RTS\t14.04.2018 11:04\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je komentarišući napade SAD, Velike Britanije i Francuske u Siriji rekao da to za nas predstavlja bolno podsećanje na period kroz koji smo prošli. Mi smo mala zemlja, ne treba da se mešamo, rekao je Vučić za RTS.\nTokom noći SAD, Velika Britanija i Francuska su sprovele vazdušne napade na ciljeve u Siriji. "Za sve nas koji smo stariji od 18, 19 godina ovo predstavlja bolno podsećanje na period kroz koji smo prošli", rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić za RTS.\nIstakao je da je Srbija mala zemlja i da u igri velikih sila ne treba da se meša, ali da je svima jasno šta građani Srbije osećaju.\nNapad je, rekao je predsednik, pokazao nekoliko stvari.\n"Politika vojne neutralnosti, politika u kojoj se uzdate 'u se, i u svoje kljuse', je jedina politika koju možemo da vodimo jer politika 'biti na strani jačeg', ne mora da znači da smo na strani morala i pravde", rekao je Vučić.\n"Mi smo mala zemlja, brojčano mali narod, moramo sa svima da razgovaramo i da pokušamo da imamo partnerski i, s kim je moguće, prijateljski odnos, da čuvamo svoju zemlju i izbegavamo svaku mogućnost za ovakav scenario, ne samo u našoj zemlji nego i u regionu", rekao je Vučić.\nPredsednik je istakao i da udari koji su sinoć sprovedeni pokazuju i da živimo u svetu koji je prožet strahovitim sukobima i da se zbog vojnih i političkih interesa začas mogu stvoriti krizna žarišta.\n"Takvu atmosferu nismo imali od Drugog svetskog rata, iako mene mnogo više podseća na atmosferu pred Prvi svetski rat. Ne tvrdim da će bilo šta od toga biti jer su interesi i razorna moć svih strana užasno veliki. Naše je da izvučemo pouke i zemlju pozicioniramo na dobar način, da obezbedimo sigurnost za naše građane i na tome radimo svakog dana", kaže predsednik Srbije.\nPredsednik Srbije dodaje da sve što se danas dešava pokazuje koliko je važno da razumemo da mir i stabilnost nisu nešto što je zauvek dato. Jedan dan ratovanja može da vas vrati desetine godina unazad, rekao je Vučić.\n"Imamo u poslenjih 25 godina najveći trend rasta, ali ne možemo da se vratimo na 1989. godinu kada je u pitanju BDP, što pokazuje koliko smo godina vraćeni unazad, ne samo svojom krivicom, ali i nerazumevanjem svetskih prilika i svega što se oko nas dešava. Važno je pokazati oprez, smirenost i odgovornost i čini mi se da ljudi danas mnogo bolje razumeju moje reči od juče, a koje su mogli da čuju i od kancelarke Angele Merkel, a to je – mir i stabilnost gotovo po svaku cenu", poručio je predsednik.\n"Kina i Nemačka vode mudru politiku"\nOdgovarajući na pitanje kako će napadi uticati na pažnju SAD i Evrope na region, Vučić je citirao reči bugarskog premijera Bojka Borisova.\n"Imate pet mesta, jedno je Južna Koreja, jedno Sirija, zatim odnosi Grčke i Turske, a poslednja dva na Balkanu. Rekao je da je Kina mudrom politikom prigrlila, pritisnula, pa opet prigrlila Kim Džong Una da bi oterala opasnost iz svoje blizine. Očigledno su uspeli u tome, jer se ponašaju mudro i pametno", naveo je predsednik.\nIstakao je da i Nemačka vodi mudru politiku, ali da je za nas važno da smo razumeli kako razarajuće mogu biti posledice bilo kakvog sukoba.\n"Dok to ne vidite sve je na priči i emocijama. Važno je da insistiramo na tome, da mir čuvamo, zemlju razvijamo i da nam najbolje vesti budu CTF, fabrika u Pančevu ili 'Simens' u Kragujevcu, da se radujemo novim investicijama i boljem životu i da razumemo da ne može da bude sve po našem, ali da svojom većom ekonomskom snagom i boljim pozicioniranjem obezbedimo da Srbija ima zasluženo i poštovano mesto u svetu", rekao je Vučić.\n"Važno da jačamo svoju armiju"\nPredsednik je zahvalio Srbima na Kosmetu što nije došlo do sukoba 26. marta.\n"Jedan metak da je opalio ko zna kako bi se sve završilo. Zahvaljujem Srbima što do toga nije došlo ali to pokazuje koliko je sve krhko i zahteva rada i energije. Zadovoljan sam što smo uspeli brzo da razgovaramo sa francuskim ministrom spoljnih poslova i sa Angelom Merkel koja je stvari na Balkanu razumela i definisala bolje nego što bih ja mogao", dodaje Vučić.\nKaže da je važno da se nastavi sa novim projektima, sa izgradnjom stanova za vojsku, policiju BIA.\n"Moramo da budemo tihi i radimo na ekonomskom napretku ali i da jačamo naše bezbednosne snage i armiju, da budemo spremni sebe da zaštitimo a nikoga da ne ugrožavamo. Na kraju krajeva, niko nikoga nigde neće da štiti. Moramo da vodimo pametnu politiku koja će da nas vodi u ekonomski boljitak, ali da uvek znamo da možemo da budemo, ni krivi ni dužni, nečija žrtva za 20, 50 godina i zato moramo da imamo modernu, brzu, sposobnu i efikasnu armiju", zaključio je Vučić.\n1. Ко тебе пита шифтарска стоко да се мешаш?? Него прикривена порука за плашење Србаља бомбама да оставе ово гофно на власти


SEEbiz.eu / HR / Banke / Veći garantovani depozit u crnogorskim bankama\ngarantovani depozit Fond za zaštitu depozita Predrag Marković\nDatum objave: 01.01.2013. - 19:06:28\nPODGORICA - Garantovani depozit u Crnoj Gori od danas je povećan na 50 hiljada EUR, sa 35 hiljada koliko je iznosio do kraja prošle godine, saopšteno je iz Fonda za zaštitu depozita. Iz Fonda su agenciji Mina-business kazali da će rok za početak isplate garantovanog depozita biti skraćen sa 45 na 20 radnih dana od dana nastanka »zaštićenog slučaja«, odnosno stečaja banke.\nDirektor Fonda, Predrag Marković, ranije je rekao da, prema informacijama kojima ta institucija raspolaže, ne postoji opasnost od nastanka »zaštićenog slučaja«.\nZaštita depozita je sistem osiguranja deponenata od gubitka depozita ili njegovog dijela u slučaju stečaja banke u kojoj ima sredstva. Deponentu se, naime, u propisanom roku omogući raspolaganje sredstvima do zakonom garantovanog iznosa.\nSredstva Fonda, kako je saopšteno, iznose 36,5 miliona EUR i predstavljaju 4,83 odsto ukupnih garantovanih depozita svih banaka.\nPrema iskustvima EU optimalni koeficijent pokrića se, kako je objašnjeno, kreće oko deset odsto garantovanih depozita svih banaka.\n»Imajući u vidu da je Fond za zaštitu depozita sklopio aranžman sa Evropskom bankom za obnovu i razvoj (EBRD) na iznos od 30 miliona EUR, koji bi bio iskorišćen za slučaj isplate garantovanog depozita, to bi koeficijent pokrića iznosio 8,81 odsto, što predstavlja veoma visok stepen sigurnosti«, objasnio je Marković.\nU slučaju stečaja banke, Fond garantuje isplatu do 50 hiljada EUR po deponentu, bez obzira na broj i vrstu depozita u toj banci, s tim što se kroz prelazno rješenje uvodi postepeno povećanje iznosa garantovanog depozita, i to tokom 2010. i 2011. godine iznos garantovanog depozita bio je do 20 hiljada EUR, a prošle godine do 35 hiljada EUR.\nOsnovni cilj zaštite depozita jeste da se građani, kao i preduzeća, osiguraju od gubitka u slučaju propasti banke u kojoj imaju račun ili ušteđevinu. Time se, istovremeno, podstiče i jačanje povjerenja u banke, što indirektno utiče na povoljnije bankarske usluge.


SPREG od 6.do 8.aprila | VAmedia - info portal\nSPREG od 6.do 8.aprila\n29/03/2017 29/03/2017 Нема коментара на SPREG od 6.do 8.aprila\nSajam privrede zapadne Srbije (SPREG) ove godine biće održan ove godine od 6. do 8. aprila u prostoru Omni centra. Ove godine organizatori najavljuju još veći broj izlagača, a sastavni deo ovog sajma već je postao Domaći trgovinski lanac i Europrom koji za SPREG najavljuje nove proizvodjače i proizvode.\nZavršnica prve nedelje aprila meseca ove godine proteći će u znaku već prepoznatljivog SPREG-a koji će ove godine u potpunosti biti organizovan u Omni centru, a u funkciji sajma biće tri izložbene hale , ukupan izlagački prostor pokrivaće tako 4 500 kvadrata. „Što se tiče izlagača po jednom preliminarnom spisku jer nam nisu grupni izlagači sve podatke dostavili imamo 198 izlagača što je veći broj nego ranije i oni nam dolaze iz 71 grada i mesta u Srbiji , a prvi put na sajmu će učestvovati i izlagači iz Republike Makedonije . U pitanju je grad Prilep, nekada i zbratimljeni grad Valjeva iz kog nam dolazi i njihova gradska delegacija”, najavljuje Jovan Grujić iz agencije Gati koja je organizator i idejni tvorac samog SPREG-a\nU strukturi izlagača primat će imati proizvodna delatnost koja inma udeo od 70,2 %, trgovinska 18,1%, usluge 11,6%. Kako se moglo čuti na konferenciji za novinare na sajmu će ove godine biti 11 grupnih štandova dok će ukupan broj štandova biti 109.\n„ Nas od drugih sajmova u Srbiji razlikuje upravo činjenica da kod nas izlažu svoje proizvode pojedinačne privatne firme dok je mnogo manje lokalnih samouprava i organizacija poput RPK. Siguran sam da će i ove godine biti veliki broj posetilaca prisustan prošle godine ih je bilo 13 000, a nadamo se ove godine i 15000 posetilaca . Sajam će otvoriti Katarina Obradović Jovanović pomoćnica ministra privrede”, kaže Grujić.\nDomaći trgovački lanac i Europrom i ove godine nastupiće sa velikim brojem izlagača čime je promocija domaćih proizvoda nastavljena. Bojana Perić u ime ovog lanca kaže da su gradjani već naučili da prepoznaju prave vrednosti domaće proizvodnje pa i da se domaćoj proizvodnji daje sve veća prednost. „Ovo je peti put za redom da nastupamo na Sajmu pod nazivom Domaća priča i to je prilika da se susretnu domaći proizvodjači i domaći trgovci i tu su zastupljeni i nacionaloni i lokalni proizvodjači. Ove godine učestvuju i Bambi, Vino župa, Frikom, Swislion, Rubin i mnogi drugi od nacionalnih proizvodjača . Obzirom da Europrom svoje objekte ne otvara samo u Valjevu već i u regionu sada ćemo imati i neke regionalne proizvodjače. U jednu agresivniju kampanju marke Domaće krenućemo upravo sa ovog sajma. Biće zastupljena degustacija svega i ovo je dobra prilika da najavimo jednu novu robnu marku u cilju negovanja starih vrednosti , to je crni hleb bez aditiva i veštačkih boja koji će promovisati Europrom i na čijim će policama nakon sajma ovaj hleb biti zastupljen”, rekla je Perićeva.\nOna je najavila u budućnosti još intenzivniju saradnju sa malim i srednjim proizvodjačima što praktično znači da će se DTL uključiti u proširenje njihove proizvodnje, podizanje standarda i kvaliteta kako bi se na kraju postigao žig kvaliteta koji garantuje kvalitet pre svega. „ Tako nešto je neophodno ne samo da bi se zadovoljio standard domaćeg proizvoda već pre svega da bi bili ispunjeni svi standardi kvaliteta. Namera nam je da ubuduće kada kupac na policama Europroma vidi robnu marku Domaće koja ima ovaj žig kvaliteta tačno zna da pre svega kupuje kvalitetan i svež proizvod”, najavljuje Perićeva .\nZnačaj DTL je utoliko veći ako se zna da je u oko 100 malih proizvodjača koji će izmedju ostalog biti prisutni i na sajmu , radi preko 3000 radnika.\nNa otvorenom izložbenom prostoru u Omni centru biće ove godine još više zastupljena oprema i mehanizacija za poljoprivredu što ovogodišnjem SPREG-u daje posebnu notu.\nPočinju radovi u Pantićevoj


