim praznicima kada počinje najlepša sazona darivanja, Crveni krst Srbije i ADA MALL shopping center, 1. decembra započeli…\nDijamant majonez: Neizostavni sastojak u kuhinji tokom praznika\nŠta je prva asocijacija na novogodišnje praznike? Sneg, pokloni, okićena jelka, ali pre svega porodica okupljena oko praznične trpeze i…


Aplauzi za Draganu, Batu i Lumy by Paris - Fashion Selection - Najveći modni događaj u zemlji i regionu\n09. Novembar 2016.\nAplauzi za Draganu, Batu i Lumy by Paris\nU sjajnoj atmosferi velikih modnih događaja, u prepunom Belexepo centru, sinoć su u okviru 29. Fashion Selectiona održane revije Dragane Grnačarski, Bate Spasojevića i Lumy by Paris.\nU novoj, jedanaestoj po redu kolekciji brenda Esoteric, dizajnerka Dragana Grnčarski je ostala dosledna sebi. Modele za jesen-zimu 2016/17, koje karakteriše kombinacija vune, buklea, krzna i svile, kao i upadljiv kolorit, prikazala je na neobičan i decentan način. Pistom je, uz lepu kreatorku, prošetala u njenom modelu glumica Dragana Mićalović, a simpatije publike izazvale su i dve velike kraljevske pudle. Kolekcija minimalističkog stila sa floralnim elementima i poigravanjem formama, inspirisana je carskom Rusijom i vremenom carice Katarine Velike.\nBata Spasojević, miljenik modnih sladokusaca, prikazao je svoju muško-žensku kolekciju, za sezonu jesen-zima 2016/17, pod nazivom „Hard angel”. Ova kolekcija inspirisana je gradom Njujorkom, koji je Batino često nadahnuće. Dešavanja u gradu, ljudi u njemu, energija grada, inspirisali su ga da reviju prikaže kroz tri različita pravca: život-energija, sport-casual i šik-glamur. Važni elementi u celoj kolekciji su, kao i uvek, materijali: krzno, koža, vuneni prugasti štofovi, kroko koža, astragan, kao i jedinstveni print materijali sa motivima originalnih modnih skica, kolaža i slika dizajnera. Kolekcija Hard Angel je urađena u veoma interesantnom, za Batu prepoznatljivom miksu stilova: pank rock-a, rock ‘n‘ roll-a i futurizma, uz uvek prisutnu asimetriju i skulpturalnost u formi.\nDrugo veče Fashion Selectina završeno je zanimljivom revijom Lumy By Paris. Reviju su otvorile srpske voditeljke i novinarke Snežana Petrović, Ivana Gajica i Ivana Nastasić. Modeli ovog brenda osmišljeni su kako bi zadovoljili potrebe aktivne žene, koja uživa u životu i komforu, a pošto se proizvode u veličinama od 36 do 60, jedna od ideja vodilja francuskih dizajnera je da se žene svih proporcija osećaju dobro i poželjno u njihovim modelima.\nOba autora i gosti iz Pariza, ispraćeni su burnim aplauzima, a veliki broj ljubitelja mode, među kojima je bilo mnogo ličnosti iz javnog života, dugo je razmenjivao utiske nakon revija.


Uhapšeno više osoba, zaplijenjeni droga, novac, oružje...\nU toku su pretresi na više lokacija, a do sada je zaplijenjeno blizu deset kilograma marihuane\nO. Matavulj / Avaz.ba\nViše osoba je uhapšeno u velikoj međunarodnoj akciji "Skradin" koja se sprovodi na području Republike Srpske, a u kojoj je otkrivena i zaplijenjena veća količina marihuane i oružja.\nKako saznajemo akcija se sprovodi na području Banje Luke i Prijedora, a sprovode je Uprava za organizovani i teški kriminalitet Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS) u saradnji sa Žandarmerijom.\n- Radi se o međunarodnoj akciji koja se sprovodi u saradnji sa MUP-om Hrvatske. Akcija je usmjerena na razbijanje organizovane kriminalne grupe, koja je na širem području Republike Srpske vršila ilegalnu prodaju opojnih droga - navode u MUP-u RS.\nU toku su pretresi na više lokacija Foto: O. Matavulj\nU toku su pretresi na više lokacija, a do sada je zaplijenjeno blizu deset kilograma marihuane.\n- Pronađena je i mini-laboratorija za uzgoj droge, veća količina minsko eksplozivnih sredstva, vatreno oružje, novac, a uhapšeno je više osoba. Akcija se realizuje pod nadzorom Okružnog javnog tužilaštva u Banjaluci - navode u MUP-u RS.\nMUP RS Banja Luka Kriminal\nŠakić predat tužilaštvu: Pronađena uniforma korištena u ubistvu Slaviše Ćuluma?\nU HOTELU BOSNA\nSiniša Šakić ponovo uhapšen zbog ubistva Slaviše Ćuluma\nAKCIJA "SISTEM" U RS\nPonovo otkriveni pedofili: Četvorica uhapšena zbog iskorištavanja djece za pornografiju


Maj 18, 2022 13:07\nPremijerka Srbije Ana Brnabić poručila je danas na premijerskom panelu na samitu "Makedonija 2025" u Skoplju da prvi prioritet u ovim teškim vremenima treba da budu mir i stabilnost i regionalna saradnja, kao i da jedino saradnjom zemlje Zapadnog Balkana mogu sebi da otvore prostor za dodatni rast i propseritet u ovim teškim vremenima.\n"Apsolutno prvi prioritet za nas je regionalna saradnja, održavanje mira i bezbednosti, jer u ovim izazovnim vremenima i krize to je jedini način i jedna od retkih stvari na koje mi u regionu možemo da utičemo, a to je naša saradnja. Ako sačuvamo mir i bezbednost onda otvaramo sebi prostor za dodatni rast i prosperitet", poručila je Brnabićeva, koja boravi u jednodnevnoj radnoj poseti Severnoj Makedoniji, na premijerskom panelu "Izgradnja prosperitetne budućnosti: Uloga regionalne saradnje".\nPremijerka je podsetila da je Srbija sprovela nepopularne mere fiskalne konsolidacije 2014. godine, koje je uveo tadašnji premijer Aleksandar Vučić i naglasila da je srpska ekonomija zato prošla kovid krizu bez velikih problema.\nBrnabićeva je zajedno sa s premijerom Severne Makedonije Dimitrom Kovačevskim prisustvovala "Makedonija 2025".\nSamit "Makedonija 2025" je regionalni skup, a u fokusu ovogodišnjeg samita su digitalizacija, razvoj digitalnih veština, razvoj liderstva, građenje globalnih brendova, ljudski resursi.\nSamit će trajati do 19. maja, a zatvoriće ga predsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski.\n“Srbija pouzdan partner Severne Makedonije i kad je najteže”\nPremijerka Ana Brnabić poručila je u Skoplju da će Srbija i u ovim kriznim vremenima u svetu i Evropi i dalje biti pouzdan partner Severnoj Makedoniji na koga mogu i najviše da računaju.\n"Želim da da poručim građanima Makedonije da će uprkos izazovnim vremenima koje imamo u svetu i Evropi Srbija ostati pouzdan i stabilan partner na koga možete da računate i najviše da računate u najtežim okolnostima", poručila je Brnabićeva u obraćanju novinarima.\nPodsetila je da su dve zemlje zajedno i u inicijativi Otvoreni Balkan, koja ima za cilj da podigne konkurentost naših ekonomija i životni standard građana,ali i da implementira četiri osnovne slobode u Evropi, a to su sloboda kretanja ljudi, robe, kapitala i usluga, dok se svi, kako je rekla, ne učlanimo i ne postanemo punopravni članovi EU.\nKaže da Srbija pruža punu i iskrenu podršku evropskim integracijama Severne Makedonije i da na svakom mestu naša zemlje apeluje da se ubrza evropski put i Severne Makedonije i Albanije.\nPremijerka je istakla da bi to bio neophodan i važan signal za sve na Zapadnom Balkanu.\n"Danas smo započeli razgovore i o organizaciji treće zajedničke sednice dve vlade. Srbija će uskoro dobiti i novu vladu, ali ko god bio predsednik vlade ili ministar - to će biti vlada kontinuiteta i ona će nastaviti blisku saradnju sa Severnom Makedonijom", poručila je Brnabićeva.\n“Srbija je treći najvažniji partner Severnoj Makedoniji, a ta zemlja je za nas među prvih deset najvažnijih partnera. Izvoz Srbije u Severnu Makedoniju je prošle godine bio 815 miliona evra”, dodala je ona.\n“Naredni sastanak inicijative Otvoreni Balkan 7. i 8. juna u Ohridu”\nBrnabić je izjavila da će naredni sastanak u okviru inicijative Otvoreni Balkan biti održan u Ohridu 7. i 8. juna, na kome će biti predstavljen informacioni sistem za dobijanje jedinstvenog ID broja za zajedničke radne dozvole.\nBrnabićeva je rekla da će tom sastanku u Ohridu prisustvovati i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nPo njenim rečima, novi informacioni sistem će omogućiti da građani Srbije, Severne Makedonije i Albanije mogu da rade pod istim uslovima u sve tri zemlje.\nTo će, kako kaže, značiti uspostavljanje zajedničkog tržišta rada, ali i veću konkurentnost privrede i ekonomija ove tri zemlje.\nIstakla je da to znači stvaranje zajedničke budućnosti za mlađe generacije u regionu.\nNa pitanje da prokomentariše izjavu novog premija Crne Gore Dritana Abazovića da ta zemlja podržava Otvoreni Balkan, rekla je da iskreno i duboko veruje da će tu regionalnu inicijativu prepoznati i drugi u regionu, ali da i od nas samih zavisi koliko će se to brzo dogoditi.\nNavela je da su već postignuti konkretni rezultati u prethodnom periodu posebno kada je reč o olakšavanju prelaksa granice za građane i privredu.\n“Patrijarh SPC vodi otvoreni dijalog o statusu makedonske crkve”\nPremijerka je na pitanje makedonskih medija da li je odluka Sabora SPC o statusu makedonske crkve donela razočarenje za ukupne odnose dve zemlje, rekla da u nadležnosti premijera nije da komentariše crkvena pitanja, ali je istakla da oseća zahvalnost prema patrijarhu srpskom Porfiriju što u otvorenom dijalogu pokušava da reši to pitanje.\n"Ne mogu kao predsednica vlade da govorim o crkvenim pitanjima i komentarišem odluke SPC. Ipak, želim da kažem da osećam veliku zahvalnost prema SPC i njegovoj svetosti patrijarhu Porfiriju zato što u jednom otovrenom dijalogu i razgovoru pokušavaju da reše neka pitanja i time direktno doprinesu regionalnoj stabilnosti, razumevanju i boljem povezivanju", rekla je Brnabićeva.\nDodaje da i to doprinosi drugačijoj budućnosti za građane dve zemlje.