Univerzitet u Kragujevcu, na osnovu člana 4. Odluke o Svetosavskoj nagradi (br. II-01-780/5 od 11.10.2016. godine), upućuje\nI Upućuje se Poziv nastavno-naučnim, odnosno nastavno-umetničkim većima fakulteta u sastavu Univerziteta u Kragujevcu za dostavljanje predloga za dodelu Svetosavske nagrade u 2020. godini.\nII Nastavno-naučno/umetničko veće fakulteta u sastavu Univerziteta može predložiti najviše tri kandidata za svaku od nagrada koje se dodeljuju.\nIII Predlog za dodelu Svetosavske nagrade dostavlja se Univerzitetu u Kragujevcu zaključno sa 1. decembrom 2019. godine sa naznakom: „Predlog za dodelu Svetosavske nagrade“.\nSvi pristigli predlozi će, najkasnije u roku od pet dana od dana isteka roka za dostavljanje predloga, biti objavljeni na zvaničnoj internet stranici Univerziteta.\nPREDLOZI ZA DODELU SVETOSAVSKE NAGRADE\nSvetosavska nagrada za životno delo\nPredlog Nastavno-naučnog veća Fakulteta inženjerskih nauka u Kragujevcu\nAkademik prof. dr Miloš Kojić, redovni profesor u penziji\nPredlog Nastavno-naučnog-umetničkog veća Filološko-umetničkog fakulteta u Kragujevcu\nDr Branka Radović, redovni profesor u penziji\nSvetosavska nagrada za izuzetna postignuća\nDr Maja Anđelković, vanredni profesor\nPredlog Nastavno-naučnog veća Fakulteta medicinskih nauka u Kragujevcu\nPredlog Nastavno-naučnog veća Ekonomskog fakulteta u Kragujevcu\nDr Veljko Marinković, redovni profesor


Ime novog premijera 12. juna: Dačić, Brnabić ili Vujović? - Moja Hercegovina\nPočetna / Ime novog premijera 12. juna: Dačić, Brnabić ili Vujović?\n22. Maja 2017. 11:20\nSrbija će ime novog premijera saznati 12. juna, pišu Večernje novosti, i navode da su najozbiljniji kandidati Ivica Dačić, potpredsjednik i šef srpske diplomatije, i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić.\nIpak, Novosti pišu pozivajući se na svoje izvore da i ministar finansija Dušan Vujović ima šanse da dođe na premijersko mjesto, ali i da se očekuje da najmanje jedan ministar iz sadašnje postavke bude smijenjen.\nMoguća je i drugačija preraspodjela resora među koalicionim partnerima.\nList, takođe, navodi da će inauguracija aktuelnog premijera na funkciju predsjednika biti organizovana 23. juna. A ministar policije Nebojša Stefanović je za dan ceremonije najavio veliki miting Srpske napredne stranke.\nOznakeana brnabic Ivica Dačić vlada srbije


U svetlu novootkrivenih činjenica da britanska Nacionalna galerija nije učinila dovoljno da ospori pripisivanje "Spasitelja sveta" Leonardu da Vinčiju, ponovo su podgrejane sumnje oko autentičnosti najskuplje slike na svetu. Da stvar bude još čudnija, "niko ne zna" gde se slika nalazi iako je trebalo da bude izložena za javnost još od septembra prošle godine.\nDrugog maja navršava se pet vekova od smrti Leonarda da Vinčija, jednog od najumnijih ljudi u istoriji čovečanstva. Međutim, umesto da se utrkuju ko će mu upriličiti atraktivniju izložbu, svetski muzeji i istoričari umetnosti i dalje se spore oko toga da li je "Salvator mundi" njegovih ruku delo ili ne.\nBritanski mediji nedavno su objavili tvrdnje da Nacionalna galerija iz Londona nije dovoljno glasno istakla svoje sumnje da je pomenuta slika delo Leonarda da Vinčija, pre nego što je ista prodata na aukciji, čime je direktno obmanula potencijalne kupce.\nOBRT Ruski tajkun koji je prodao najskuplju sliku na svetu tvrdi da mu je na prevaru uzeto MILIJARDU DOLARA, a sada je UHAPŠEN\nVrednost "Spasitelja sveta" vrtoglavo je porasla sa 1,175 dolara na 450 miliona kada je 2008. petočlani tim stručnjaka oformljen ispred Nacionalne galerije presudio da je reč o Da Vinčijevom originalu. Međutim, ovaj sud je sada doveden u pitanje pošto su na videlo isplivale činjenice o pojedinačnim glasovima: dva "da", jedno "ne" i dva "bez komentara". Istoričar umetnosti Ben Luis izneo je ove senzacionalne tvrdnje u knjizi "Poslednji Leonardo: Tajni život najskuplje slike na svetu".\nSlika je na aukciji prodata za 450 miliona dolara\nPosledice obelodanjivanja rezultata glasanja su dalekosežne i još uvek tresu umetnički svet.\n"Salvator mundi" predstavlja Hrista kao spasitelja sveta, koji blagosilja. Da je slika nastala oko 1500. saglasni su skoro svi ugledniji istoričari umetnosti. Oko toga ko je njen autor debata još traje. Da li ju je naslikao Leonardo da Vinči svojom rukom, bez mešanja učenika, ili je, pak, rad nekog iz njegove radionice ili čak nekog kasnijeg sledbenika?\nSRUŠEN MIT O OČIMA MONA LIZE Pobijena tvrdnja za koju se godinama verovalo da postoji na ovom remek-delu da Vinčija\nBila je toliko puta preslikana da je "Isus izgledao kao hipik na drogama", opisao je Marin Kemp, istoričar umetnosti sa Oksforda, koji je imao prilike da izbliza proučava sliku. Zapravo, toliko je bila izobličena da ju je 1913. jedan finski istoričar umetnosti opisao kao delo Da Vinčijevog učenika Boltrafija. S tim u skladu 1958. prodata je u vrednosti današnjih 1.350 dolara, a 2005. na aukciji u Nju Orleansu za 1.175 dolara. Novi vlasnici, dileri umetninama Robert Sajmon i Aleksandar Periš, odneli su je Dajani Modestini, profesorki na Institutu za likovnu umetnost pri Njujorškom univerzitetu i konzervatorki.\nDa li je autor Leonardo ili neko od učenika: "Salvator mundi"\nOna je uklonila sve naknadne slojeve, popravila oštećenja usled pukotine na drvenoj ploči i restaurisala detalje. Kao što je pomenuto, 2008. petočlani tim stručnjaka pripisao je sliku Leonardu i ona je 2011. kao takva izložena u Nacionalnoj galeriji.\nVeć sledeće godine Sajmon i Periš prodali su je ruskom biznismenu Dimitriju Ribolovljevom za 127,5 miliona dolara, a onda ju je on prodao novembra 2017. za 450 miliona, učinivši je najskupljom slikom na svetu (prodatom na aukciji). Ubrzo se otkrilo da je reč o zastupniku prestolonaslednika Mohameda ibn Salmana (33) iz Saudijske Arabije.\nStručnjaci iz sveta umetnosti sada moraju da reše još jednu zagonetku - gde je uopšte "Spasitelj sveta"?\nProfesorka Modestini je čula od jednog stručnjaka za restauraciju da ga je neka osiguravajuća kuća zamolila da pregleda sliku u Cirihu prošle jeseni, ali da je to potom otkazano. Nakon toga, svi tragovi joj se gube.\nOtkazano izlaganje slike\nZvaničnici francuske vlade, koja je vlasnik pariskog Luvra, prvobitno su hteli da uključe sliku u veliku izložbu planiranu za jesen, povodom 500. godišnjice Leonardove smrti. Međutim, njihov stručnjak za Leonarda Žak Frank zasuo ih je pismima istakavši svoje sumnje i činjenicu da bi njeno uključivanje u izložbu bilo ravno skandalu.On napominje da Francuska ne može sebi da dozvoli “ponižavanje” time što bi u muzeju svetskog ranga izložila sliku sa ozbiljnim sumnjama o autorstvu.


40 hiljada zaposlenih neredovno prima platu! – Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/Društvo/40 hiljada zaposlenih neredovno prima platu!\nU Crnoj Gori, prema grubim procjenama, između 30 i 40 hiljada zaposlenih ne prima zarade ili ih primaju neredovno, saopštili su predstavnici Saveza sindikata (SSCG) i dodali da taj problem najviše opterećuje standard i egzistenciju građana.\nU toj sindikalnoj organizaciji su rekli da je, iako o tome zvaničnih preciznih podataka nema, činjenica da ogroman, ako ne i najveći broj zaposlenih, ne prima zaradu redovno, dok pojedini zaposleni, ne primaju zaradu čak i po nekoliko mjeseci, pa i u dužem vremenskom periodu.\n“Jedino zaposleni u javnom sektoru primaju plate redovno, mada i kod njh ima manjih zakašnjenja u isplati zarada zbog opterećenosti budžeta”, rekli su agenciji Mina-business iz Službe za informisanje SSCG.\nOni su ocijenili da problem neredovnosti isplate zarade zaposlenih najviše opterećuje standard i egzistenciju zaposlenih, da i pored zakonske regulative, prevashodno zakona o radu i o inspekciji rada, ovlašćenjima poreske i inspekcije rada, nema dovoljno rezultata u realizaciji elementarnih prava zaposlenih, odnosno prava na zaradu koja se shodno zakonskim propisima isplaćuje u novcu.\n“Smatramo da je potrebno jačanje kontrolne funkcije državnih organa, veća odgovornost poslodavaca, kao i veće sankcije za nepoštovanje zakonskih propisa”, poručili su iz SSCG.\nU Savezu smatraju da su, na prvom mjestu, poslodavci dužni da obezbijede isplatu zarada i drugih primanja zaposlenih, socijalnu i drugu sigurnost i da ispunjavaju i druge obaveze prema zaposlenima, a država kao najodgovorniji društveni faktor, da svojim mehanizmima i instrumentima obezbijedi poštovanje i sprovođenje svih zakonskih propisa.\n“Kada su u pitanju mehanizmi zaštite, zaposleni se mogu obratiti prevashodno SSCG, odnosno pravnoj kancelariji Saveza, nadležnim državnim organima, posebno Inspekciji rada, Upravnoj inspekciji isključivo za javni sektor, Agenciji za mirno rješavanje radnih sporova, kao i nadležnim sudovima”, precizirali su iz Saveza.\nOni su objasnili da je najpozvanija u tom slučaju da reaguje Inspekcija rada, koja je nadležna da nadzire poslodavca i sprovođenje odredbi Zakona o radu, Opšteg kolektivnog ugovora (OKU), drugih propisa i opštih akata.\n“Ovaj organ je nadležan takođe i za pojedinačne slučajeve, na osnovu podnošenja individualnih zahtjeva za inspekciju, kontrolu i postupanje po osnovu anonimnih pritužbi. Tu je i Agencija za mirno rješavanje radnih sporova, kod koje je neophodno da zaposleni podnese predlog za pokretanje postupka i saglasnost poslodavca, da bi se okončao postupak mimo suda”, rekli su iz SSCG.\nNa kraju, kako se dodaje, preostaje sud koji u radnim sporovima postupa po načelu hitnosti.\nIz Sindikata su, odgovarajući na pitanje šta je potrebno uraditi kako bi se zaposleni osigurali da će poslodavci redovno isplaćivati zarade, odnosno da li je problem zakonski okvir ili je potrebna bolja kontrola nadležnih institucija, rekli da se SSCG zalaže, uvijek se zalagao i traži da se zakoni dosljedno i jednako primjenjuju na sve građane, odnosno zaposlene, pri čemu nadležni organi i institucije imaju ključnu ulogu.\n“Takođe, Savez traži i insistira na odgovornom ponašanju i postupcima svih državnih institucija, da organizovano i efikasno djeluju u slučaju kršenja i nepoštovanja zakonskih propisa koji se odnose na sferu radnih odnosa”, dodali su iz Saveza.\nKada je u pitanju zakonski okvir koji reguliše socijalna i ekonomska prava zaposlenih, u SSCG smatraju da postoji zadovoljavajuća zakonska regulativa, koju svakako treba unaprijediti i poboljšati, uz angažovanje svih nadležnih institucija i subjekata, kako bi se taj problem sveo na najmanju moguću mjeru.\n“Smatramo da je osnovni problem nepoštovanje rješenja predviđenih Zakonom o radu, kolektivnim ugovorima i durgim propisima, kojima se uređuju prava i obaveze zaposlenih, odnosno zarade i druga primanja. Problem je i nepostojanje socijalnog dijaloga kada se radi o ključnim pitanjima od interesa za položaj zaposlenih, posebno kada su u pitanju sistemski zakoni”, ocijenili su iz sindikalne organizacije.\nPoslodavci, kako su naveli, na različite načine pokušavaju da izbjegnu propisane obaveze, bilo prema zaposlenima, bilo prema državi, što za posljedicu ima siromašenje fondova, penzijskog i zdravstvenog osiguranja, što u krajnjem najviše pogađa najugroženije kategorije stanovništva.\n“Veliki broj poslodavaca bez obzira na finansijske pokazatelje isplaćuje minimalne bruto zarade svim zaposlenima, kao što su trgovina na veliko, ugostiteljski objekti, kao i agencije za privremeno zapošljavanje. Vrlo često se ugovorima o radu, koji zaposleni potpisuje, predviđa zarada u minimalnom iznosu, dok je njen neto iznos veći, tako da jedino u tom slučaju reaguje Poreska uprava (PU) preduzimajući zakonom propisane mjere”, rekli su iz SSCG.\nPrema evidenciji PU, minimalnu zaradu u iznosu od 193 eura u 2014. godini primilo je 19,31 hiljada zaposlenih, a do novembra prošle godine 14,38 hiljada zaposlenih.\nplata Savez samostalnih sindikata Crne Gore