Pravna lica koje osnivaju institucije Bosne i Hercegovine\nParlamentarna skupština Bosne i Hercegovine na sjednici Predstavničkog doma, održanoj 30. septembra 2003.godine, i na sjednici Doma naroda, održanoj 30. septembra 2003. godine, usvojila je Zakon o registraciji pravnih lica koje osnivaju institucije Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH“, broj 37/03).\nU skladu sa odredbama ovog zakona, Ministarstvo pravde Bosne i Hercegovine je donijelo Pravilnik o načinu vođenja registra pravnih lica koje osnivaju institucije Bosne i Hercegovine(„Službeni glasnik BiH“, broj 05/05 i 37/13).\nDonošenjem ovog zakona pravno su uređeni uslovi i način registracije pravnih lica koje osnivaju institucije Bosne i Hercegovine, prava i obaveze registrovanih pravnih lica, postupak registracije, izmjene i dopune registracije, prestanak s radom registrovanih pravnih lica i druga pitanja u vezi registracije pravnih lica.\nOdredbe ovog zakona shodno se primjenjuju i na javne korporacije Bosne i Hercegovine uspostavljene u skladu s Aneksom IX Opšteg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini.\nRegistracija pravnih lica vrši se upisom u Registar pravnih lica Bosne i Hercegovine, koji vodi Ministarstvo pravde Bosne i Hercegovine.\nU skladu sa odredbama ovog zakona pravna lica su dužna su da se upišu u Registar.


Ministar Šeranić posjetio Udruženje "Duga" u Gradišci (Foto)\nMinistar Šeranić posjetio Udruženje “Duga” u Gradišci (Foto)\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić posjetio je danas Udruženje roditelja djece sa autizmom “Duga” u Gradišci, gdje je istakao da su način rada ove asocijacije i njegova saradnja sa lokalnom zajednicom primjer kako na najbolji način obezbijediti podršku i kvalitetne tretmane djeci sa smetnjama u razvoju.\nŠeranić je u izjavi novinarima ocijenio da su ideja i entuzijazam ljudi iz Udruženja “Duga” doveli njihove aktivnosti na trenutni nivo.\n“Zadovoljan sam onim što sam čuo od stručnih lica koja rade sa djecom sa autizmom, psihologa, logopeda, defektologa, na koji način rade i kakvu saradnju imaju sa Domom zdravlja Gradiška i školama u ovoj lokalnoj zajednici. Ovaj model rada ćemo promovisati i u dugim lokalnim zajednicama u Republici Srpskoj i to će sigurno uvijek imati podršku Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite”, istakao je Šeranić.\nPredsjednik Udruženja “Duga” Saša Kasagić zahvalio je Šeraniću za posjetu, navodeći da je i to dokaz da je rad ovog udruženja prepoznat kao kvalitetan.\nKasagić je istakao da su se u Udruženju trudili da na sve načine pruže podršku djeci sa poteškoćama u razvoju i nisu željeli da budu van sistema.\n“Mi želimo da budemo podrška u svim aktivnostima i da u saradnji sa Centrom za socijalni rad, školama i predškolskim ustanovama nastavimo i dalje sa našim aktivnostima. Zbog toga nam je veoma bitna podrška lokalnih, ali i republičkih institucija. Naše aktivnosti nisu samo usmjerene prema djeci sa poteškoćama u razvoju, nego nastojimo da budemo podrška i njihovoj braći, sestrama i roditeljima”, rekao je Kasagić.\nOn je naveo da je Udruženje “Duga” u Dnevnom centru Centra za socijalni rad u Gradišci obezbijedilo po minimalno dva tretmana sedmično kod logopeda, psihologa i defektologa za 35 korisnika, za koje finansiraju i školu sporta.\nDirektor Centra za socijalni rad Rade Cumbo izrazio je da zadovoljstvo što je model pružanja usluga djeci sa poteškoćama u razvoju u Gradišci, koji se realizuje uz podršku ove ustanove i Gradske uprave, dao odlične rezultate i postao dobar primjer drugima u Republici Srpskoj.


SDA pokreće proceduru, želi promjenu imena entiteta Republika Srpska - mojusk.ba\n23 Januara, 2019 Moj USK\n“Dugogodišnja praksa institucija vlasti entiteta RS je pokazala da je dosadašnji naziv entiteta RS intenzivno i efikasno korišten u svrhu diskriminacije i isključivanja druga dva konstitutivna naroda – Bošnjaka i Hrvata. Vezivanje imena bilo čega, u multietničkoj zajednici kakva je BiH, za samo jedan narod, po principu etničke privilegiranosti protivno je Ustavu Bosne i Hercegovine i Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima koja je nadređena Ustavu BiH”, navodi se u saopćenju.\nPrema Ustavu Bosne i Hercegovine, sva tri konstitutivna naroda su ravnopravna na teritoriji Bosne i Hercegovine, uključujući oba entiteta i Brčko distrikt.\n“To je potvrđeno i odlukom Ustavnog suda o konstitutivnosti naroda U5/98, kojom je entitetima naloženo da u svojim ustavnopravnim sistemima osiguraju punu ravnopravnost svim konstitutivnim narodima. Entitet RS postoji po Ustavu BiH kao multietnički entitet u kojem svi narodi moraju imati jednaka prava, što znači da ne može samo jedan narod biti zastupljen ni u nazivu, a drugi isključeni”, dodaju iz SDA.\nDedić na Globalnom forumu za hranu i poljoprivredu: Digitalizacijom do održive i učinkovite poljoprivrede


Kada počinje isplata 3.000 dinara za vakcnisane? | Kamatica\nPočetna > vest > Kada počinje isplata 3.000 dinara za vakcnisane?\nKada počinje isplata 3.000 dinara za vakcnisane?\nTekst objavljen: 03.06.2021 13:25\nPrijava za novčanu pomoć od 3.000 dinara namenjena građanima starijim od 16 godina koji su primili bar jednu dozu vakcine protiv koronavirusa počela je prekjuče i trajaće do 15. juna\nOdziv je veliki, pa se tako u prva 24 sata prijavila gotovo četvrtina vakcinisanih, na čije račune bi uskoro trebalo i da legne novac.\nMinistar finansija Siniša Mali rekao je ranije da će novac građanima biti uplaćen do 20. juna. U Uredbi o podsticajnim merama za imunizaciju i sprečavanje i suzbijanje zaraze bolesti kovid 19, koju je donela Vlada Srbije, navedeno je samo da će novac biti isplaćen u junu.\nPoslednje saopštenje po tom pitanju došlo je pre dva dana iz Ministarstva finasija u kom je istaknuto da će „isplate biti realizovane odmah po završetku prijave“.\nIako je državnom Uredbom predviđeno da pravo na 3.000 dinara imaju građani stariji od 16 godina koji su do 31. maja primili bar jednu dozu bilo koje vakcine protiv koronavirusa, ministarka rada Darija Kisić Tepavčević najavila je da će ovo pravo moći da ostvare i oni koji su se do 31. maja prijavili preko portala eUprave i prvu dozu prime u roku od nedelju dana.\nOsim penzionera i osoba koji izdržavaju zatvorske kazne svi drugi građani koji žele da dobiju 3.000 dinara moraju da podnesu prijave, uključujući i korisnike socijalne pomoći.\nUkoliko želite da se prijavite preko sajta Uprave za trezor kliknite na polje „Prijava vakcinisanih građana za 3.000 dinara“ i odaberete opciju „podnošenje prijave. Nakon toga će se otvoriti polje za unos podataka.\nNeophodno je da unesete samo tri podatka – JMBG, broj lične karte i banku u kojoj imate otvoren račun.\nOni koji nemaju račun u banci mogu da odaberu naziv banke u kojoj žele da im bude uplaćen i biće im otvoren jednokratni namenski račun.\nNakon unosa svih podataka i klika na polje „pošalji zahtev“ pojaviće se sledeći sadržaj:\n„Vaša prijava za novčanu pomoć je evidentirana. Molimo da ispravnost unetih podataka proverite na strani Provera statusa prijave„.\nDo sada se za pomoć se prijavilo 662.599 građana, što je četvrtina onih koji su primili bar jednu dozu vakcine u Srbiji.\n3000 dinara 3000 za vakcinisane pomoć države pandemija siniša mali


ABAZOVIĆ NA SVETSKOM EKONOMSKOM FORUMU U DAVOSU: Govoriće na sesiji posvećenoj Zapadnom Balkanu – CG Vijesti\nABAZOVIĆ NA SVETSKOM EKONOMSKOM FORUMU U DAVOSU: Govoriće na sesiji posvećenoj Zapadnom Balkanu\nPredsednik Vlade Crne Gore Dritan Abazović predvodiće delegaciju Vlade na godišnjem sastanku Svetskog ekonomskog foruma u Davosu koji se održava od 22. do 26. maja.\n„Godišnji sastanak Svetskog ekonomskog foruma 2022. se održava u najvažnijem geopolitičkom i geoekonomskom trenutku u poslednje tri decenije, i u pozadini pandemije koju svet do sada nije vidio“, navodi se u saopštenju Vlade Crne Gore.\nViše od 2.000 učesnika, uključujući globalne lidere iz biznisa, medija i civilnog društva, kako se dodaje, doprineće svojom stručnošću u preko 400 sednica.\nForumu će prisustvovati i 300 javnih ličnosti, među kojima su šefovi država, vlada i međunarodnih organizacija, kao i ministri spoljnih poslova, privrede, finansija, trgovine, energetike, članovi G7 i G20.\nTema skupa je „Istorija na prekretnici: Vladine politike i poslovne strategije“, a organizatori očekuju da će „ponuditi vreme i prostor za smislenu, ličnu razmenu koja je bila nemoguća na ovom nivou od početka pandemije“.\nPovezane teme:Crna GoraDavosDritan AbazovićKomšijeKurirSusjediSvetski ekonomski forum


ĐURIĆ IZNEO ISTINU: Olbrajt i Engel zaslužili Nobelovu nagradu za LICEMERJE I LAŽ\nIzvor: SrbijaDanas.com, 10.Maj.2020, 20:00\nDirektor Kancelarije za KiM, takođe, brani legitimnost predsednika Vučića.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðurić smatra da povodom neobične čestitke koju su uputili Srbiji i Srbima na Dan pobede nad fašizmom kongresemen Eliot Engel i Medlin Olbrajt zaslužili da konačno dobiju Nobelovu nagradu, i to, kako kaže, posebnu - za licemerje, laži i izvrgavanje ruglu pojmova demokratija, pravda, ljudska prava, kao i za vređanje dostojanstva žrtava.\n- Najnovijim >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << napadom na Srbiju i njenog od većine punoletnog stanovništva slobodno izabranog predsednika, podsećaju nas, ispravno, da njihova radionica mržnje nije zatvorena i da samo čeka novu priliku, kojoj se nadaju u skoroj budućnosti, već krajem ove godine... - naveo je Ðurić u saopštenju na Fejsbuku.\nOn je ukazao da se predsednik i rukovodstvo Srbije ne biraju niti će se birati na američkim ili bilo kojim drugim izborima osim srpskih, kao što ni mi ne želimo da biramo bilo čije rukovodstvo ili iznosimo ocene o unutrašnjim političkim prilikama bilo koje suverene i međunarodno priznate države.\n- Umesto što iznose ocene o odnosu Srbije prema njenoj južnoj pokrajini (onoj na koju su 1999. izručili tone uranijumskog otpada od koga i danas umiru i Albanci i Srbi), Olbrajtova i Engel trebalo bi da stojeći pred ogledalom preuzmu odgovornost za hiljade žrtava, stotine spaljenih hrišćanskih hramova, izgubljene živote srpskih i albanskih civila (među kojima i 88 dece) i vojnika, ali i američkih vojnika koji su služili u međunarodnim misijama na Kosovu i Metohiji, te širom sveta tokom godina, kao i na milijarde dolara koje su, umesto na potrebe američkog naroda, otišle na finansiranje privatnog projekta zasnovanog na krvi, u kome su osim političkog imali čak i lične ekonomske interese (videti privatne poslove na Kosovu Medlin Olbrajt i drugih visokih zvaničnika koji su učestvovali u ratu pre dve decenije) - navodi Ðurić.\nOn kaže da pošto nije realno da se njihova ratnohuškačka, a u slučaju Olbrajtove i naredbodavna, uloga u seriji zločina protiv mira, čovečnosti ispita pred međunarodnim krivičnim sudom (koji uzgred ni ne priznaju) "ostaje nam nada da će međunarodni Nobelov komitet uvažiti ovu nesvakidašnju molbu da učini izuzetak i dodeli specijalnu nagradu pravim antiherojima".\n- Ako pak Nobelov komitet ovo ne bude učinio, istorija, učiteljica života, u to nemojmo imati sumnje, svakako neće propustiti priliku da im se posebnim poglavljem o njihovoj prljavoj ulozi u ime srpskog naroda oduži na pravi način - konstatuje Ðurić.\nOn navodi i da su istog dana, 9. maja (na 75. godišnjicu velike pobede nad nacizmom i fasizmom), ista meta - Srbija i njen legalno i legitimno izabrani predsednik dobili još jednu čestitku u vrlo sličnom tonu.\n- Ova čestitka, pisana je u Beogradu, a objavljena u Moskvi - na portalu koji se predstavlja kao ruski i državni. Pisao ju je najveći lažni rusofil u Srbiji, bivši savetnik bivšeg predsednika, a sadašnji savetnik bivšeg gradonačelnika Mlađan Ðorđević - kaže Ðurić.\nOn dodaje da je ovaj savetnik najbogatijeg gradonačelnika u istoriji Beograda i "emotivno najranjivijeg tajkuna Srbije" iskoristio prostor koji mu je dat u ruskom mediju za napad iz drugog ugla na potpuno istu metu, čak i u isto vreme kao i dvojac iz Vašingtona.\n- U čestitki Srbima i Rusima povodom Dana pobede, objavljenoj na zvaničnom sajtu agencije koja za sebe tvrdi da je zvanična i novinska, tajkunov pisar Mlađan Ðorđević iz Beograda veli da su Srbija i Vučić Rusima i Rusiji lažni prijatelji, da Srbija naoružava Ukrajnice protiv Rusa, da vodi rat protiv ruskih tajnih službi, da predaje Kosovo (zaboravi doduše da pomene ono za šta nas napadaju Engel i Olbrajtova - povlačenje 17 priznanja i blokiranje članstva Prištine u Unesko, Intepol... ) - naveo je Ðurić.\nOn kaže da Ðorđević iznosi "svakojake pokvarene, ali kreativne laži" koje bi ruskom čitaocu trebalo da ogade Srbiju i ljude koji je predstavljaju i na Dan pobede uveri da je taj "verolomni" srpsko-ruski odnos "brak zbog papira", koji će se završiti poput onog sa Crnom Gorom, "samo ako, jelte, tajkun i njegov pisar ne budu vraćeni na vlast".\n- Razvrgnuti rusko-srpske odnose građene vekovima - za to je mogao da dobije još veći i vidljiviji prostor u medijima koje podržavaju Olbrajtova i Engel. Šta zna Putin koga je odlikovao najvišim državnim odlikovanjem (upravo za doprinos izgradnji srpsko-ruskih odnosa) i sa kime se susreo 14 puta poslednjih nekoliko godina - ukazuje Ðurić.\nOn napominje da su dve čestitke, istog dana, ista adresa... naizgled različiti autori... "samo je poštarina plaćena sa istog mesta, i ista je poštanska markica na njima".\n- Ona nova sa mapom, zbog koje je Srbija uložila demarš Severnoj koja se nalazi južno od nje. U ime miliona primalaca usudio bih se da kažem, ne prihvatamo ovakve čestitke! Manite se toga! Kada ćete naučiti da na kraju svaki put imate novi razlog da Srbiji čestitate? - zaključio je Ðurić u saopštenju.


Ministar zdravlja podnio je ostavku, a iz moralnih razloga povukao se i direktor bjelopoljske bolnice, dok su nekoliko načelnika i glavna medicinska sestra smijenjeni. No, ostavke nisu garancija da se nešto slično ne bi moglo ponovo dogoditi.\nUpozorenja da su uslovi u porodilištima u Crnoj Gori na nezadovoljavajućem nivou, stizala su mnogo ranije i to sa važnih adresa, kao što je UNICEF, čiji stručnjaci su u izvještaju o stanju u crnogorskim porodilištima još prije dvije godine upozoravali na nemar, nehigijenu, ali i na druge nedostatke.\nOnda je javnost saznala i za podatak da je polovinom septembra prilikom kontrole ispravnosti inkubatora na Neonatologiji i Ginekologiji u Bijelom Polju, izolovana bakterija stafilokoka.\n"Tvrdili su da je od mene dobila infekciju, međutim ja sam izvadila sve svoje nalaze i svi su bili u redu", kaže majka jedne od inficiranih beba.\nOve glas evidentno niko nije shvatao ozbiljno, dok se nije dogodila tragedija, odnosno infekcija a potom i smrt jedne od pet beba. Tužilaštvo je onda pokrenulo istragu a institucije počele da prebacuju odgovornost sa jedne na drugu.\nDirektor bolnice, Tomislav Jeremić, podnio je ostavku iz, kako je naveo, moralnih razloga, a smijenjeni su načelnici spornih odjeljenja i glavna medicinska sestra.\nOstavku je nakon nekoliko dana podnio i ministar zdravlja Miodrag Radunović.\n"Bebe nažalost umiru i u najrazvijenijim zemljama vrhunske ljekarske prakse i razvijene demokratije. Ali se u takvim društvima ne može desiti da se to dogodi zato što je zakazao dio sistema. I to mora da bude naša pouka: Ovo se događa tamo gdje nije stvoren sistem u kojem ovako nešto ne bi bilo moguće. I zato podnosim ostavku", naveo je Radunović u svojoj odluci u Dnevniku državne televizije.\nUNICEF je još 2012. u izvještaju "Ocjena bezbjednosti i kvaliteta bolničke njege majki i novorođenčadi u Crnoj Gori" naglasio da se najdjelotvornija tehnologija za sprečavanje infekcija kod novorođenčadi, pranje ruku, ne primijenjuje i ne koristi u većini porodilišta u Crnoj Gori.\nZa dugogodišnju ljekarku i poslanicu vladajuće DPS, Ljubicu Bebu Džaković, nema dileme da su nehigijena i nemar u crnogorskim porodilištima doveli do ove tragedije.\n"To nije pitanje nedovoljnog novca ili nešto drugo, to je jednostavno nehigijena i nemar ljudi. Ništa drugo nije u pitanju, nikakav nedostatak lijekova i slično. Ja mislim da je to među prvim problemima, ne samo zdravstva, nego i društva. To su te navike našeg naroda koje su Bože me sačuvaj. Ja sam zbog toga uvijek pisala i kritikovala porodilište još odavno", kaže Džaković.\nNisu samo uslovi u porodilištima razlog za hitnu akciju i zabrinutost. Bili smo svjedoci informacija o potencijalnom pokušaju tajnog sahranjivanja preminule bebe, medijskom prepucavanju čelnika institucija i prebacivanju odgovornosti o tome ko je koga trebalo da informiše o zarazi.\nKakva se svim ovim događajima šalje poruka javnosti?\n"Prosto je za nepovjerovati da se u zdravstvenom sistemu Crne Gore, u XXI vijeku, dešavaju se stvari za koje smo mislili da su davno iza nas. Poruka uopšte nije ohrabrujuća", zaključuje doktor Halil Duković, člana Odbora za zdravstvo.