LSV: Pritisci na naše kandidate u opštini Kovačica | Autonomija\nLSV: Pritisci na naše kandidate u opštini Kovačica\n"O incidentima ćemo upoznati predstavnike kancelarije Evropske unije i OEBSA u Beogradu"\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) saopštila je danas da neće imati kandidate na predstojećim izborima za savete mesnih zajednica u opštini Kovačica zbog nepoštovanja osnovnih pravila demokratskog izbornog procesa i ako se nastavi sa pritiscima na njene kandidate.\n“Kandidati LSV bili su spremni da se nadmeću za glasove birača, ali su u prethodnih nekoliko dana aktivisti Srpske napredne stranke, preko svojih posrednika, upozoravali kandidate LSV da kandidatura na izborima nije mudar potez. Ligaši su zastrašivani otkazima sa radnih mesta i drugim protivzakonitim sredstvima pritisaka”, navela je ta stranka.\nU saopštenju se ukazuje da je do tih pretnji došlo neposredno pred samo prikupljanje potpisa u Kovačici i Uzdinu, te upozorava da su time predstavnici vlasti “flagrantno prekršili brojne ustavne i zakonske norme” koje svim građanima Srbije garantuju slobodu političkog izražavanja i organizovanja.\n“Ako se naprednjaci prema svojoj političkoj konkurenciji ponašaju na ovako besprizoran način već prvih dana izbornog procesa, šta bi se moglo očekivati kako intenzitet kampanje bude jačao?”, dodaje se u saopštenju.\nLSV je poručila da će o ovim incidentima upoznati predstavnike kancelarije Evropske unije i OEBSA u Beogradu, te da će na sastanku predstavnika vlasti, opozicije i eksperata, koji je najavljen za početak septembra, otvoriti pitanje opšte regularnosti izbornog procesa.


Laguna - Bukmarker - Promocija knjige „Afrikanac“ Dušana Miklje u Bijeljini - Knjige o kojima se priča\nPromocija knjige „Afrikanac“ Dušana Miklje u Bijeljini\nBeograd, 7. septembar 2011\nU četvrtak, 8. septembra u 19 sati, u Narodnoj biblioteci Filip Višnjić u Bijeljini, pisac Dušan Miklja promovisaće svoj roman „Afrikanac“, koji je objavila izdavačka kuća Laguna. Pored promocije svoje poslednje knjige, Miklja će se osvrnuti i na svoja druga dela u izdanju Lagune.\nU romanu „Afrikanac“ čitalac zaranja u jedan fantastičan svet u kome su književni junaci carevi i predsednici, princeze i vračevi, pesnici i avanturisti, gerilci i ambasadori, svet koji vrvi od mitomana, erotomana, srebroljubaca i medjunarodnih licemera, među kojima ima i ličnosti koje su obeležile možda najuzbudljiviju epohu savremene afričke istorije. Uverljivost kojom su opisani potiče iz činjenice kojom se može pohvaliti malo koji pisac – lično ih je poznavao.\nPustolovine koje se od onih u pikarskom romanu razlikuju jedino po tome što su stvarno doživljene idealno odgovaraju živopisnom ambijentu „crnog kontinenta“: visoke planine, široke reke, prašume, jezera velika kao mora... U „Afrikancu“ se pokreću i značajna mitološka, antropološka, pa i filozofska pitanja o pokidanim vezama savremenog čoveka ne samo sa svojom prošlošću, već i sa prirodom, o različitoj strukturi znanja, o lažnoj humanosti „dobrotvoraca“ i nadmenosti osvajača i, najzad, o samom smislu razvoja čovečanstva.\nOstala dela poznatog pisca o kojima će biti reči su i „Potapanje Velikog ratnog ostrva“, „New York Beograd“, „Kraj puta“ i „Put u Adis Abebu“.


Sneg u Valjevu pada skoro 36 časova | Kolubarske\nSneg u Valjevu, sa kraćim prekidima, pada skoro 36 časova. Visina belog pokrivača je 22 centimetra, a temperatura u 17 časova je iznosila -1 stepen.\nPrema podacima Republičkog hidrometeorološkog zavoda (RHMZ) najviše snega ima u Novom Sadu 34 centimetara, u Zrenjaninu visina snega je 32 centimetra, koliko je i na Kopaoniku, u Loznici visina snega je 25, dok u Beogradu snega ima oko 18 centimetara. Najmanje snega ima u Kuršumliji i Ćupriji oko četiri centimetra.\nMeteorolozi najavljuju da će padavina biti do srede, dok će temperature biti u minusu. Minimalna temperatura u nedelju će biti -12, dok će maksimalna iznositi -2 stepena, u utorak minimalna -5, maksimalna dnevna -1 stepen.\nSaobraćaj na valjevskim ulicama odvija se bez većih problema. Ove večeri centralnim gradskim saobraćajnicama nekoliko puta je prošlo vozilo za čišćenje snega.\nPosao zimskog održavanja gradskih ulica i lokalnih puteva na teritoriji Valjeva dobilo je Građevinsko preduzeće "Ingrap-omni".\nNa predlog opštinskog Štaba Pre 3 sati 33 minuta\nEkološka udruženja i neformalne grupe uputili otvoreno pismo Pre 8 sati 12 minuta


Raskrinkano u: Preko klikbejta do saopštenja za javnost Parlamenta BiH\nČlanovi Kolegija Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine razgovarali su danas s novoimenovanim ambasadorom Sjedinjenih Američkih Država u BiH Erikom Nelsonom (Eric) i njegovim saradnicima.\nTokom razgovora predsjedavajuća Predstavničkog doma Borjana Krišto te njeni zamjenici Denis Zvizdić i Nebojša Radmanović upoznali su gosta s aktuelnim političkim trenutkom Bosne i Hercegovine i procesom uspostave vlasti.\nZahvalivši ambasadoru Nelsonu na pomoći koju SAD u kontinuitetu pružaju našoj zemlji, predsjedavajuća Krišto istaknula je da u BiH ima još mnogo pitanja oko kojih je neophodno razgovarati i tražiti rješenja, a koja imaju utjecaj na normalno funkcioniranje vlasti.\nIstaknuvši da je najvažniji zadatak Bosne i Hercegovine očuvanje mira, stabilnosti, suvereniteta i teritorijalnog integriteta, zamjenik predsjedavajuće Predstavničkog doma Denis Zvizdić danas je naglasio da su pred našom zemljom ključni zadaci vezani za približavanje Evropskoj uniji (EU) i aktiviranje MAP-a kao koraka ka članstvu u NATO-u.\nPrema riječima Nebojše Radmanovića, vrlo je bitno raditi na otklanjanju problema koji su posljedica manjka demokratije, a prije svega razumijevanja i prihvatanja prava drugih da na određene stvari i procese gledaju drugačije. Takve tolerancije, ali i strpljenja u traženju općeprihvatljivih rješenja, dodao je on, nedostaje i to predstavlja problem i u formiranju vlasti. U tom svjetlu Radmanović je pozvao SAD da i u BiH i u Briselu pomognu u strpljivom traženju rješenja, kao i procesima koji vode ka članstvu naše zemlje u EU.\nAmbasador Nelson danas je izrazio nadu da će brži proces uspostave organa vlasti doprinijeti i snažnijem fokusiranju izabranih zvaničnika na brojne ekonomske probleme i reforme, a da će politička pitanja ostati u drugom planu. On je dodao da su SAD spremne pomoći svaki razgovor o reformama, a da pitanje MAP-a predstavlja tehničko pitanje koje će biti riješeno kroz aktivan demokratski dijalog.\nAmbasador Nelson također je istaknuo potrebu da se predstojeći Godišnji sastanak i ekonomski forum EBRD-a, koji je planiran za maj ove godine u Sarajevu, iskoristi kako bi se iz BiH svjetskim investitorima i privrednicima poslale pozitivne poruke i signali koji će im privući pažnju na bh. tržište i njegove potencijale.


ДАЧИЋ: Велико лобирање, али некима ће џабе дати паре\nDAČIĆ: Veliko lobiranje, ali nekima će džabe dati pare\nMinistar Ivica Dačić izjavio je da su zemlje članice Interpola suočene sa velikim lobiranjem kosovskih predstavnika da Kosovo postane član te organizacije.\nOn je, međutim, ocenio da se to neće dogoditi na sednici Interpola koja je zakazana za novembar u Dubaiju.\nDačić je za Radio-televiziju Srbije kazao da članovi Interpola mogu biti i neke teritorije, a ne države, ali je napomenuo da je to moguće jedino ako je država saglasna sa tim.\n„Izglasavanje članstva Kosova bilo bi direktno kršenje i statuta Interpola i kršenje svih pravila koja smo mi ustanovljavali decenijama unazad, a to je da mora prvo da se reši pitanje statusa, pa tek onda pristup Kosova međunarodnim organizacijama“, objasnio je Dačić.\nOn je kazao da misli da je priča o članstvu Kosova u Interpolu politički motivisana i da ima veliku podršku zapadnih zemalja.\nUkazao je i na to da je predsedavajući Interpolom predstavnik Južne Koreje koji je glasao da na sledećoj sednici na dnevnom redu bude glasanje o Kosovu, što nije u skladu sa stavom te zemlje, koja je bila neutralna prilikom glasanja za članstvo Kosova u UNESKO.\n„Pošto su potrebne dve trećine glasova, ja ne verujem da će Kosovo proći na glasanju. Da je UNESKO u pitanju, ili neka politička stvar, mogao bih odmah da kažem da 100 odsto to neće biti, ali ovde smo suočeni sa velikim lobiranjem i prisustvom raznih sredstava“, kazao je Dačić.\nPo njegovim rečima, predstavnici Kosova delegacijama nude novac da dođu na zasedanje Interpola, jer neke delegacije nemaju novca da dođu u Dubai, što je lobiranje i da glasaju za njihovo članstvo.\n„Siguran sam da među onima kojima će dati pare, pošto je tajno glasanje, biće i onih kojima će džabe dati pare, jer će biti protiv“, zaključio je Dačić\nZNAĆE SE DANAS ILI SUTRA DA LI ĆE KiM BITI TEMA SBUN\nDanas ili sutra znaće se da li će Savet bezbednosti UN održati sednicu o situaciji na Kosovu i Metohiji, ali bi glasanje o dnevnom redu sednice, jer se neke zapadne zemlje protive tome, bio presedan, izjavio je danas ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\n„Alternativa je glasanje o dnevnom redu, ali se to nikada nije desilo“, rekao je Dačić.\n„Španija će čvrsto ostati uz Srbiju kada je reč o odbrani teritorijalnog integriteta i suvereniteta, tako da nema šanse da EU postavi kao uslov za ulazak Srbije u EU priznanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova dokle god postoji pet članica koje ga ne priznaju, dokle god ne postoji konsenzus u okviru EU“, kazao je ministar.\nS druge strane, „veliki je cinizam kada neko ko je priznao Kosovo i time narušio osnovne principe međunarodnog prava, a to je nepovredivost granica, sada govori o tome da su to opasni principi koje mi predlažemo, brine se za granice Kosova koje nisu međunarodno utvrđene. Znači, prvo ste srušili granice Srbje, teritorijalni integritet Srbije, pa ste se sada setili da uvodite te principe“, istakao je Dačić.\n„Ostajemo, naravno, na evropskom putu, samo moramo da budemo čvrsti u odbrani naših nacionalnih i državnih interesa. Dok god EU i neke zemlje misle da ćemo mi sve da uradimo samo da bismo bili članica EU, to je za nas loše“, zaključio je Dačić.


Pojačane mjere bezbjednosti na velikim aerodromima\n27. decembar/prosinac, 2009.\nNa velikim aerodromima u Evropi i na sjeveru Amerike, a na zahtev SAD, i danas su na snazi dodatne mjere bezbjednosti i pojačana kontrola putnika.\nNakon osujećenog pokušaja jednog Nigerijca da aktivira eksploziv u petak uveče na letu izmedju Amsterdama i Detroita, 20-ak minuta prije slijetanja aviona sa 278 putnika i 11 članova posade na aerodrom u Detroitu, SAD su odmah uvele dodatne mjere bezbjednosti.\nPutnici su, prema ovim pravilima, izloženi dodatnom pretresu, sav ručni prtljag se posebno pregleda kao i plastične kese koje putnici nose sa sobom.\nEvropska komisija je objavila da je u kontatku "sa kompetentnim organima kako bi se osiguralo da se sva pravila i procedure poštuju u Evropi".\nNigerijac Abdul Faruk Abdulmutalab, koji je pokušao da aktivira eksploziv na letu Amsterdam-Detroit i koga su u tome spriječili putnici, uhapšen je odmah po slijetanju aviona Erbas A-330 američke kompanije Nortvest Erlajns na aerodrom u Detroitu. On je agentima Federalnog istražnog biroa priznao da je povezan sa Al Kaidom.


Studenti iz Zrenjanina uz podršku NIS-a boravili na stručnoj praksi u Rusiji | NIS\nNIS > Poslovi i karijera > Energija znanja > Energija znanja vesti > Studenti iz Zrenjanina uz podršku NIS-a boravili na stručnoj praksi u Rusiji\nStudenti iz Zrenjanina uz podršku NIS-a boravili na stručnoj praksi u Rusiji\nGrupa od 11 studenata Tehničkog fakulteta „Mihajlo Pupin“ iz Zrenjanina vratila se sinoć sa dvonedeljne stručne prakse na Uhtinskom državnom tehničkom Univerzitetu u Ruskoj Federaciji gde su boravili uz podršku kompanije NIS.\nStudenti iz Zrenjanina nakon povratka sa prakse na Uhtinskom univerzitetu u Rusiji gde su boravili uz podršku NIS-a.\nStudenti koji su se usavršavali u Ruskoj Federaciji prva su generacija sa novoakreditovanog smera Industrijsko inženjerstvo u eksploataciji nafte i gasa na zrenjaninskom Tehničkom fakultetu, čije je osnivanje inicirao NIS radi školovanja kadra osposobljenog za rad u kompaniji. Studije su interdisciplinarnog karaktera i podrazumevaju gostovanje profesora sa Univerziteta u Uhti, kao i stručnu praksu za studente.\n„Ova praksa je za sve nas fenomenalno iskustvo koje ne bismo mogli da ostvarimo da nije podrške NIS-a. Svi kursevi koji su bili pripremljeni za nas su bili odlični, a poligoni kojima smo prisustvovali su nas spremili za predmete koje ćemo učiti narednih godina. Naučili smo mnogo, a uspeli smo i da primenimo znanje koje smo do sada u školovanju stekli i videli njegovu primenu u praksi, što je za mene veoma značajno“, rekao je nakon povratka iz Rusije student Atila Keresturi.\nStudentkinji Danijeli Markov je ovo drugi put da obavlja praksu u Uhti. „Zahvaljujući NIS-u, ovo je drugi put kako imam priliku da obavljam praksu u Uhti i vidim kako velike svetske naftne kompanije rade, što je za mene sjajno iskustvo. Praksa je bila sve ono što sam očekivala, predmeti koje smo tamo slušali odgovarali su onome što smo do sada učili, ali i što ćemo tek učiti“, rekla je Danijela Markov.\n„Prezadovoljna sam onim što sam uspela da naučim, vidim i doživim na ovoj praksi. Verujem da će mi ovo iskustvo biti od velikog značaja kad budem počela da radim jednog dana, pošto smo imali priliku da vidimo kako teorijsko znanje koje smo stekli na fakultetu funkcioniše u praksi, i to na svetskom nivou“, izjavila je studentkinja Marijana Dragišić.\nUniverzitet u Uhti je jedan od najprestižnijih svetskih fakulteta u oblasti nafte i gasa, koji školuje kadrove za najveće svetske naftne kompanije poput Gasprom njefta, Lukoila i drugih.\nNIS je pomogao odlazak studenata na stručnu praksu u Ruskoj Federaciji kako bi budući inženjeri imali kvalitetnije i potpunije obrazovanje i kako bi nakon studija imali izvesniju budućnost za rad u struci. Saradnja NIS-a sa obrazovnim i naučnim institucijama odvija se kroz korporativni program „Energija znanja“.


Iz Crne Gore se za sedam meseci izlilo 134 miliona evra - Biznis Telegraf.rs\n19/09/20 | 09:55\nPriliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 126,7 miliona evra\nUkupan priliv stranih direktnih investicija (SDI) u Crnoj Gori, u prvih sedam meseci ove godine, iznosi 419,8 miliona evra, dok se istovremeno iz zemlje izlilo 134 miliona evra, pokazuju preliminarni podaci Centralne banke (CBCG).\nNeto priliv stranih direktnih investicija, odnosno razlika između njihovog priliva i odliva, u julu je iznosila 285,8 miliona evra, što je 18,4 odsto više nego u istom periodu prošle godine, prenosi Investitor.\n"Ukupan priliv SDI pao je 6,3 odsto u odnosu na uporedni period, što je rezultat pada vlasničkih ulaganja", navodi se u Biltenu CBCG. Iz zemlje se, po osnovu ulaganja rezidenata u inostranstvo, odlilo 13,9 miliona evra, dok su povlačenja sredstava nerezidenata investiranih u Crnu Goru iznosila 120,1 milion evra.\nPriliv stranih direktnih investicija u formi vlasničkih ulaganja iznosio je 126,7 miliona evra, što čini 30,2 odsto ukupnog. Od toga je u nekretnine uloženo 51,6 miliona evra, a u preduzeća i banke 75,1 milion evra.\nPriliv SDI u formi interkompanijskog duga bio je 265,2 miliona evra, što je 53,2% više nego u istom periodu 2019.\nTurizam u Crnoj Gori na trećini prošlogodišnje brojke: Evo odakle ima najviše gostiju


CWS: Ohrabrenje za nastavak investicije – AGRO VESTI by agronews.rs\nCWS: Ohrabrenje za nastavak investicije\nHome agro danas CWS: Ohrabrenje za nastavak investicije\nJun 30, 2014 | agro danas, OIE, Srbija, Vesti, Životna sredina\t|\nKompanija Continental Wind Srbija (CWS), koja u Kovinu treba da gradi vetropark vredan oko 280 miliona evra, pozdravlja napore srpskih vlasti da se problem nastao poništavanjem građevinske dozvole za vetropark “Čibuk” reši u što kraćem roku i u interesu svih uključenih strana, saopštila je takompanija.\nZa što skorije rešavanje problema nastalog poništavanjem građevinske dozvole za vetropark “Čibuk” zauzeli su se Ministarstvo rudarstva i energetike, Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infarstrukture i Pokrajinski sekretarijata za urbanizam, graditeljstvo i zaštitu životne sredine, navela je kompanija.\n“Odlučni koraci koje je preduzelo Ministarstvo energetike koje je prvo prepoznalo problem i održalo hitan sastanak sa predstavnicima Pokrajinskog sekretarijata, Elektromreža Srbije (EMS) i nas kao investitora u velikoj meri predstavljaju ohrabrenje za nastavak investicije i ulivaju nam poverenje u pozitivan ishod. U ovim naporima Ministarstvo energetike ima našu punu podršku”, navedeno je u saopštenju CWS.\nTa kompanija smatra da je najvažnije da nalaženjem izlaza iz ove situacije država odredi put kako za nju tako i za druge investitore, unapredi nivo pravne sigurnosti ulaganja u Srbiju i podigne kredibilitet zemlje kao investicione destinacije, izjavila je direktorka CWS Ana Brnabić.\nPotvrdu punog razumevanja ozbiljnosti ove situacije od strane Ministra rudarstva i energetike najbolje oslikava i namera da će stupiti u kontakt sa Sekretarijatom energetske zajednice kako bi se osiguralo da kredibilitet Srbije ne bude narušen novonastalom situacijom.\nContinental Wind Serbia ostaje posvećena ulaganju u obnovljive izvore energije u Srbiji i rešena da uz podršku i saradnju sa nadležnim institucijama nastavi realizaciju svog projekta i izgradi prvi vetropark u Srbiji.\nU tom smislu napori koji svi ulažu u nalaženje rešenja predstavljaju korak bliže početku izgradnje i prvim domaćim kilovatima iz vetra.\nGrađevinska dozvola kompaniji CWS za izgradnju vetroparka u Čibuku iznenenada je ukinuta, čime je ta investicija dovedena u pitanje, izjavila je pre nekoliko dana direktor te kompanije Ana Brnabić i precizirala da je do ukidanja pravnosnažnosti građevinske dozvole došlo zbog, kako je rekla, nejasnoća da li trafo stanica neophodna za rad vetroparkova, može ili ne može biti na ime investitora.\nOvim pobodom oglasilo se i JP “Elektromreža Srbije” iz kojeg navode da je, postupajući po zahtevu “Vetroelektrana Balkana” d.o.o, Beograd, za izdavanje rešenja o odobrenju za priključenje vetrogeneratorskog polja “Čibuk” na prenosni sistem Republike Srbije, kroz podnetu dokumentaciju, utvrdilo da se izdato rešenje o građevinskoj dozvoli odnosi ne samo na proizvodni objekat ovog investitora, nego i na deo prenosnog sistema koji je u isključivoj nadležnosti JP “Elektromreža Srbije”.\n“JP “Elektromreža Srbije” je u prethodnom periodu sve vreme ukazivalo svim potencijalnim investitorima, uključujući i “Vetroelektrane Balkana”, na nužnost usklađivanja njihovih aktivnosti i investiciono-tehničke i pravne dokumentacije sa zakonskom regulativom Republike Srbije”, kaže se u saopštenju.\nDodaje se da je preduzeću “Vetroelektrane Balkana”, od strane JP “Elektromreža Srbije” u više navrata ukazivano da priključak na prenosni sistem može biti isključivo u svojini Republike Srbije, odnosno pod upravom JP “Elektromreža Srbije” i predlagana su odgovarajuća rešenja, kako bi se nastala situacija rešila na zakonit način.\nMeđutim, “Vetroelektrane Balkana” su uporno ignorisale sva ukazivanja na zakonske odredbe da se delovi prenosnog sistema mogu graditi isključivo na ime Republike Srbije – operatora prenosnog sistema, a o čemu je i Pokrajinski sekretarijat bio dužan da vodi računa.\nTags: ana brnabićčibukcontinental wind srbijaobnovljivi izvori energijevetropark\nAktivisti protiv vetrenjača na spisku terorističkih pretnji\nHolandska služba za borbu protiv terorizma saopštila je da je na spisak terorističkih pretnji, zajedno sa islamističkim i aktivistima ekstremne desnice, stavila i ”ektremističke“ aktiviste koji protestuju zbog postavljanja vetrogeneratora


RADIO-XXL – VIDEO//Šakirin novi spot već obara rekorde\nVIDEO//Šakirin novi spot već obara rekorde\nSvega tri nedelje po objavljivanju spota za pesmu “Chantaje”, Šakirin video već je oborio jedan rekord.\nŠakira je pesmu “Chantaje” snimila u saradnji sa reggeton zvezdom Malumom. Zavodljivi prateći spot, koji je objavljen 18. novembra, već je premašio 100 miliona pregleda, čime je postao prvi video na španskom jeziku koji je u tako kratkom periodu odgledan toliko puta.\nMaluma se na Twitteru obratio obožavaocima. “Hvala svim fanovima što ste od ove pesme napravili hit”, napisao je mladi Kolumbijac.\nPesma “Chantaje” debitovala je na 1. mestu Hot Latin Songs liste, postavši tako 14. pesma koja je u tridesetogodišnjoj istoriji ove liste debitovala na samom vrhu. Šakira i Maluma zauzeli su i 96. mesto Billboardove Hot 100 liste.