Keri krivi nasilni ekstremizam za patnje na Bliskom istoku\nAmerički državni sekretar Džon keri je danas izjavio da je "ekstremističko nasilje" glavni izvor patnji naroda u Siriji i na drugim mestima na Bliskom istoku, zbog čega hiljade njih beže u potrazi za bezbednim pribežištem u Evropi.\nŠef američke diplomatije je rekao na Globalnom kontraterorističkom forumu u Njuorku da su pobunjenici iz redova Islamske države "primarni izvor tog haosa". Medjutim, on je takodje imenovao Al Kaidu, Al Šabab, Boko Haram i Laškar i Taibu, kao terorističke grupe koje predstavljaju "ogromni teret za države u prvoj liniji fronta."\nKeri je ukazao da mada žarišta variraju od zemlje do zemlje " za poraz terorizma moramo delovati globalno i lokalno."\nKeri je istakao da zemlje sveta moraju da ograniče regrutovanje terorista.\nOn je naveo da nova inicijativa ima za cilj da se "ranjivim vladama" pruži ekspertiza sa ciljem sprečavanja "radikalizacije" i uspešne reintegracije onih koji su već postali radikalizovani u svojim zajednicama.


Vinča: Tanjug javlja, jer mi ne možemo - Istinomer\nVest o tome da se srpska prestonica našla pri samom vrhu liste najzagađenijih gradova na svetu odjeknula je u javnosti prethodnih dana, budući da su podaci sa sajta “AirVisual”, koji se bavi kontrolom kvaliteta vazduha, pokazali da se Beograd na ovoj neslavnoj listi našao čak i ispred Pekinga i Džakarte. U isto vreme do medija je stigla i informacija da deponija u Vinči ponovo gori, a Inicijativa “Ne davimo Beograd” upozorila je da vlast ne obaveštava javnost o ogromnoj zagađenosti vazduha, i tim povodom je najavila protest.\nToplo vreme i saobraćaj, kako kaže ministar zaštite životne sredine Goran Trivan glavni su “krivci” za to što je u poslednjih nekoliko dana vazduh u Beogradu u velikoj meri zagađen. Ministar, međutim, u “krivce” ne ubraja i to što se sa deponije u Vinči već nekoliko dana širi dim. A sa njim su, čini se, saglasni i Zavod za javno zdravlje i Gradska inspekcija koji su bili u Vinči i utvrdili da opasnosti po sugrađane i životnu sredinu nema.\nKako bismo na licu mesta proverili kakva je situacija na smetlištu , otišli smo na deponiju u Vinči. Međutim, iako smo od JKP “Gradska čistoća” na vreme zatražili dozvolu za fotografisanje, ulaz nam je bio uskraćen. Sa druge strane, ekipa novinske agencije “Tanjug” je, kako nam je i rečeno i na samom ulazu, dobila dobila odobrenje za ulazak i snimanje deponije.\nNa pitanje zašto nam nije dozvoljen ulaz, dok Tanjugu jeste, iz Gradske čistoće su nam odgovorili sledeće:\n“Zbog ometanja procesa rada prisustvom medija na telu deponije, što se pokazalo u prethodnim danima, nažalost nismo u mogućnosti da izađemo u susret svim medijskim zahtevima za snimanja ili fotografisanja deponije. Kako mediji ne bi ostali uskraćeni za neophodni materijal rada, dozvoljeno je prisustvo medijskim agencijama, te od njih, svi zainteresovani, mogu preuzeti materijal”.\n*Užice: Vazduh koji se vidi\n*Vazduh će u Obrenosvcu biti čist\n*Privatni partner za deponiju u Vinči do kraja 2015.\nAktivisti inicijative “Ne davimo Beograd” kažu da su posetili deponiju u Vinči 26. oktobra, nakon čega su objavili da je ta deponija u plamenu.\n“Pored potvrda koje smo dobili od zaposlenih, i pored zabrane prilaska uspeli smo da se probijemo do mesta na kome se jasno može videti ogromna količina dima koji se širi sa deponije”, navodi se u saopštenju inicijative.\nDirektor JKP „Gradska čistoća“ Marko Popadić, pak, tvrdi, da otvorenog požara nema, niti ga je bilo, a da se na društvenim mrežama pojavljuju snimci od pre nekoliko godina kada je na deponiji bilo nekoliko otvorenih požara.\nDa otvorenih požara nema tvrde i iz Sekretarijata za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima.\n„Na deponiji Vinča nema otvorenog požara pa samim tim ni opasnosti po ljudsku i životnu sredinu kao i kvalitet života naših sugrađana, utvrdile su stručne ekipe JKP „Gradska čistoća“, Sekeretarijata za inspeksijcke poslove, kao i sektora za vanredne situacije koje su od petka na terenu“, navodi Sekretarijat.\nMeđutim, Sekretarijat za zaštitu životne sredine navodi da požara na deponiji ipak ima.\n“Požari na deponiji Vinča, stihijski se pojavljuju svake godine u zavisnosti od pokretanja klizišta deponovanog otpada. Oni su posledica oslobađanja metana nastalog anaerobnom razgradnjom deponovanog otpada“.\n„Koji god indeks da uzmemo vazduh je vrlo loš”\nOsim dileme da li je požara bilo ili ne, u javnosti se ovih dana povela i polemika oko pouzdanosti podataka koji su građanima na raspolaganju, kada je u pitanju beleženje koncentracije štetnih čestica u vazduhu.\nNaime, Gradski zavod za javno zdravlje oglasio se povodom podataka koje je objavio sajt “AirVisual”, tvrdeći da podaci sa ovog sajta “nisu precizni”.\n„Sajt ‘AirVisual’ je jedna demonstracija moći obrade velikog broja podataka u realnom vremenu, međutim, nije do kraja jasno odakle ti podaci potiču, koji je njihov kvalitet kao samih podataka i načina na koji se oni obrađuju“, kazao je za N1 Andrej Šoštarić iz Gradskog zavoda za javno zdravlje.\nMeđutim, ovu tvrdnju Šoštarića demantuje činjenica da zapravo jeste poznato odakle potiču podaci sajta “AirVisual” za Beograd – oni se sakupljaju sa pet državnih stanica – mernih mesta za kontrolu kvaliteta vazduha.\nAleksandar Macura iz RES fondacije, koja je u prošlosti više puta ukazivala na problem zagađenosti vazduha u Srbiji, za Istinomer ističe da je cela ova priča nastala “na lošem tragu”, budući da, kako kaže “svi sajtovi koriste podatke Agencije za zaštitu životne sredine” i da je jedina razlika zapravo u računanju drugačijeg indeksa.\nNaime, Macura navodi da postoji “milion indeksa” i da u tom smislu ne postoji standardizovano rešenje, kao i da on “ne primećuje nikakvu bitniju razliku u merenju naših indeksa poslednjih dana”.\n“Mene lično ne zanima da li smo najzagađeniji na svetu ili smo osamdeseti, dokle god smo preko granica koje su prihvatljive”, ističe Macura i dodaje da “koji god pokazatelj da uzmemo nalazimo se u situaciji koju treba da menjamo, i koji god indeks da uzmemo vazduh je vrlo loš”.\nKada je reč o indeksu koji računa sajt “AirVisual”, Macura navodi da se oni “nisu naročito proslavili objašnjenjem svog indexa”, te će, po njegovim rečima, “laici u ovoj materiji tu teško moći da se snađu”.\nRazliku između podataka sa sajta “AirVisual” i “Beoeko” Šoštarić je za N1 objasnio time da “inostrana kompanija verovatno koristi druge kriterijume” i istakao da je “jednom prilikom oko podneva video na ‘AirVisual’-u da je Beograd četvrti najzagađeniji grad”, a da je “vazduh u tom trenutku bio odličnog kvaliteta“.\nNa nedostatak pravovremenog informisanja građana od strane nadležniuh institucija, o kvalitetu vazduha koji udišu, ukazivalo se i ranijih godina, kao i o odsustvu svesti kod građana o posledicama koje nastaju usled zagađenog vazduha. Jasminka Young iz RES fondacije je za nedeljnik “Vreme” navela da smatra da je razlog za to informisanje kojim se ne pruža prava slika stanja, kao i da izveštaji nadležnih institucija nisu razumljivi laicima.\n„Poenta je da se građani informišu kako bi razvili svest o štetnosti lošeg vazduha i kako bi mogli da prilagode ponašanje situaciji. Možda će nakon toga ljudi početi da donose odluke u skladu sa informacijama koje imaju, na primer u vezi sa načinom na koji se greju“, navela je Young.\nKada je reč o primeni Zakona o zaštiti vazduha, Macura ističe da iako zakon propisuje donošenje strategije, ona još uvek nije doneta, a propisani rokovi za njeno donošenje su davno istekli.\nPodsetimo, u planu je izgradnja spalionice na deponiji u Vinči. Međutim, Evropska investiciona banka odbila je da finansira projekat jer se izgradnja spalionice kosi sa standardima na koje se Srbija obavezala u procesu pridruživanja Evropskoj uniji.\nIako se još 2017. godine govorilo o rešenju problema deponije u Vinči, kada je Usvojen projekat o javno-privatnom partnerstvu za deponiju Vinča, do danas to rešenje nije realizovano.\nAgencija za zaštitu životne sredine Beograd deponija Goran Trivan Gradski zavod za javno zdravlje Ne davimo Beograd Vazduh Vinča zagađenje Zaštita životne sredine