Beta 24. novembra 2021. 13:10\nDemograf Goran Penev izjavio je danas da je za stvaranje i proširenje porodice potrebno da mladi ljudi imaju poverenje u državu, a da novčani podsticaji za radjanje dece mogu dati rezultate samo na kratak rok.\nKomentarišući najavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da će od 1. januara za svako prvorodjeno dete država uplaćivati 300.000 dinara, Penev je agenciji Beta kazao da i dosadašnjih 100.000 dinara nije bio mali podsticaj, ali da je i pored toga ostvaren rekord po malom broju živorodjenja.\nPredsednik Vučić izjavio je danas da će država od 1. januara za prvorodjeno dete uplaćivati 300.000 dinara, umesto dosadašnjih 100.000, kako bi se dodatno podstaklo radjanje i najavio da će biti izmenjen Zakon o porodici.\nDodao je da je u Srbiji visokovrednovano roditeljstvo, tako da mlade ljude nije potrebno ubedjivati da radjaju decu, ali da veliki broj mladih nema uslove za stvaranje porodice i podizanje dece.\n„Kod nas mladi ljudi nemaju poverenje u državu, tako da mnogi ne vide svoju budućnost u Srbiji i planiraju da napuste zemlju. Iako smo prema tvrdnjama predstavnika vlasti ekonomski lideri u Evropi i na Balkanu, mladi ljudi neće da u pelenama rade za plate od par stotina evra s ugovorom na odredjeno vreme“, kazao je Penev.\nPodsticajne mere države mogu da povećaju broj radjanja, naveo je demograf, ali ta deca će zajedno s roditeljima najverovatnije da napuste Srbiju.\n„Sve dok mladi ljudi ne steknu poverenje u državu, svi novčani podsticaji države za povećanje radjanja će biti ‘nerentabilna’ ulaganja, što se i pokazalo u prethodnom periodu. Ako je predsednik obećao 300.000 dinara pre izbora, mora da uveri mlade ljude da će taj podsticaj trajati i posle izbora“, ocenio je Penev.\nU periodu januar-septembar 2021. godine rodjeno je 45.476, a preminulo 93.713 osoba.\nU odnosu na isti period prethodne godine, kada je broj živorodjenih iznosio 46.270, beleži se pad od 794 odnosno za 1,7 odsto, navodi RZS.\nBroj umrlih u periodu januar-septembar 2021. godine iznosio je 93.713 i u odnosu na isti period prethodne godine, kada je broj umrlih bio 78.445, beleži se rast od 15.268 ili za 19,5 odsto.\nZastave Albanije i UČK postavljene u severnoj Kosovskoj…\nAnketa je završena (pre 4 minuta).


Univerzitet u banjaluci - 3\nMnogi fakulteti u RS nisu ni približno ispunili kvote: Za učitelje samo 18 prijava\n30. 06. 2018 10:30\nBANJALUKA - Sudeći prema broju maturanata koji su se prijavili za polaganje prijemnog ispita u prvom roku, koji će biti 2. jula, na dva javna univerziteta u RS mjesta u naredna dva konkursna roka će ostati na skoro svim fakultetima, a na određenim studijima zainteresovanost je drastično opala.\nUspješno završen uvodni kurs kineskog jezika\n29. 06. 2018 12:53\nBANJALUKA - Prva grupa od stotinjak polaznika uspješno je završila uvodni kurs kineskog jezika, organizovan od strane Konfucijevog instituta Univerziteta u Banjaluci tokom juna 2018.\n"Poljubac referent" ostaje u studentskoj službi\n05. 05. 2018 08:30\nBANJALUKA - Velimir Balaban, poznat po aferi "poljubac referent", prema potvrdi Univerziteta u Banjaluci, nakon izrečene disciplinske mjere i povratka sa bolovanja ostaće na starom radnom mjestu u studentskoj službi Tehnološkog fakulteta u Banjaluci.\nGajanin: Univerzitet da bude pouzdan partner privredi\n26. 03. 2018 10:25\nBANJALUKA - Univerzitet u Banjaluci, sa više od 20.000 studenata, treba da postane pouzdan partner privredi, te da sa jasno definisanim potrebama privrednih subjekata radi na stimulisanju studenata za upis deficitarnih zanimanja, navodi rektor Radoslav Gajanin.\nRaspisan konkurs za rektora Univerziteta u Banjaluci\n21. 02. 2018 18:55\nBANJALUKA - Konkurs za rektora Univerziteta u Banjaluci raspisan je u srijedu, potvrđeno je u Rektoratu ove visokoobrazovne institucije.\nPraksa za 34 studenta u banjalučkim preduzećima i ustanovama\n01. 02. 2018 20:34\nBANJALUKA - Protokolom o studentskoj praksi predviđeno je da 34 studenta u ovoj akademskoj godini volontiraju ili stažiraju u Gradskoj upravi ili gradskim ustanovama i preduzećima, rekao je gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić.\nSanacija "studenjaka": Oko 70 soba biće useljivo za par dana, ubacuju se dodatni kreveti\nBANJALUKA - Oko 70 soba u prvom paviljonu Studentskog centra "Nikola Tesla" u Banjaluci, koji je pretrpio štetu u nevremenu, biće osposobljeno za nekoliko dana kako bi se studenti mogli useliti i pohađati nastavu, koja počinje u ponedjeljak.


Gde ste sve čuli muziku Džordža Klintona, a da niste ni znali! Gde ste sve čuli muziku Džordža Klintona, a da niste ni znali!\n7. jula 2016. — Autor: EXIT\nDžordž Klinton je na toliko načina uticao na savremenu kulturu, da često toga nismo ni svesni. Čuveni muzičar je pored više od 20 albuma radio muziku i za više od 147 filmova, serija i video igara, a evo i najpoznatijih.\nFilm sa Dženifer Aniston i Džulijom Roberts “Mother’s Day” prikazivan je i kod nas, a muziku je radio upravo Klinton, kao i jednu od numera za satiričnu zombi seriju “Ash vs Evil Dead” i čuveni serijal “Entourage”.\nKlinton je bio pozvan i kao jedan od kompozitora i tekstopisaca da radi na animiranom filmu “Happy Feet”, ali i na filmu “Moneyball” sa Bredom Pitom. Za ovo ostvarenje koje je bilo nominovano za Oskara, Klinton je pozajmio numeru “Give Up The Funk”, koja je bila u seriji “Glee”.\nRadio je još i na filmovima “The Crow”, “Charlie’s Angels”, “Bad Boys” i mnogim drugim.


Radio televizija Rožaje - Zbog elementarnih nepogoda 1,2 miliona eura pomoći\nNedjelja, 12 Januar 2020 07:13\nVlada Crne Gore je, u protekle tri godine, opštinama koje su bile pogođene elementarnim nepogodama uputila više od 1,2 miliona eura pomoći, saopštila je ministarka bez portfelja Marija Vučinović.\nOna je, u video poruci objavljenoj na Tviter nalogu Vlade, rekla da su za sve opštine koje su od 2017. godine bile pogođene elementarnim nepogodama reagovali pravovremeno i u skladu sa propisima.\nVlada je, kako je kazala, za sve opštine koje su u prethodne tri godine bile pogođene elementarnim nepogodama reagovala pravovremeno i u skladu sa propisima.\n“Vlada je izdvojila finansijsku pomoć od preko 725.000 eura, kao i urgentnu pomoć od oko 500.000 eura. Samo za 2018. godinu Vlada je za opštine na sjeveru opredijelila preko 200.000 eura urgentne pomoći”, navodi Vučinović.\nOd toga, kako je kazala, 70.000 eura Opštini Plav, 50.000 eura Opštini Gusinje, preko 50.000 eura opštini Andrijevica, Opštini Berane 30.000 eura.\n"Na ime urgentne pomoće ministartsvima zdravlja i prosvjete, UIKS-u, opštinama Danilovgrad, Tuzi, Golubovci i Ulcinj u 2019. ukupno je opredijeljeno oko 300.000 eura", kazala je Vučinović.\nKako je dodala, prošle godine je obrađeno 466 individualnih zahtjeva na osnovu kojih je odobreno blizu 207 hiljada EUR.\n„Naredni period biće posvećen saradnji na svim nivoima kako bi smo omogućili još kvalitetnije uslove i načine rada u cilju smanjenja rizika od potencijalnih katastrofa“, zaključila je Vučinović.


Ministar finansija: Građani će biti nagrađeni za svoju žrtvu - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Ministar finansija: Građani će biti nagrađeni za svoju žrtvu\nMinistar finansija Dušan Vujović izjavio je u ponedeljak, 22. juna 2015. godine, da će glavni rezultat uvođenja akciza na električnu energiju od 7,5 odsto biti povećanje prihoda u budžetu, ali i približavanje cene struje u Srbiji sa zemljama regiona, kao i postepena harmonizacija sa akciznom politikom EU.\n“Glavni rezultat ove mere će biti povećanje prihoda u budžetu, što će popraviti strukurnu stranu budžeta“, rekao je on prilikom obrazlaganja predloga Izmena zakona o akcizama u Skupštini Srbije.\nOvom merom, kako je objasnio, vlada uvodi jedan od stalnih izvora prihoda u budžetu, koji će omogućiti da u narednim godinama ostvari trajne ciljeve svoje politike, a to je “vraćanje svih dohodaka koji se plaćaju iz budžeta, znači i plata i penzija na nivo trenda”.\n“Posle prilagođavanja koje smo imali od oktobra prošle godine, to znači da će građani dobiti nagradu za svoju žrtvu”, rekao je ministar.\nDrugi razlog za uvođenje akcize na električnu energiju, prema njegovim rečima, jeste postepena harmonizacija sa akciznom politikom EU. Rekao je da je u direktivi EU propisan čitav niz proizvoda na koje se uvodi akciza i da Srbija po prvi put uvodi akcizu na električnu energiju kao deo harmonizacije sa ovom direktivom.\nVujović je naveo da se akciza uvodi i kako bi se cena energije približila sa onom u regionu i Evropi.\n“Srbija ima cenu električne energije 4,97 dinara plus 1,06 dinara u svim fiskalnim iznosima. Prva zemlja do nas je BiH sa 6,9 dinara i 1,16 poreskim opterećenjem”, rekao je Vujović i naveo primer Crne Gore koja ima cenu od 8,67 dinara plus 1,21 dinar koliko iznosi poresko opterećenje.\n“I posle predloženog povećanja akciza, Srbija bi i dalje ostala ispod i po ukupnoj ceni električne energije i po poreskim opterećenjima za 25 odsto najmanje.”\nMinistar je objasnio, kako prenosi Tanjug, da će nakon povećanja cene struje za 12 odsto, u kojoj akciza učestvuje 7,5 odsto, poskupljenje prosečnog računa od 2.000 dinara biti samo 325 dinara.\nPredloženim izmenama je predviđeno i uvođenje akcize na tečnost za punjenje električnih cigareta, koja će iznositi četiri dinara po mililitru, kao i uvođenje akcize na nesagorevajući duvan, takozvani bezdimni duvan.\nKako poskupljenje struje komentariše Udruženje sindikata penzionera Srbije možete pročitati u tekstu:\nTags:akcizebudžetDušan Vujoviće-cigaretaekonomijaelektrična energijaElektroprivreda Srbije EPSMinistarstvo finansijaposkupljenjeSrbijastrujaVlada Republike Srbije


Ivica Pavković zatražio od federalnog inspektora zaštitu radnika starijih od 60 godina u bankarskom sektoru | Radio Posušje\nIvica Pavković zatražio od federalnog inspektora zaštitu radnika starijih od 60 godina u bankarskom sektoru\nNa posljednjoj sjednici Zastupničkog doma Parlamenta FBiH, zastupnik Ivica Pavković je zatražio od Federalne uprave za inspekcijske poslove da iznađu način kako bi se zaštitila radnička prava uposlenika u bankarskom sektoru.\nNaime, pojedine banke u Federaciji BiH, prema svojim uposlenicima i to prvenstveno prema uposlenicama starijima od 60 godina, a kojima je do prava na ostvarivanje mirovine ostalo nekoliko godina, nude izmijenjeni ugovor o radu i to na način da im se nudi promjena mjesta rada koje je najčešće udaljeno od mjesta njihova prebivališta po nekoliko stotina kilometara.\nVećina takvih uposlenika odbije potpisati takav ugovor, jer se radi o ženama starijima od 60 godina, od kojih većina ne zna ni voziti i kojima je u tim godinama nezgodno organizirati život u drugom gradu.\nNakon što ne potpišu tako ponuđeni ugovor, dobiju otkaz ugovora o radu i bez prava na otpremninu. Po riječima Pavkovića na taj način se gaze i radnička i ljudska prva i tražio je od nadležnih institucija da se stane u zaštitu takvih uposlenika, piše posusje.net.