DRAGANA TRIFKOVIĆ: Ono što vam nisu rekli - Zbog Vašingtonskog potpisa nastradaće i Srbija i Kosovo - EVO ZAŠTO | Borba Info\nHome/Fakti/DRAGANA TRIFKOVIĆ: Ono što vam nisu rekli – Zbog Vašingtonskog potpisa nastradaće i Srbija i Kosovo – EVO ZAŠTO\nDRAGANA TRIFKOVIĆ: Ono što vam nisu rekli – Zbog Vašingtonskog potpisa nastradaće i Srbija i Kosovo – EVO ZAŠTO\n11/09/2020\tFakti Leave a comment\nAmerički predsednik Donald Tramp primio je lidere Srbije i Kosova u Beloj kući. Bela kuća ugovor naziva istorijskim događajem. Da li je to tako po vašem mišljenju? Kakve su rezultate dve strane postigle na sastanku u Vašingtonu?\nPre svega, dogovor Beograda i Prištine koji je potpisan u Vašingtonu ni po jednoj tački ne odgovara interesima Republike Srbije i njenom međunarodnom položaju.\nNajveći dobitnik postignutog dogovora je Izrael, koji je po mom mišljenu bio posrednik usaglašavanja i postizanja dogovora između dve strane i Vašingtona. Predsednik Srbije, Aleksandar Vučić je preko američko-izraelskog saveta za javne poslove još u martu ove godine dogovorio deo obaveza, između ostalog i otvaranje diplomatskog i privrednog predstavništva Srbije u Jerusalimu, što predstavlja kršenje međunarodnog prava i Rezolucije 478 SB UN.\nIzrael je u dogovor o saradnji između Beograda i Prištine uneo niz tačaka koje nemaju nikakve veze sa kosovskim problemom, već isključivo sa ostvarivanjem izraelskih ciljeva u vezi sa okupacijom palestinskih teritorija. Recimo, dogovoreno je da Srbija i Kosovo proglase Hezbolah za terorističku organizaciju. To je isključivo u interesu Izraela, koji ovu organizaciju smatra opasnošću po sopstvene interese. Hezbolah je organizacija koja je ostvarila značajne rezultate u borbi sa terorizmom u Siriji, zajedno sa SAA i ruskom vojskom.\nTakva odredba sa pozicije Srbije, nastrojena je protiv dobrih odnosa sa Sirijom, Iranom i Rusijom, koje vode anti-terorističke akcije na Bliskom Istoku.\nDrugi dobitnik postignutog sporazuma je lično Donald Tramp, u smislu iskorišćavanja kosovskog problema (što je za Srbe najvažnije nacionalno pitanje), za predizbornu kampanju u SAD, kako bi uz podršku jakog jevrejskog lobija u Americi i Izraela, bio ponovo izabran na mesto predsednika. Istovremeno, po prvi put se srpska dijaspora u SAD angažovala u predizbornoj kampanji na strani Donalda Trampa, što je posle potpisivanja dogovora od strane srpskog predsednika, svojevrsni apsurd.\nTreći dobitnik je NATO, jer su ugovoreni projekti na izgradnji putne i železničke pruge, deo infrastrukture koja je potrebna NATO. S druge strane, oni su strateško važni za Albaniju i njeno umrežavanje, odnosno povezivanje sa EU.\nSrbija i Kosovo obavezali su se da će „diversifikovati svoje izvore energije“. Uzimajući u obzir strukturu srpskog uvoza energenata i snažne veze sa Rusijom u ovoj oblasti, može li se ova tačka razumeti kao zahtev Srbiji da se odmah prebaci sa uvoza ruske nafte i ruskog gasa na druge, američke, azerbejdžanske ili neke treće izvore?\nUpravo tako je i shvaćena u Srbiji ta tačka dogovora. Tramp je iskoristio priliku da u dogovor o normalizaciji ekonomske saradnje Srbije i Kosova, uključi pitanje snabdevanja Srbije energentima, što nema nikakve veze jedno sa drugim.\nSrbija je ovim dozvolila SAD da utiču na izbor u vezi sa snabdevanjem energentima, što je suprotstavljeno interesima Srbije. I do sada je bilo pokušaja nametanja od strane SAD da Srbiju i druge evropske zemlje primoraju da kupuju američki tečni gas koji je daleko skuplji od ruskog gasa. Ova stavka dogovora nije dobra ni za buduće energetske projekte čija je realizacija planirana u Srbiji kao što je nastavak turskog toka odnosno krak južnog toka kroz Srbiju.\nKao što znamo, SAD su se i do sada mešale u odnose Rusije i evropskih zemalja u vezi sa energetskim projektima, zbog čega je izgradnja gasovoda južni tok preko Bugarske, obustavljena.\nS druge strane, ugovorom su potpisane i stavke koje se tiču hidroelektrane Gazivode, koja se nalazi na severu Kosova. Ova hidroelektrana ima strateški značaj za čitav energetski sistem Kosova, a jezero Gazivode je izvor vodosnabdevanja, Pored toga, voda iz jezera se koristi za termoelektrane Obilić, pa bez toga ne bi mogla da radi termoelektrana u Obiliću.\nHidroelektranu Gazivode je izgradila država Srbija 1980. godine i ona je isplatila sve kredite koji su podignuti zbog izgradnje ovog postrojenja.\nPredsednik Srbije je potpisao da će o ovoj imovini države Srbije američko Ministarstvo energetike raditi studiju izvodljivosti, za podelu jezera kao sigurnog izvora vode i energije. Tome je direktno oštetio državu Srbiju, dok se drugi problem javlja u odnosima sa Nemačkom.\nNaime, Nemačka je uložila ogromna sredstva iz kredita u energetski sistem Kosova, koji bez hidroelektrane Gazivode ne može da funkcioniše. Prethodno je Aleksandar Vučić potpisao energetske dogovore u okviru Briselskog sporazuma, odnosno u okviru dijaloga sa Prištinom pod okriljem EU. Sada je vašingtonskim dogovorom poprilično zakomplikovana situacija i Nemačka kao i EU nisu zadovoljne time.\nBeograd i Priština su se takođe složili da ispune niz tačaka sa američkog dnevnog reda, na primer, da ne koriste 5G tehnologije kompanije Huavei. Zašto Vučić pristaje na takav element sporazuma, posebno s obzirom na njegov nedavni zavet čeličnog prijateljstva i bratstva sa kineskim predsednikom Si Đinpingom?\nDeo dogovora koji se tiče 5G tehnologije, direktno je usmeren protiv ekonomske saradnje Srbije i Kine. Srpski režim je do sada favorizovao ekonomsku saradnju sa Kinom, ali ovim su SAD dobile mogućnost da ukinu deo dogovorenih poslova između Srbije i Kine. SAD vode oštru kampanju i trgovinski rat protiv Kine.\nSrbija nije smela da dozvoli uplitanje Amerike u srpsko-kineske dogovore, čime je dovedena u pitanje buduća ekonomska saradnja sa ovom zemljom. Ministarstvo telekomunikacija Srbije je 2017. godine potpisalo sporazum o strateškom partnerstvu na razvoju interneta sa kompanijom Huavei, kao i memorandum o razumevanju za razvoj projekta pametnih gradova u Srbiji, 2019. godine.\nTakođe, ministar telekomunikacija Srbije potpisao je dogovor sa kineskim zvaničnicima kojim je Srbija postala deo „digitalnog puta svile“. Međutim, ti dogovori nisu komercijalnog tipa i nisu obavezujući. Srbija ima potpisan sa Kinom i sporazum o uspostavljanju nacionalne platforme za razvoj veštačke inteligencije u okviru vredne kineske donacije.\nJoš uvek nismo čuli od zvaničnika Srbije odnosno od Ministarstva za telekomunikacije, kako će dogovor iz Vašingtona uticati na dalju saradnju sa Kinom, posebno kompanijom Huavei i da li će Srbija nastaviti da razvija 5G mrežu u saradnji sa ovom kompanijom.\nAmerika je uvela sankcije kompaniji Huavei i optužujući je čak da špijunira za kinesku vladu. Kako tačka vašingtonskog dogovora Srbije i Kosova glasi: „Obe strane će u svojim komunikacionim mrežama zabraniti upotrebu 5G opreme koja potiče od nepouzdanih snabdevača.\nTamo gde takva oprema već postoji, obe strane će se blagovremeno posvetiti njenom uklanjanju i drugim posredničkim naporima“, verujem da će SAD insistirati na tome da se sa kompanijom Huavei ne sarađuje. Mislim da će Srbija zbog toga odustati od sporazuma o razvoju 5G mreže sa Kinom.\nU Srbiji već postoji jedna stanica 5G mreže Telenora sa kineskom opremom, ali ona trenutno nije u funkciji. Aukcija za dodelu dozvola za 5G mrežu u Srbiji, biće organizovana sledeće godine.\nPredsednik Vučić je do sada stalno potencirao saradnju sa Kinom, čak je Kina bila favorizovana i u odnosu na Rusiju, ali sada vidimo da je u roku od jednog dana grubo odbacio bratstvo sa Si Đinpingom, kojim se toliko ponosio. Izgleda da je Aleksandar Vučić sada našao novu braću u SAD i Izraelu.\nDa li mislite da bi klauzule o „diversifikaciji izvora energije“ i „nekorišćenju Huavei 5G tehnologije“ mogle da imaju negativne posledice po međunarodni položaj Srbije i njene odnose sa Kinom i Rusijom? Na kraju krajeva, ove države su trenutno jedini garanti očuvanja Rezolucije 1244, prema kojoj Kosovo ostaje deo Srbije…\nRusija već godinama štiti teritorijalni integritet Srbije na međunarodnom planu. Uložila je ogromne diplomatske napore, kako bi Srbiji pomogla da očuva južnu pokrajinu u svom sastavu. Kina u tom smislu nije ulagala prevelike napore kao Rusija, ali je pratila rusku politiku po tom pitanju. Međutim, priznavanje Kosova od strane Srbije ne odgovara ni Kini, zbog pitanja Tajvana, Hongkonga i Makao.\nI Rusija i Kina imaju pravo veta u SB UN, a jedini važeći dokument na osnovu koga može da se rešava kosovsko pitanje je Rezolucija 1244. Međutim, problem je u tome da se rukovodstvo Srbije odavno već ne poziva na Rezoluciju 1244 i da vodi pregovore o rešavanju kosovskog pitanja van ustavnog i međunarodno-pravnog okvira.\nTehnički pregovori o Kosovu i Metohiji su 2011. godine izmešteni iz UN u EU, ali oni nemaju mandat za rešavanje statusnog pitanja. Promenom vlasti u Srbiji 2012. godine, pregovori o Kosovu i Metohiji su sa nivoa tehničkih pregovora podignuti na nivo pregovora dva predsednika, Aleksandra Vučića i Hašima Tačija.\nU okviru ovih pregovora, 2013. godine je postignut štetan Briselski dogovor, kojim je uspostavljena klasična granica između Kosova i Metohije i ostatka Srbije, nakon čega su ugašene institucije države Srbije na teritoriji Kosova i Metohije. To su sve krupni koraci koje je režim Aleksandra Vučića i Ivice Dačića napravio u smeru priznavanja kosovske nezavisnosti.\nDa stvari budu još gore, sada su se u pregovore Beograda i Prištine direktno uključile SAD, koje su i glavni kreator takozvane kosovske nezavisnosti. Moram da napomenem da SAD nemaju nikakva mandat za rešavanje kosovskog pitanja i da Aleksandar Vučić nije imao nikakvog razloga da prihvati poziv na sastanak u Beloj kući. S druge strane, od ruskih zvaničnika smo više puta čuli da Rusija želi da se uključi u pregovore o Kosovu i Metohiji ukoliko dobije poziv, ali srpske vlasti nikada nisu uputile takav poziv Rusiji.\nI na kraju, nedavno su održani izbori u Srbiji. Još uvek nije konstituisana Skupština, kao ni nova Vlada. Predsednik Srbije je iskoristio ovaj vakum, kako bi sam bez ikakvih ovlašćenja drugih institucija potpisao dogovor u Vašingtonu, koji nije nadležan za rešavanje ovog pitanja.\nSpoljnu politiku Srbije po našem Ustavu vodi Vlada, a ne predsednik Srbije, i on nema nikakvih ovlašćenja da potpisuje međunarodne ugovore. Dakle da rezimiramo: Vašington nema osnova da bude strana koja ugovara sporazum između Srbije i Kosova, predsednik Srbije nema ovlašćenje ni podršku građana Srbije da potpisuje takav dogovor, a stavke dogovora se po mnogim pitanjima uopšte ne tiču odnosa Srbije i Kosova što bi trebalo da bude unutrašnje pitanje.\nOvde mislim na tačke sporazuma vezane za Hezbolah, 5G mrežu, promociju homoseksualizma, i pitanje statusa Jerusalima. Predsednik Srbije je stavljanjem potpisa na takav dokument još jednom prekršio Ustav Srbije, kao i međunarodne Rezolucije 1244 i 478 SB UN.\nIzrael je imao najviše koristi od ovog sporazuma: prema uslovima sporazuma, Kosovo će normalizovati diplomatske odnose sa jevrejskom državom, a obojica dugogodišnjih balkanskih rivala koji su preživeli krvavi sukob pre 20 godina, otvaraju ambasade u Jerusalimu, po uzoru na Sjedinjene Države.\nBeograd i Priština se slažu da Hezbolah kvalifikuju kao terorističku organizaciju. Po vašem mišljenju, zašto se Srbija odlučila za ove dve tačke da zaoštri odnose ne samo sa arapskim i muslimanskim svetom, priznajući Jerusalim kao glavni grad Izraela? Šta su zauzvrat dobili Srbija i Kosovo? Kakva je korist od ovoga za Srbiju?\nSmatram da od takve odluke da se Hezbolah proglasi terorističkom organizacijom i da Srbija preseli ambasadu u Jerusalim, a Kosovo otvori ambasadu u Jerusalimu, odgovaraju samo Izraelu i američkoj politici na Bliskom Istoku.\nNikakvu korist od toga nemaju ni Srbija, a ni kosovski Albanci. Drugi rezultat vašingtonskog sporazuma je taj da je Izrael odmah nakon potpisivanja dogovora između Srbije i Kosova, priznao Kosovo kao nezavisnu državu.\nNema nikakve logike u tome da Srbija pristane da preseli ambasadu u Jerusalim, što je protivno međunarodnom pravu, ali i stavu EU (Srbija se nalazi u procesu evrointegracija i ima obavezu da uskladi svoju spoljnu politiku sa EU), a da zauzvrat kao nagradu Izrael prizna južnu srpsku pokrajinu kao nezavisnu državu. Mislim da ni srpski neprijatelji ne bi pristali na tako nepovoljan dogovor po Srbiju.\nOvim se Srbija bespotrebno umešala u bliskoistočni konflikt i ušla u sukob sa celim islamskim svetom. Moram da napomenem da je Srbija do sada imala dobre odnose sa Palestinom, koja nije priznala kosovsku nezavisnost. Palestina ima svoju ambasadu u Beogradu i vezuje je tradicionalno prijateljstvo sa našom zemljom.\nSrbija će biti prva evropska zemlja koja seli ambasadu u Jerusalim, na šta je EU oštro reagovala. S duge strane, Kosovo će takođe ući u sukob sa islamskim svetom, zbog odluke da otvori ambasadu u Jerusalimu. Kosovska nezavisnost je pored podrške SAD i zapadnih zemalja realizovana nezakonito uz veliki podršku Turske, Saudijske Arabije, UAE.\nMislim da bi muslimanske zemlje na ovu odluku trebalo da reaguju povlačenjem priznanja Kosova, što bi dalje otežalo realizaciju potpuno suludih dogovora iz Vašingtona.\nU svakom slučaju će Kosovo takođe ući u veliki sukob sa islamskim svetom, ali i sa određenim zapadnim strukturama jer EU ne podržava takve korake. Iako je podršku za secesionizam Kosovo dobilo od Klintonove administracije, ovom prilikom je učinjena usluga Trampu što može da bude problem ukoliko Tramp izgubi vlast u SAD.\nS druge strane, Aleksandar Vučić je u predizbornoj kampanji 2016. godine donirao Klintonovima 2 miliona dolara, podržavši Hilari Klinton kao predsedničkog kandidata, a ovog puta je donirao srpski suverenitet i deo teritorije Srbije, za potrebe predizborne kampanje Donalda Trampa.\nČini se da su u tim pregovorima pobedili svi, osim Srbije. Tramp je tokom predsedničke kampanje postigao „važan spoljnopolitički uspeh“, Priština je dobila važno međunarodno priznanje od Izraela, a Izrael će dobiti prve dve evropske ambasade u Jerusalimu. Šta mislite o ovome?\nNajveći dobitnik sporazuma iz Vašingtona je Izrael, preko koga je Vučić lobirao i dogovarao takvu vrstu aranžmana. Iako Izrael ni po jednom parametru ne bi mogao da ima značajnu ulogu u dogovoru između Beograda i Prištine koji se tiče rešavanja unutrašnjih međusobnih odnosa u Srbiji.\nMeđutim Izrael je iskoristio potrebu Aleksandra Vučića da uz posredništvo SAD postigne dogovor, i njegovu ličnu inicijativu po tom pitanju, koja je van državnih ovlašćenja, a u cilju očuvanja vlasti.\nSAD su iskoristile takvu priliku da ostvare poen na spoljnopolitičkom planu koji će Donald Tramp koristiti u predizbornoj kampanji da se predstavi kao političar koji uspešno rešava međunarodne konflikte. S druge strane, velike usluge koje su učinjene Izraelu treba da odobrovolje ovu državu u smislu davanja podrške Trampu za reizbor, kao i da utiču na podršku jevrejskog lobija u Americi.\nPored toga, SAD su iskoristile priliku da preko Srbije vode spoljnopolitičke i ekonomske konflikte sa Rusijom i Kinom.\nNATO ostvaruje svoj interes kroz dogovorene infrastrukturne projekte koji povezuju Albaniju i Srbiju.\nSrbija nije dobila ništa potpisivanjem dogovora, a i izgubila je mnogo. Pre svega, predsednik Srbije je potpisao da se Srbija neće protiviti ulasku Kosova u međunarodne institucije: „Srbija (Beograd) se slaže da stavi jednogodišnji moratorijum na kampanju za povlačenje priznanja i da se uzdrži od formalnog ili neformalnog zahtevanja da bilo koja država ili međunarodna organizacija ne prizna Kosovo (Prištinu) kao nezavisnu državu“.\nOvim je predsednik Srbije omogućio Kosovu da zaokruži kosovsku nezavisnost, odnosno priznao Kosovo kao nezavisnu državu. Po isteku godinu dana, Kosovo će moći da aplicira za članstvo u NATO, EU, UN, Interpol i druge međunarodne organizacije.\nPored toga, mnogobrojne ekonomske i spoljnopolitičke odluke, koje Srbija treba da donosi kao suverena država, sada su u nadležnosti SAD. Ovim je Srbija izgubila svoj suverenitet.\nNa spoljnopolitičkom planu Srbija je pokvarila odnose sa Rusijom, Kinom, Iranom, Sirijom, Libanom, EU i Nemačkom, potpisivanjem ovog ugovora i ušla u konflikt sa čitavim arapskim svetom.\nI konačno, Srbija je nakon Vučićevog povratka iz Vašingtona ostala bez prijatelja na međunarodnoj sceni.\nJedina dobra stvar u celoj našoj nesreći je ta da se sada pokazalo koliko je predsednik Srbije cenjen u svetu, na čemu je on stalno insistirao. Nažalost to je ponižavajuće ne samo za njega, već pre svega za Srbiju, s obzirom na to da on trenutno obavlja dužnost predsednika Srbije.\nPored toga, otkriveno je na kakve je sve manipulacije spreman predsednik Srbije koji je građane Srbije obavestio da nije potpisao sporazum sa Kosovom već sa SAD, ali ga je u tome demantovao Ričard Grenel, specijalni izvestilac Donalda Trampa koji je jasno rekao da je u Vašingtonu potpisan dogovor između Srbije i Kosova i da SAD nisu stavile potpis ni na jedan dokument.\nNevolja je i u tome da većina građana Srbije ne ume da protumači potpisan sporazum, a svi mediji pod kontrolom režima govore o veliko uspehu. Kod nas je postala praksa da se svaki poraz proslavi kao veliki uspeh.\nPrevious Zajednica srpskih opština – Čvor koji nikad niko neće rešiti\nNext UPLAŠENI VUČIĆ SE NE ODRIČE MILA: Na pomolu veliki sukob s Amfilohijem zbog Kosova


Grčka uputila protestne note Makedoniji i Srbiji – Studio B\nObjavljeno: 05.03.2016. 18:58 Izmenjeno: 05.03.2016. 18:58\nGrčki list „Vima“ danas tvrdi da je Atina uputila protestne note Makedoniji i Srbiji, u kojima ih upozorava na moguće ugrožavanje bilateralnih odnosa ukoliko te dve zemlje ne promene stav u pogledu izbegličke krize.\nGrčki list navodi da su protestne note upućene u petak, pri čemu je, kako tvrdi, upozorenje pre svega upućeno Skoplju, čije vlasti su poslednjih dana imale „tvrđi“ stav kad je reč o propuštanju izbeglica.\n„Vima“ navodi i da je grčka vlada pre nekoliko dana, preko Stalnog predstavništva Grčke u EU, zatražila mišljenje Pravne službe Evropskog saveta o tome da li je nedavna odluka Austrije o ograničavanju ulazaka migranata i izbeglica legitimna po međunarodnom pravu.\nGrčki list dodaje, pozivajući se na neimenovane izvore u EU, da je na Savetu stalnih predstavnika, koji je juče održan, predstavnik Pravne službe Evropskog saveta rekao da taj potez Austrije nije protivan međunarodnom pravu.\nTo mišljenje, koje je Pravna služba iznela usmeno, a ne pismeno, glasi da „nametanje ograničenja nije protivno međunarodnim pravu i umnogome zavisi od toga da li zemlja ima adekvatne prijemne objekte“, stoji u tekstu grčkog lista.\nPredstavnik Pravne službe je, takođe, rekao da je Austrija odlukom o uvođenju mera ograničenja broja migranata, kako bi dnevno primala 3.200 i najviše 80 zahteva za azil, izazvala snažnu reakciju Evropske komisije.\nMakedonski mediji objavili su da Ministarstvo spoljnih poslova u Skoplju nije ni potvrdilo, ni demantovalo da je primilo protestnu notu Atine u vezi sa odnosom prema izbegličkoj krizi.