Šestović: Srpski BDP ove godine pada 3% | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 22.10.2020 / 19:49\nBEOGRAD - Globalna projekcija govori da će pad svetske ekonomije u ovoj godini biti oko 4 odsto, u Evropskoj Uniji preko 8 procenata, u regionu Zapadnog Balkana očekuje da će pad biti oko 4,8 odsto, a u Srbiji 3 odsto, izjavio je u onlajn intervjuu za portal biznis.rs glavni ekonomista Svetske banke za Srbiju Lazar Šestović.\nTo je za 1,7 odsto manje u odnosu na projekciju iz aprila meseca.\nŠestović je istakao da to govori da ekonomska situacija zbog korona krize u regionu Zapadnog Balkana nije tako loša u odnosu na ono što se očekuje za pojedine razvijenije zemlje. Šestović je to obrazložio činjenicom da se ekonomije regiona razlikuju po strukturi od razvijenijih ekonomija, i da nisu tako jako povezane sa globalnim lancima snabdevanja, što se u ovoj situacija pokazalo kao dobra stvar.\nTakođe, u regionu samo pojedine zemlje imaju značajnije učešće turizma u BDP, ili saobraćaja, koji su najviše pogođeni krizom.\n“U regionu, ekonomski pad se kreće od minus 3 odsto koliko se predviđa za Srbiju, do pada od 12,4 odsto koliko se prognozira za Crnu Goru, koja ima najveće učešće turizma u svom BDP”, rekao je Šestović.\nOn je dodao da su ove projekcije rađene na osnovu podataka koji su bili dostupni do juna, odnosno jula meseca, i da se sada prikupljaju novi podaci, tako da će se njihove projekcije ažurirati.\n“Za iduću godinu Svetska banka prognozira oporavak od 3,5 odsto za Zapadni Balkan. Prognozirane stope oporavka kreću se od 2,9 odsto u Srbiji do 6,9 odsto u Crnoj Gori”, istakao je Šestović.\nOn je dodao da se za naš region uglavnom predviđa blagi oporavak u narednoj godini, i taj oporavak bi se narednih godina ubrzavao da bi dostigao nivo od 4 odsto godišnje koliko je bio pre pandemije.\nU izveštaju Svetske banke se ističe da je nezaposlenost u regionu porasla za polovinu procentnog poena, i ugasila 139 hiljada radnih mesta. Isto tako, procenjuje se da je u regionu još oko 300 hiljada građana zapalo u siromaštvo, ali se naglašava da bi taj broj bio dvostruko veći da nisu bile uvedene mere za suzbijanje posledica pandemije koronavirusa.\nŠestović upozorava da su zbog korona krize fiskalni deficiti porasli do neslućenih razmera.\n“Sada se potpuno normalno govori da neka zemlja ima fiskalni deficit od 10 ili 12 odsto BDP, SAD će imati fiskalni deficit od preko 20 odsto BDP-a. To su bili nepojmljivi iznosi pre samo 10 meseci”, ističe Šestović i upozorava da su tako visoki fiskalni deficiti doveli do velikog rasta javnog duga u većini zemalja. Na globalnom nivou, došlo je do rasta od čak 19 procentnih poena.\n“Tako da smo došli prvi put u situaciju da će udeo javnog duga u svetskom BDP dostići 101 odsto”, rekao je Šestović i istakao da je to situacija koja je uporediva na primer sa periodom posle II svetskog rata i obnovom globalne ekonomije, istakao je Šestović za biznis.rs.\nTagovi: Svvetska banka, srpska ekonomija, Lazar Šestović, koronakriza, Evropska unija


Ovaj veb sajt (u nastavku veb sajt) omogućila je kompanija Nikon Europe BV i njene podružnice (u nastavku Nikon). Slobodno pretražujte. Pristup i korišćenje sajta podložni su sledećim odredbama i uslovima korišćenja i drugim važnim važećim zakonima. Na ovoj stranici su takođe opisane i određene dodatne, važne, pravne informacije. Pristupanjem i/ili korišćenjem veb sajta, obavezujete se i saglasni ste se sa ovim odredbama i uslovima korišćenja. Pažljivo pročitajte ove odredbe i uslove korišćenja. Lični podaci koje navedete preko ovog veb sajta tretiraće se u skladu sa našom „Izjavom o privatnosti“ [●UNESITE VEZU DO IZJAVE O PRIVATNOSTI ].\n2. Ograničenja korišćenja s obzirom na prava intelektualne svojine\nVeb sajt sadrži mnogo elemenata koji su zaštićeni evropskim i međunarodnim autorskim pravima i pravima intelektualne svojine, kao što su (ali nisu ograničeni samo na navedeno) Nikon registrovani žig, trgovačke oznake, logotipi, fotografije, video zapisi, muzika, tekstovi i grafički dizajn veb sajta (u nastavku sadržaji). Ne isključujući dodatna ograničenja koja potiču od važećih zakona, navedena ograničenja korišćenja veb sajta primenjuju se da bi se zaštitila ova prava:\n– Zabranjeno je elektronsko ili bilo koja druga vrsta kopiranja svih delova veb sajta osim u meri neophodnoj za efikasno korišćenje veb sajta putem Interneta i za korišćenje usluga ponuđenih na njemu. Reprodukcija bilo kog dela veb sajta na bilo kom drugom veb sajtu izričito je zabranjena.\n– Zabranjeno je svako prikazivanje i korišćenje registrovanih žigova, trgovačkih oznaka, oznaka usluga i logotipa kompanije Nikon korišćenih na veb sajtu bez prethodnog pismenog odobrenja kompanije Nikon.\n– Nikon vas ovlašćuje da koristite veb sajt i sadržaje veb sajta samo u lične svrhe ─ pod uslovom da ne kršite nijedno autorsko pravo i druga prava svojine ─ i zabranjuje korišćenje veb sajta i sadržaja veb sajta u komercijalne svrhe.\n– U principu, mogu se kreirati hiperveze ka veb sajtu ukoliko vode ka glavnoj stranici [UMETNUTI VEZU ili DODATI: ovog veb sajta]. Zabranjeno je kreiranje takozvanih "dubokih veza" ili "umetnutih veza" direktno ka drugim delovima veb sajta, osim ako to nije odobrila kompanija Nikon.\n– Zabranjeno je automatsko posećivanje veb sajta (npr. korišćenjem "popisivača" ili "autobotova") a bi se sistematski povratile informacije ili da bi se funkcionalno povezali sadržaji ovog veb sajta sa drugim veb sajtom.\n– Zabranjeno je postavljanje hiperveze tako da se veb sajt prikazuje korisniku u okviru drugog veb sajta.\n3. Registrovani žigovi\n"Nikon" je registrovani međunarodni žig korporacije Nikon. Drugi registrovani žigovi, logotipi i oznake usluga koji se prikazuju na veb sajtu mogu biti registrovani žigovi ili neregistrovani žigovi kompanije Nikon, njene grupe kompanija ili partnerskih kompanija.\n4. Neprihvatljivo korišćenje\nZabranjeno je korišćenje veb sajta ili sadržaja na način koji ometa druge korisnike veb sajta, krši njihova prava ili na neki drugi način sprečava pravilno funkcionisanje veb sajta ili štetno utiče na informacije predstavljene na veb sajtu i/ili na softver koji kontroliše njegovo funkcionisanje. Zabranjeno je korišćenje veb sajta pod lažnim imenom ili zaobilaženje bilo koje bezbednosne mere za zaštićene delove veb sajta. Zabranjeno je korišćenje veb sajta ili datih sadržaja koje se može posmatrati kao sastavni deo ili podsticaj ponašanju koje se može smatrati kriminalnim prekršajem, a koje može da dovede do civilnih tužbi ili koje na neki drugi način nije usklađeno sa zakonom.\n5. Veze ka veb sajtovima treće strane\nOvaj veb sajt može da sadrži hiperveze do drugih veb sajtova izvan domena [● UMETNUTI ADRESU VEB SAJTA ILI UMETNUTI: ovog veb sajta]. Kod ovih veza može doći do odstupanja kao što je navedeno na tim stranicama. Sve veze ka veb sajtovima treće strane navedene su isključivo da biste se lakše snašli i koristite ih na sopstveni rizik. Nikon nije odgovoran za sadržaj stranica kojima se na taj način pristupi.\nNi Nikon niti bilo koja druga strana uključena u kreiranje, proizvodnju ili prikazivanje veb sajta nisu odgovorni za eventualni gubitak, štetu ili trošak, niti za bilo kakvu direktnu, slučajnu, posledičnu, posebnu ili tipičnu štetu nastalu zbog vašeg korišćenja veb sajta ili usluga (uključujući i odgovornost za kašnjenja ili netačnosti u prenosu informacija, prekide, obustave ili ukidanje veb sajta) osim ako takva šteta nije rezultat namernog lošeg upravljanja od strane kompanije Nikon.\nNikon neće biti odgovoran za eventualnu štetu niti za viruse koji će možda da zaraze vašu računarsku opremu prilikom pristupanja, korišćenja ili pregledanja veb sajta ili korišćenja nekih ponuđenih sadržaja.\nNijedna stavka ovih odredaba i uslova korišćenja neće isključiti ili ograničiti odgovornost kompanije Nikon kada se ta odgovornost ne može isključiti ili ograničiti primenjivim zakonom.\nVeb sajt koristite i pregledate na sopstveni rizik. Osim u slučajevima kada je izričito navedeno, sve na veb sajtu koristi se "kao što jeste" i "kao što je dostupno".\nNikon se izričito i u najvećoj meri dozvoljenoj zakonom odriče svake vrste garancije, bilo izražene ili podrazumevane, uključujući, ali ne ograničavajući se na podrazumevane garancije zadovoljavajućeg kvaliteta, podesnosti za odgovarajuću svrhu ili nekršenja prava.\nIzuzetna pažnja se poklanja sadržajima i tačnosti informacija predstavljenih na veb sajtu. Međutim, Nikon ne garantuje da će veb sajt i informacije na njemu da odgovaraju zahtevima korisnika, da će veb sajt da funkcioniše neometano, pravovremeno, bezbedno i bez greške; takođe, Nikon ne garantuje rezultate koji će se možda ostvariti korišćenjem veb sajta.\nPreuzimanje ili na neki drugi način prikupljanje materijala i/ili podataka korišćenjem ili direktnom posetom veb sajtu, vrši se po sopstvenom nahođenju i na sopstveni rizik.\nVi ste odgovorni za sadržaj datoteke za deljenje fotografije koju postavite na server kompanije Nikon i za sav ostali materijal koji se distribuira preko veb sajta ili usluga. Odgovorni ste za sve novčane nadoknade do kojih može da dođe zbog korišćenja veb sajta ili usluga. Slažete se da ćete da nadoknadite štetu nastalu zbog vašeg korišćenja veb sajta ili usluge kompaniji Nikon i svim njenim podružnicama i to za gubitke, štetu ili za nastale novčane nadoknade i za svaku tužbu ili pravni proces koji se pokrene ili koji se najavi kompaniji Nikon ili njenim podružnicama.\n9. Odgovornost za korisničko ime i lozinku\nKada pružate informacije korišćenjem ili primenom korisničkog imena i lozinke, saglasni ste da ćete da pružite tačne, precizne, ažurirane i kompletne informacije koje se zahtevaju u obrascima za registraciju, a koje vam je omogućila kompanija Nikon preko veb sajta ili na neki drugi način. Ukoliko su informacije koje pružite netačne, neprecizne, neažurirane ili nepotpune, Nikon može da vam ukine ili da vam privremeno zabrani pristup važnim odeljcima veb sajta.\nKorisničko ime i lozinka koje dobijete da biste pristupali određenim uslugama obezbeđenim preko veb sajta su poverljivi i zabranjeno je da ih otkrivate ili delite sa nekom trećom stranom ili da ih na neki drugi način koristite u neovlašćene svrhe. Odgovorni ste za očuvanje poverljivosti korisničkog imena i lozinke i primate punu odgovornost za sve aktivnosti koje se budu odvijale pod vašim korisničkim imenom i lozinkom.\nPotvrđujete da zajedničko korišćenje korisničkog imena i lozinke predstavljaju vašu autorizaciju. Svesni ste da ćete biti odgovorni za svaku akciju registrovanu za vreme korišćenja vašeg korisničkog imena i lozinke. Dakle, treba da imate na umu da morate da primenjujete odgovarajuće bezbednosne mere kako biste obezbedili da dodeljeno korisničko ime i lozinku koriste isključivo ovlašćene osobe.\nSaglasni ste da ćete:\n– odmah obavestiti Nikon o svakom neovlašćenom korišćenju vašeg korisničkog imena ili lozinke ili bilo kom drugom kršenju bezbednosti; i\n– da ćete na kraju svake sesije da se odjavite pomoću svog korisničkog imena.\nNikon u bilo kom trenutku može da revidira ili da ažurira ove odredbe i uslove korišćenja. Bićete obavezani tim revizijama i zbog toga treba povremeno da posećujete ovu stranicu da biste pogledali aktuelne odredbe i uslove korišćenja.\n11. Primenjivi zakon\nOve odredbe i uslovi korišćenja podložni su i sačinjeni u skladu sa holandskim zakonom. Sudovi u Amsterdamu imaju ekskluzivnu nadležnost da presude u svim sporovima do kojih može doći zbog ili u vezi sa ovim odredbama i uslovima korišćenja.\nPDV broj NL 002288734B01\nRegistracioni broj 34139593


Kancelarija za KiM: Optužbe na račun Save Janjića smišljene da se maskira istina o Dečanima – Dnevni Magazin\nOd trenutka kada je organizacija “Evropa nostra” svrstala manastir Visoki Dečani na listu sedam najugroženih lokaliteta u 2021. godini, ne prestaju pokušaji Prištine da relativizuje ovo činjenično i dokazima potkrepljeno stanje.\n“Niti su Visoki Dečani sami sebe granatirali, niti je otac Hariton sam sebi odsekao glavu 1999. godine”, ističe se u saopštenju Kancelarije za KiM.\nZato su, kako se navodi, “apsurdni pokušaji da se samozvano Kosovo samoproglasi oazom multikulturalnosti i verske tolerancije, kada svakodnevno imamo incidente na terenu o kojima je obaveštena i Evropska unija, kao i sve relevantne međunarodne institucije na Kosovu i Metohiji”.\nZahtev za istragu protiv Save Janjića zbog navodnih “ratnih zločina”\nOdbor za zaštitu ljudskih prava i sloboda u Prištini tvrdi da bi “u pravnoj državi Sava Janjić trebalo da bude osuđen za ratne zločine”, jer navodno “manastir Dečani ne samo da nije ugrožen od Albanaca ili kosovskih institucija, već i prema Ahtisarijevom paketu i važećim zakonima uživa eksteritorijalni status”.\nPozivajući se na navodne svedoke Odbor saopštava da su “u manastiru Dečani, pored raspoređivanja paravojnih formacija i regularnih srpskih snaga, policija i vojska tukli i mučili Albance uzete kao taoce”.\nU saopštenju se Janjiću zamera što se žali da “kosovski Albanci i institucije ugrožavaju manastir Dečani”.