Podrška civilnim društvima na putu ka EU u organizaciji RARISA | Za media\nSutra i prekosutra Negotin je domaćin učesnicima radionice "Učešće u procesu pristupanja Srbije EU", u organizaciji Regionalne agencije za ruralni razvoj iz Zaječara.\nRadionica je u okviru realizacije projekta "Podrške organizacijama civilnog društva istočne Srbije na putu ka EU", uz podršku TACSO kancelarije u Srbiji.\nU okviru projekta Raris će do kraja godine, osim radionica, organizovati i obuku i konferencije. Svi događaji namenjeni su organizacijama civilnog društva, ali i predstavnicima lokalnih vlasti i privrede. Događaji će biti organizovani u različitim gradovima regiona kako bi se omogućilo učešće što većem broju učesnika.


Polovni GM transportna vozila oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > GM\n6.6 DURAMAX (8)\nPolovna GM transportna vozila na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih GM transportna vozila mašina koje su za prodaju. GM transportna vozila oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o GM transportna vozila u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih GM transportna vozila za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og GM transportna vozila koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih GM transportna vozila koje Vas interesuju.


AFERA "RAJSKI PAPIRI" DRMA SVET: Jedan ministar i biznismeni iz Srbije umešani? | WebTribune\nHome IZBOR AFERA “RAJSKI PAPIRI” DRMA SVET: Jedan ministar i biznismeni iz Srbije umešani?\nAFERA “RAJSKI PAPIRI” DRMA SVET: Jedan ministar i biznismeni iz Srbije umešani?\nPosted date: новембар 06, 2017 In: IZBOR, SPEKTAR\nU više od 13 miliona dokumenata pod imenom “Rajski papiri”, koji ozbiljno “drmaju” svet, stoje i imena nekoliko ljudi iz Srbije, a koje je objavio KRIK.\nDokumenta otkrivaju poslovanje i najbliže saradnike svetskih lidera američkog predsednika Donalda Trampa, kanadskog premijera Džastina Trudoa, ukrajinskog predsednika Petra Porošenka, engleske kraljice, poznatih muzičkih zvezda poput Madone i Bona Voksa, velikih korporacija poput “Najkija” i “Epla”, kao i jednog od osnivača “Majkrosofta”.\nU suštini “Rajski papiri” otkrivaju veze više stotina svetskih političara i biznismena sa ofšor kompanijama i produbljuju otkrića prošlogodišnjeg projekta “Panamski papiri“ kada je iz jedne od najpoznatijih agencija za osnivanje ofšor firmi procurilo 11,5 miliona dokumenata.\nMeđu imenima iz Srbije pominju se kladionica “Meridijan”, koja je pokrenula posao internet-klađenja na Malti 2007. godine – u vreme kada je to bilo zabranjeno u Srbiji, prenela je danas Mreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK), koja je radila na tom projektu. Kladionice “Meridijan” u Srbiji drži domaća kompanija “Joker Games”, osnovana 2001, koja je u vlasništvu Aleksandra Milovanovića, Snežane Božović i Zorana Miloševića.\nU pisanom odgovoru KRIK-u vlasnici “Meridijana” rekli su da nisu primarno zbog poreskih olakšica osnovali kompanije na Malti, već da su to uradili kako bi ušli u posao onlajn klađenja.\nU “Rajskim papirima” pojavljuje se i general Jovan Čeković, dugogodišnji direktor državne firme za trgovinu oružjem “Jugoimport SDPR”. On je vlasnik malteške kompanije “Jomil Malta Limited” koja je osnovana u septembru 2007. godine, a koja je deo šire mreže kompanija “Jomil” registrovanih u Srbiji, Crnoj Gori, Francuskoj, Kongu, Kipru, Malti i Angoli, a njima upravljaju Čeković i njegova ćerka Milica.\nČekoviću se sudilo za zloupotrebu službenog položaja, između ostalog jer je 2002. godine sa računa firme “Jugoimport SDPR” u Libiji isplatio 400.000 dolara kompaniji u Liberiji sa kojom SDPR nije imao nikakav poslovni odnos, kako su objavili domaći mediji. On je na kraju oslobođen optužbi.\nBivši general i trgovac oružjem Radoš Rubaković takođe posluje na Malti i vlasnik je kompanije “Cofis Export-Import co. Limited”, osnovane 2008. Njegova firma je 2010. godine u Srbiji osnovala predstavništvo. Rubaković je u Srbiji vlasnik istoimene kompanije za trgovinu naoružanjem “Cofis”, registrovane 1992. Isti biznis vodi i u Crnoj Gori.\nDokumenta govore i o prodaji dela vlasništva domaće kompanije “Južna Bačka” koja sklapa milionske poslove s državom. “Južna Bačka” poznata je, kako je naveo KRIK, i po aferi u vezi sa ispumpavanjem poplavljenog kopa Tamnava u Rudarskom basenu Kolubara. “Rajski papiri” otkrivaju da je do udela u ovoj kompaniji došla osoba koja je povezana s jednim od najmoćnijih ljudi u Srbiji.\nOva dokumenta otkrivaju i pozadinu propasti privatizovane kompanije “Energetika” iz Loznice, dela čuvenog holdinga “Viskoza”. Ta fabrika, koja je grejala domove polovine Lozničana, privatizovana je 2007. godine kada ju je kupila italijanska firma “Decotra”, u vlasništvu srpskih biznismena Ljube Miskina i Vladimira Šekrevskog.\nNajavljeno je da će “Decotra” s partnerima iz Budimpešte u sklopu “Energetike” izraditi novu elektranu na gas, ali pogoni te firme prestali su da greju Loznicu u zimu 2010. godine, jer je preduzeće zapalo u finansijske probleme.\nVladimir Šekrevski poznat je, kako navodi KRIK, po dve pogubne privatizacije – kupio je državno preduzeće “Hidrogradnja” iz Vršca, koje je sada u blokadi, kao i brodogradilište “Terratrade-brodoremont” kod Sombora, koje je u stečaju. Firme Vladimira Šekrevskog u Srbiji su tužene čak 99 puta.\nKontroverzni biznismen Bogdan Rodić, među čijim su partnerima bili bliski saradnici narko-bosa Darka Šarića, vlasnik je dve ofšor kompanije registrovane na Malti, pokazuju dokumenta iz projekta “Rajski papiri”. Firmu “Jammb Holding LTD” preuzeo je aprila 2009. Preko ove firme, vlasnik je i druge kompanije na Malti, “Luxmat Ltd”, takođe od 2009. godine. Ovu kompaniju je zbog neaktivnosti ugasio zvanični poslovni registar 2014. godine.\nDokumenta, međutim, ne pokazuju čime se ove firme bave. Nijedna od malteških firmi nema predstavništva niti kompanije u vlasništvu u Srbiji. Porodica Rodić poseduje mnogo firmi u Srbiji, ali je pre svega poznata po tome što je osnovala trgovinski lanac “Roda”, kao i što je u vlasništvu članova porodice bila “MB pivara”.\nOtkrivaju se i novi detalji o biznismenu Nebojši Ivkoviću – jednom od učesnika 24 sporne privatizacije koje je istraživao Savet za borbu protiv korupcije, a koji je privatizovao fabriku za proizvodnju i remont šinskih vozila “Šinvoz” iz Zrenjanina u aprilu 2004. godine, koja je potom otišla u stečaj. Savet je u izveštaju naveo da je Ivković kršio ugovor o privatizaciji i namerno zaduživao fabriku, a “Šinvoz” je izašao iz stečaja pošto su najveći poverioci – firme povezane sa Ivkovićem podnele plan reorganizacije.\nU procurilim dokumentima pojavljuje se i kompanija “Nano Consulting Ltd” koju je 2008. godine na Malti osnovao Rade Vojvodić, vlasnik beogradske firme “Comandante”. Malteška firma od osnivanja nije imala prihode poslovanja, već samo troškove. Novinari KRIK-a nisu pronašli tragove njenog poslovanja u Srbiji.\nPoznati srpski građevinski inženjer Zoran Florić vlasnik je malteške firme “Roads Team Company LTD” osnovane u avgustu 2010. godine i njegovo ime pojavljuje se i u projektu “Panamska dokumenta”. Njegova srpska firma “Euro Gardi Group” nosilac je konzorcijuma koji je u aprilu ove godine dobio javnu nabavku za izradu projekta nove zgrade Radio-televizije Vojvodine – posao vredan 20 miliona dinara.\nU dokumentima sa Malte pojavljuje se i arhitekta Ivan Bekčić-Petrović, izvođač radova rekonstrukcije terminala 2 Aerodroma “Nikola Tesla”. On je 2012. sa partnerima osnovao kompaniju “Synthesis Group Malta” koja je rukovodila beogradskim ograncima, “Montagna SM” i “Sintezis Inženjering”.\nOgranci su nedavno preneti u vlasništvo Bekčića i njegovih kolega, a on je za KRIK rekao da je firma sa Malte preko lokalnih kompanija pružala tehničku podršku njihovim građevinskim projektima u Rusiji i Ukrajini, dok u Srbiji nisu poslovali zbog krize u građevinskom sektoru. U bazi podataka pojavljuje se i ime britanskog advokata Marka Harisona koji radi iz kancelarije registrovane u Beogradu. Haris je bio savetnik Agencije za privatizaciju u nekoliko velikih poslova, uključujući i kontroverznu privatizaciju benzinskih pumpi “Beopetrol”.\nTurska: Evropa je organizovala “Arapsko proleće” a sada im je stiglo “Evropsko proleće”


Zašto Rusija konstantno izbegava čeoni sudar sa Turskom | WebTribune\nHome SPEKTAR Zašto Rusija konstantno izbegava čeoni sudar sa Turskom\nNedavno, u Sočiju je održan sastanak Vladimira Putina i Redžepa Erdogana. Rezultat: lideri nisu dali nikakve značajne izjave.\nErdogan je razgovor ocenio samo kao “koristan i sveobuhvatan”. Istovremeno, saradnja Moskve i Ankare po sirijskom pitanju puna je kontradikcije i propusta.\nKako prenosi poljski portal Biznes Alert, nakon prethodnog sastanka dvojice predsednika, u ruskoj prestonici, u martu prošle godine, odnosi između Turske i Rusije ostali su veoma napeti.\nRazlozi za to bili su saradnja Ankare sa Kijevom u vojnoj sferi, drugačije razumevanje krimskog pitanja i, konačno, strateški izazov koji Turska nameće Rusiji na Južnom Kavkazu, uoči pogoršanja situacije u Idlibu i Afrinu.\nStručnjaci predviđaju da će se politika turskih vlasti u Siriji fokusirati na ograničavanje uticaja Moskve i Damaska u Idlibu, što će povećati tenzije sa Rusijom. Istovremeno, Turska može aktivirati globalnu politiku kako bi uravnotežila ruski uticaj u regionu.\nPrema navodima portala, trenutno stanje odnosa između Kremlja i Ankare ukazuje na spremnost Rusije da u određenoj meri prihvati geopolitičke aspiracije Turske, čak i ako su u suprotnosti sa ruskim interesima.\nRusija traži rešenje za ograničavanje turskih ambicija, ali izbegava „čeoni sudar“ kako ne bi izazvao suprotan efekat – odnosno povratak Ankare na blisku saradnju sa Vašingtonom.\nU tom kontekstu, takođe je važno da Rusija razvije veze koje stvaraju mehanizam ekonomske međuzavisnosti među državama, pojačavajući proces „odvajanja“ Turske od zapadnih struktura.


Početna tačka bi ovde mogli biti rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja kome su, srećom, bili podvrgnuti i jedan i drugi automobil, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Imajući to na umu, hajde da uzmemo u obzir i neke druge aspekte koji utiču na bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju kada je u pitanju bezbednost, ali nam to ne pomaže preterano da se odlučimo za jedno od njih. Nasuprot tome, ukoliko govorimo o masi vozila - podatku koji ne možemo isključiti iz priče, španski automobil nudi marginalnu razliku od 3% više metala.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, španski automobil pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Seat nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Na kraju, koliko god ja želeo da proglasim pobednika, ovde mi se to čini nemoguće. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Avgust 05, 2020 20:26\nU SAD novih 49.988 slučajeva, ukupno više od 4,7 miliona\nTramp: Ljudi umiru, to je istina, ali...\n"Ljudi umiru, to je istina. Tako je kako je. Ali to ne znači da ne radimo sve što možemo. To je pod kontrolom onoliko koliko se može kontrolisati. Ovo je užasna kuga", kazao je Tramp u intervjuu za veb stranicu Akios objavljen kasno u ponedeljak.\nLatinska Amerika premašila je Evropu i postala region s najvećim brojem umrlih od korona virusa u svetu.\nRaste broj pacijenata na intenzivnoj nezi u Francuskoj\nBroj pacijenata sa virusom Kovid-19 u jedinicama intenzivne nege u francuskim bolnicama porastao je drugi dan zaredom, preokrenuvši trend pada koji traje već 16 nedelja, pokazali su juče podaci ministarstva zdravlja.\nBroj ljudi na intenzivnoj nezi padao je gotovo svaki dan bez prekida od 8. aprila kada je dostigao maksimum od 7.148, osim dva jednodnevna povećanja u julu koja su praćena ponovnim smanjenjem broja slučajeva.\nU australijskom žarištu korona virusa, državi Viktorija, zabeležen je najsmrtonosniji dan od početka epidemije sa 15 smrtnih slučajeva i 725 novozaraženih u poslednja 24 sata.\nPrethodni rekord bio je prošle nedelje, kada su jednom danu potvrđena 723 nova slučaja i 13 umrlih, prenosi Rojters.\nU Viktoriji i njenom glavnom gradu Melburnu ove nedelje je uveden policijski čas tokom noći, pooštrena su ograničenja u kretanju tokom dana i zatvorene mnoge prodavnice.\nRaspoređeno je dodatno vojno osoblje kako bi pomoglo u sprečavanju širenja virusa, a svako ko prekrši meru izolacije suočava se sa kaznom i do 20.000 australijskih dolara (14.334 američkih dolara).\nKako navodi BBC , australijska država Kvinslend produžila je zabranu prelaska granice s Novim Južnim Velsom i Oblašću glavnog grada Kanbere, a ta mera takođe je na snazi i kada je reč o Viktoriji.\nU toj državi danas je prijavljeno 12 novih slučajeva, ali se u njenom glavnom gradu Sidneju beleži 80 novoobolelih nedeljno, što i dalje izaziva zabrinutost da bi lokalni prenos zaraze mogao da poraste.\nU Indiji osmi dan zaredom više od 50.000 novoobolelih\nU Meksiku skoro 450.000 zaraženih, preminulo skoro 50.000\nU tom gradu pojedine zajednice stavljene su u karantin, a broj putnika u javnom prevozu je ograničen.\nMasovna hapšenja demonstranata u Minsku 17


Petlja Batajnica gotova do proleća - Beobuild\nPoslednja faza radova na petlji Batajnica počela je u martu ove godine, a u okviru ovih radova biće kompletirani preostali delovi petlje, uključujući direktnu vezu Batajnice sa Obilaznicom. Radovi koji se odvijaju imaju rok godinu dana, a paralelno sa izgradnjom nedostajućih krakova Batajničke petlje u izradi je i tehnička dokumentacija za izgradnju Batajničkog bulevara. U okviru projekta Batajničke petlje realizuje se deo budućeg Batajničkog bulevara do raskrsnice sa Ulicom kralja Mihaila Zetskog, kao i završertak mosta preko pruge i nove saobraćajne veze ka intermodalnom terminalu. Posao na izgradnji Batajničke petlje dobio je austrijski "Strabag", a ukupna vrednost investicije iznosi skoro 10 miliona evra.\nPrema ugovoru o izvođenju radova, nedostajući delovi Batajničke petlje biće završeni na proleće sledeće godine. U prilogu pogledajte kratku video reportažu trenutnog stanja na gradilištu Batajničke petlje na Obilaznici oko Beograda.\nPetlja Batajnica - 8. septembar 2020.