Parlamentarci zemalja obuhvaćenih Procesom stabilizacije i pridruživanja Jugoistočne Evrope redovno su isticali da jasna i neosporna perspektiva punopravnog članstva u EU predstavlja najpotrebniji i najefikasniji podsticaj za ostvarivanje i sprovođenje reformi u zemljama jugoistočne Evrope, te unapređenje regionalne saradnje i stabilnosti, odnosno unutrašnji demokratski, ekonomski i društveni razvoj. U vezi sa tim, učesnici Konferencije predsjedavajućih komisija za vanjske poslove i evropske integracije nacionalnih parlamenata zemalja koje učestvuju u procesu saradnje u Jugoistočnoj Evropi (SEECP), održane u Bukureštu, 24. i 25. marta 2005. godine, odlučili su, po uzoru na COSAC, da uspostave regionalni oblik parlamentarne saradnje odbora za evropske integracije (Akcioni plan konferencije, stav 10).\nCOSAP je osnovan u Sarajevu juna 2005. godine kao rezultat zaključaka Solunskog samita 2003. godine. Koncipiran je kao forum koji ima za cilj promovisanje osnovnih unutrašnjih reformi na osnovu zajedničke težnje ka integraciji u EU.\nNa sastanku u Sarajevu usvojena su pravila procedure prema kojima Konferencija ima rotirajuće predsjedavanje i sastaje se dva puta godišnje da razmatra aktuelna pitanja u vezi sa Procesom stabilizacije i pridruživanja i proširenjem EU, a uvedena je i Trojka (bivši, aktuelni i budući predsedavajući) kao format djelovanja.\nCOSAP konferencija potvrda je spremnosti zemalja učesnica u pogledu sprovođenja reformi koje se temelje na vrijednostima Evropske unije, a koje podrazumijevaju razvoj demokratije, vladavinu prava, poštovanje ljudskih prava i sloboda, toleranciju, međusobno razumijevanja koje vodi konsolidaciji i pomirenju.\nCOSAP ima jasnu agendu i perspektivu jačanja saradnje između odbora za evropske integracije, u čemu značajnu pomoć pruža Evropski parlament. Može se cjeniti kao uspješna i funkcionalna mreža sa jasnom agendom.


19.09.2021 | Info\nVirusolog i mikrobiolog Veterinarskog instituta u Kraljevu Milanko Šekler, koji se od početka pandemije korona virusa zalagao za uvođenje kovid propusnica, izrazio je, međutim, danas bojazan da je možda već kasno da se njihovim uvođenjem dobije pravi efekat i da ne bude ovoliki broj zaraženih dnevno.\nOn je na RTS podsetio da su kovid propusnice u mnogim državama zapadne Evrope uvedene još pre leta i da su dale rezultate, a da u Srbiji da ispada kao da nema gore stvari na svetu nego ugroziti prava antivakserima.\n"Ovde su se stalno pravdali ljudskim i ustavnim pravima. Meni je čudno da takav sistem uvode Slovenija, Italija, Francuska, Austrija i mnoge druge zemlje Evrope i da se tamo ne žale na kršenje ljudskih prava", rekao je Šekler.\nPrema njegovm rečima, "ispada da je državi važnije šta će o njoj da misle antivakseri nego građani koji su se vakcinisali, bili poslušni i radili sve što treba".\n"To me podseća na građane koji redovno plaćaju grejanje, vodu i struju i one koji ne plaćaju ništa, a onda se država dogovara kako će da plate, kojom dinamikom i kako da im otpiše deo duga. Ko tu ispada majmun? Ispada da je u prednosti onaj ko krši propise. Tako i ovde", rekao je Šekler.\nOn je istakao da samo zahvaljujući vakcinisanima zdravstveni sistem nije doživeo krah, ali da će medicinski radnici "poludeti" jer dobijaju teže slučajeve, a veći je broj testiranih.\n"Pozdravljam, to što je država napravila i opremila kovid bolnice, to je za svaku pohvalu. Pozdravljam što ima i toliko vakcina, međutim, nije mi jasno zašto upropastiti to ponašanjem koje je potpuno neprimereno", kaže Šekler.\nOn je ukazao da i vakcinisani mogu da se zaraze, ali u mnogo manjem procentu, sa mnogo blažom kliničkom slikom i mnogo manjom verovatnoćom da se desi bilo šta neželjeno.\nUkazao je i da je sav teret spasavanja ljudskih života pao na mali broj ljudi u kovid sistemu koji se iscrpljuju dežurstvima, a onda vide da, kako kaže, nigde nema nikakvih mera.\nIstiče da su veliki problem i svadbe i da mu nije jasno zašto za njih ne važe ista pravila kao za festivale koji su letos održani, kao što su propusnice bile uvedene za Egzit, Arsenal fest i još neke tokom leta.\n"Meni ništa tu nije jasno, šta je problem, gde je zaglavilo i zašto smo okrenuli glavu od trenutne situacije", zaključio je doktor Šekler.


Međunarodna organizacija rada: Inspektori moraju da vrše nadzor nenajavljeno – Radnik.rs\nRadnik.rs > Priče > Međunarodna organizacija rada: Inspektori moraju da vrše nadzor nenajavljeno\nAutor: Ekipa sajta Radnik 12/07/2019 2 komentara\nČedanka andrić, ILO, inspekcija rada, inspektorat rada, jovan protić, Međunarodna organizacija rada, minsitarstvo rada, MOR, najava inspekcijskog nadzora, redovno inspekcijski nadzor, ugs nezavisnost, vanredni inspekcijski nadzor\nSrbija bez odlaganja treba da osigura da njeni inspektori rada mogu da vrše nadzore i ulaze na radna mesta slobodno i bez prethodne najave poslodavcu, naložio je Komitet za primenu standarda Međunarodne organizacije rada Ministarstvu za rad na konferenciji u junu ove godine.\nU dokumentu Komiteta u koji je Radnik.rs imao uvid takođe piše da Srbija do septembra ove godine mora da izvesti koje je mere preduzela po ovom pitanju, a prema rečima predstavnika Međunarodne organizacije rada (MOR), Srbija će u narednom periodu morati da menja Zakon o inspekcijskom nadzoru.\nSlučaj Srbija: Inspektori po zakonu najavljuju nadzor\n„Srbija je ove godine (2019. godine) bila slučaj na Komitetu za primenu standarda Međunarodne organizacije rada“, navodi Čedanka Andrić, izvršna sekretarka sindikata UGS „Nezavisnost” koja je prisustvovala toj konferenciji.\nPrema njenim rečima, Srbija je prekršila Konvenciju 81 MOR-a koja se odnosi na rad inspekcije rada. U ovoj konvenciji koju je Srbija ratifikovala između ostalog piše da inspektori rada „ulaze slobodno bez prethodne opomene u svako doba dana i noći u svako preduzeće koje podleže kontroli inspekcije“.\nSuprotno ovom članu konvencije, inspektori u Srbiji su dužni da najave nadzor poslodavcu i to u skladu sa Zakonom o inspekcijskom nadzoru.\n„Inspektor u pisanom obliku obaveštava nadziranog subjekta o predstojećem inspekcijskom nadzoru, najkasnije tri dana pre početka nadzora“, piše u članu 17. Zakona o inspekcijskom nadzoru.\nU istom članu zakona pak pobrojano je više slučajeva u kojima se nadzor ne najavljuje, između ostalog, kada to nalaže zaštita javnog interesa, odnosno otklanjanje opasnosti po život ili zdravlje ljudi, imovinu, prava i interese zaposlenih i drugih radno angažovanih lica, itd.\nAndrić kaže da su zamerke sindikata na Zakon o inspekcijskom nadzoru ignorisane 2015. godine kada je taj propis donelo Ministarstvo državne uprave.\n„Zakon nije bio podnet na mišljenje Socijalno-ekonomskom savetu, a tada je i Ministarstvo za rad dalo negativno mišljenje na ovaj zakon“, kaže Andrić.\nJovan Protić, nacionalni koordinator Međunarodne organizacije rada za Republiku Srbiju, potvrđuje da je utvrđeno da zakon u Srbiji koji se odnosi na inspekciju rada nije usaglašen sa međunarodnim konvencijama – konvencijom 81 i konvencijom 129 (koja se odnosi na inspekcijski nadzor u poljoprivredi).\n„Ako se inspekciji rada preko Zakona o inspekcijskom nadzoru nameće najavljivanje nadzora, smatra se da ona ne ispunjava svoju dužnost“, kaže Protić.\nAndrić takođe kaže da se inspekcijski nadzor često obesmišljava najavljivanjem nadzora unapred.\n„Vi (kao poslodavac) u međuvremenu možete da antidatirate dokumenta, dopunite ako nečeg nema, mogućnosti da izigrate nadzor su ogromne. Šta više, prema propisima, ukoliko inspektor tokom nadzora pronađe nepravilnosti u delu u kom nije najavio poslodavcu da će kontrolisati, on mora da dopuni I ponovo pošalje obaveštenje“, kaže Andrić.\nO problemima koji proizilaze iz najavljenog inspekcijskog nadzora poslodavca je 2016. godine je pisao dr Mario Reljanović u tekstu „Inspekcija iz doba Jure“ koji je objavljen na Peščaniku.\nArgumenti Ministarstva za rad\nIz Ministarstva za rad su za Radnik.rs potvrdili da je Komitet Međunarodne organizacije rada naložio da Srbija usaglasi propise sa odredbama konvencija broj 81 i 129.\n„Međunarodna organizacija rada će pružiti tehničku pomoć Republici Srbiji radi usklađivanja zakonodavstva sa međunarodnim standardima“, navodi se u odgovoru.\nU odgovoru Ministarstva portalu Radnik.rs takođe piše da „inspekcijski nadzor može da se vrši i bez prethodne najave, što Inspektorat za rad redovno i čini“.\nPrema rečima izvršne sekretarke UGS „Nezavisnost“, Ministarstvo za rad je na konferenciji Komiteta u Ženevi navelo u odbranu rada inspekcije rada u Srbiji da se samo 7% nadzora najavljuje.\n„Tih 7% je oko 4.500 nadzora prošle godine. Ono što je takođe izneto je da nijedan inspektor u Srbiji nije kažnjen zato što je išao u nenajavljeni nadzor. Međutim, to nije promenilo stav Komiteta, zakon direktno krši konvenciju“, kaže Andrić.\nU Godišnjem izveštaju Inspektorata za rad za 2018. godinu je navedeno da je inspekcija rada izvršila 70.122 inspekcijskih nadzora ali ne postoje podaci o broju inspekcijskih nadzora koji su najavljeni poslodavcima kao ni nenajavljenih.\nProtić iz Međunarodne organizacije rada navodi pak da je argument Vlade Srbije na spomenutoj konferenciji bio da je inspekcijski nadzor preventivno delovanje i da kažnjavanje nije cilj.\n„To je opet ona naopaka logika gde na kraju bude kao u onoj narodnoj izreci – drži vodu dok majstori odu, poslodavac uredi sve po zakonu samo za nadzor. Nenajavljenim nadzorima vi zapravo dovodite poslodavca u situaciju da mora neznajući kada će nadzor da se desi da održava taj nivo ispunjenosti zakona“, kaže on.\nIz Ministarstva za državnu upravu i lokalnu samoupravu, koje je predlagač Zakona o inspekcijskom nadzoru, do kraja rada na ovom članku Radnik.rs nije dobio odgovor na pitanje da li će Zakon o inspekcijskom nadzoru biti izmenjen kako bi se usaglasio sa konvencijama Međunarodne organizacije rada čiji je Srbija potpisnik.\nAgencija “My new j...\nAca 12/07/2019 at 10:39\nBas tako ili ste svesni ili nesvesni ili ne zelite da znate da ogroman broj poslodavaca nepostuje zakon a o utajama poreza i da negovorimo! Radnik je obicno smece jel donosimo zakone koje nikog nezanimaju!\nNikola 14/07/2019 at 11:39\nIznete su delimično tačne informacije.(Komitetu za primenu standarda Međunarodne organizacije rada trebao je da neko lepo da obrazloži čl. Zakona o inspekciskom nadzoru ,šta je to Obaveštenje a šta Nalog za inspekciski nadzor) I do sada tokom inspekciskog nadzora nisu morali da se inspektori rada najavljuju,ovde se meša termin izdavanje Naloga i Obaveštenje nadziranom subjektu.Potrebno je samo imati Nalog za vanredni inspekciski nadzor i po Zakonu inspektori ne moraju da izvrše obaveštavanje nadziranom subjektu.Ali u ovom tekstu, namerno se meša termin Obaveštavanje nadziranom subjektu i Nalog za inspekciski nadzor da bi se stekao utisak da je naš Zakon o inspekciskom nadzoru loš.A to nije tako, jer i u sadašnjem Zakonu postoje posebni slučajevi i kod neregistrovanih nadziranih subjekta(čl.33),a kada je predmet kontrola rada van legalnih tokova.Tako da inspektori rada ničim nisu u Zakonu ni do sada ograničavani da vrše nadzor bez Obaveštavanja nadziranom subjektu i kod registrovanih i kod neregistrovanih nadziranih subjekata.Uslovi koji su gore navedeni u tekstu se odnose na razlog kada se ni Nalog ne izdaje za vanredni inspekciski nadzor.Ovakvim tumačenjem zakona po mom mišljnju vidi se koliko stručna lica poznaju Zakon o inspekciskom nadzoru a koja rade i u Ministarstvu za rad i u Komitetu za primenu standarda.


Inzko produžio mandat stranim sudijama i tužiocima - Kozarac.ba\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Inzko danas je donio odluku kojom produžava mandat međunarodnim sudijama i tužiocima u odjelima za ratne zločine u Sudu i Tužilaštvu BiH.\nOvo je Inzko saopćio na pres-konferenciji u Sarajevu, navodeći da je stranim sudijama i tužiocima mandat produžen na tri godine. Na predmetima organiziranog kriminala i korupcije radit će domaće sudije i tužioci, dok će međunarodni ostati u savjetodavnom kapacitetu. Inzko je rekao da u ovom slučaju nije iskoristio bonska ovlaštenja.\n“To ne znači da domaće institucije ne moraju da planiraju budžete i izlaznu strategiju za strane sudije i tužioce u pravosudnim institucijama, što je neophodno da bi se obezbijedila postepena tranzicija međunarodnog prisustva u pravosudnim institucijama”, rekao je Inzko.\nOn je naglasio da je rješavanje pitanja predmeta ratnih zločina u BiH od ključnog značaja za pomirenje.\nInzko je rekao da će strane sudije i tužioci ostati u Odjeljenju za organizovani kriminal, privredni kriminal i korupciju Suda BiH u funkciji savjetnika, jer smatra da domaće institucije mogu raditi taj posao uspješno, navodeći za primjer slučaj Ali Gašija.\n“Mi nećemo napuštati BiH u tom smislu, jer je vladavina zakona jedan od ključnih prioriteta na kojima će insistirati EU. Umjesto donošenja odluke institucije ove zemlje moraju preuzeti punu odgovornost za procesuiranje takvih krivičnih djela”, rekao je Inzko.\nPrema njegovim riječima, ostanak stranih sudija i tužilaca u Odjeljenju za organizovani kriminal i privredni kriminal Suda BiH i Tužilaštva BiH u kapacitetu savjetnika ne znači da će ijedan predmet biti “zaustavljen i odložen u ladicu”.\nVisoki predstavnik nametnuo je i odluke koje se odnose na grad Mostar, a koje se tiču izbora gradonačelnika i donošenja budžeta ovog grada.\n“Sramotno je da 14 mjeseci nakon izbora Mostar nema gradonačelnika, kao ni budžet grada, što pogađa mnoge građane ovog grada”, rekao je Inzko.\nOn je pojasnio da se, prema izmjenama Statuta grada Mostara koje je nametnuo u trećem krugu, u Gradskom vijeću Mostara gradonačelnik bira prostom većinom uz neophodan kvorum, odnosno minimalno prisustvo od 18 vijećnika.\nKada je riječ o budžetu grada Mostara, Inzko je napomenuo da je odlukom nametnuo određene rokove i mogućnost da, ukoliko vijećnici ne usvoje budžet, to može učiniti gradonačelnik.\nAmbasador Ruske Federacije u BiH Aleksandar Bocan-Harčenko rekao je da je stav njegove zemlje da korištenje bonskih ovlaštenja nije najsrećnije rješenje, ali da Ruska Federacija, kada je riječ o ratnim zločinima, pravi izuzetak i da stoji iza odluka visokog predstavnika.\n“Zagovarao sam produžetak mandata stranih sudija i tužilaca u Odjeljenju za ratne zločine na period od godinu dana. Međutim, drugi ambasadori su smatrali da je neophodan period od tri godine, te je odlučeno na taj način”, rekao je Bocan Harčenko.\nPrema njegovim riječima, Ruska Federacija očekuje da suđenja budu nastavljena na nepristrasan i objektivan način i da se slučajevi rješavaju izbalansirano.\nOn je napomenuo da su pitanja ratnih zločina dio dejtonskog mandata visokog predstavnika i da su u tom smislu bile i diskusije pred UN.\nŠef Delegacije Evropske komisije u BiH Dimitris Kurkulas izjavio je da će EU iduće godine jačanje kapaciteta pravosuđa u BiH pomoći sa 14 miliona evra, od čega će četiri miliona biti usmjereno na jačanje kapacita sudija i tužilaca u smislu borbe protiv korupcije i privrednog kriminala, dva miliona tehničke pomoći za provođenje antikorupcijske strategije i osam miliona za obuku policajaca na državnom i entitetskom nivou.\nOn je naglasio da borba protiv korupcije i uspostavljanje efikasnog sistema za to ostaje jedan od ključnih prioriteta, kako za pitanje liberalizacije viznog režima, tako i za pristupanje EU.\nPremijer Srpske Milorad Dodik već je najavio da će eventualno nametanje odluke o ostanku stranih sudija i tužilaca u BiH biti odbačeno u institucijama RS.


Bihać: Pantić napustio Jedinstvo i prešao u Slogu - mojusk.ba\nSvlačionica Jedinstva bi zbog loše situacije u klubu mogla iz dana u dan biti siromašnija za neko novo ime.\nPrvi koji je ‘dignuo sidro’ i napustio klub iz Bihaća je Aleksandar Pantić. Ovaj fudbaler, koji je dobro poznato ime na terenima u Prvoj ligi FBiH, je odlučio potražiti novu sredinu i sljedeća stanica u karijeri je Sloga iz Siminog Hana.\nPantić je sa čelnicima Sloge dogovorio sve detalje, a svojim dolaskom će klubu iz predgrađa Tuzle pokušati pomoći da sačuva prvoligaški opstanak. U redove Jedinstva ovaj 31-godišnji defanzivac je bio dospio ljetos, a tokom svoje dosadašnje karijere još je igrao za Slobodu i Bratstvo iz Gračanice. – piše sportsport.ba


Lajčak: Nadam se da odluka PR neće uticati na dijalog\nTanjug 24. marta 2022. 00:19\nPRAG – Specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak izrazio je nadu da odluka vlasti u Prištini da ne dozvole glasanje Srba sa KiM na predstojećim izborima u Srbiji, neće negativno uticati na dijalog.\n„Naravno, mi smo bili uključeni u pokušaje da se olakša dogovor o izborima, jer kakva god odluka da je bila doneta, imala bi uticaj na situaciju na terenu. I naravno, za mene kao medijatora, izuzetno je važno da zadržim konstruktivnu atmosferu, kako bismo mogli da nastavimo sa sastancima i da imamo obe strane spremne da se dogovore o stvarima“, rekao je Lajčak u intervjuu za Radio slobodna Evropa (RSE).\nLajčak je govorio i o novom načinu vođenja tog procesa koji je rezultat, kako je rekao, nastale atmosfere i nepoverenja među stranama.\nNa konstataciju RSE da je u neku ruku proces dijaloga ui zastoju, Lajčak je istakao da „pre svega, proces nije u zastoju, već se odvija uglavnom na nivou glavnih pregovarača“.\n„Dakle, razgovaramo o praktičnim pitanjima sa glavnim ciljem da pripremimo sledeći – treći susret dvojice lidera. Ali, za to nam je potrebna konstruktivna atmosfera. Potrebna nam je mirna atmosfera. Nažalost, naravno, kako smo imali krizu sa tablicama, imali smo i situacije koje nisu pogodovale ovoj atmosferi“, kazao je predstavnik EU.\nLajčak je istakao da su dijalog i pitanja koja su predmet dijaloga veoma osetljivi i da trenutna atmosfera nije najpovoljnija, ali je dodao da dijalog svakako mora da se nastavi i da, kako je naglasio, „nemamo luksuz da nemamo dijalog“.\nDodaje da nakon izbora u Srbiji ulazimo u jedinstven period kada neće biti planiranih izbora ni u stranama koje učestvuju u dijalogu, niti velikih izbora u Evropskoj uniji ili SAD i da to znači da je ostatak 2022. godine, a zatim i cela 2023. jedinstvena prilika kada treba da se fokusiramo na dijalog.\nLajčak je naveo i da će organizovati susret predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera privremenih prištinskih institucija Aljbina Kurtija jedino kada se evropska strana uveri da će na tom sastanku biti konkretnih rezultata, navodi RSE.\n„Želim da budem siguran da će sastanak doneti neke pozitivne vesti za građane. Želim da ovaj sastanak pokaže da Aljbin Kurti i Aleksandar Vučić umeju da sednu i da se dogovore o stvarima. Obojica javno i privatno govore da su voljni da dođu u Brisel“, kaže Lajčak.\nNa konstataciju RSE da mu je tokom njegove poslednje posete Prištini i Beogradu, postavljeno pitanje „Da li se dijalog vodi o statusu Kosova?“ na koje je dao dva različita odgovora, Lajčak je jasno odgvorio da se dijalog ne vodi o statusu Kosova.\n„Ne, dijalog je o budućim odnosima između Srbije i Kosova. To je dijalog o normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova“, naglasio je predstavnik EU.


Napad na Pearl Harbor ipak nije bio iznenadan - Klix.ba\nObilježavanje 70 godina napada Napad na Pearl Harbor ipak nije bio iznenadan\nObilježavanje 70 godina napada\nNapad na Pearl Harbor ipak nije bio iznenadan\n4.12.2011. u 12:21\nPred obilježavanje 70 godina od japanskog napada na pomorsku bazu američke mornarice Pearl Harbor na Havajima, nakon čega su SAD ušle u Drugi svjetski rat, memorandum sa kojeg je skinuta oznaka povjerljivo, ukazuje na to da je udar bio očekivan, piše britanski dnevnik Daily Telegraph.\nTadašnji američki predsjednik Franklin Roosevelt nazvao je 7. decembar 1941. godine, kada su japanske snage napale Pearl Harbor, datumom koji će se pamtiti po zlu\nU japanskom napadu poginulo je 2.459 američkih vojnika.\nBritanski dnevnik navodi da su se pred obilježavanje 70 godina od tog datuma pojavili dokazi da je predsjednik Franklin Roosevelt bio upozoren tri dana prije napada da japansko carstvo na Havaje gleda kao na "otvoreni sukob".\nOva informacija daje dodatne dokaze da je Washington odbacivao sve znake upozorenja za masovno krvoproliće i da je ulazak u rat neminovan.\n"U očekivanju mogućeg otvorenog sukoba sa SAD, Japan energično koristi svaku dostupnu agenciju da obezbjedi vojnu, pomorsku i trgovinsku informaciju, obraćajući posebnu pažnju na Zapadnu obalu, Panamski kanal i teritoriju Havaja", navodi se u memorandumu, koji sadrži 26 strana.\nDokument, datiran na 4. decembar 1941. godine pod oznakom povjerljivo i naslovljen "Japanska obavještajna služba i propaganda u SAD", ukazuje na japansko nadziranje Havaja u djelu pod nazivom "Metodi djelovanja i tačke napada."\nMemorandum, koji se sada nalazi u predsjedničkoj biblioteci i muzeju "Franklin Roosevelt u New Yorku, stajao je neobjavljen od skidanja oznake povjerljivo prije 26 godina.\nSadržaj dokumenta otkrio je istoričar Craig Shirly u svojoj knjizi "Decembar 1941: 31 dan koji je promijenio Ameriku i spasio svijet."


Zaharova: Zapad postao saučesnik genocida u DNR i LNR – Čivijaš Radio Šabac\nTakođe je dodala da zemlje NATO treba da odgovaraju za svoje postupke umesto što pozivaju Rusiju na odgovornost zbog specijalne vojne operacije u cilju demilitarizacije Ukrajine.\nSkrenula je pažnju na to da su predstavnici Alijanse licemerno rekli da je „osnova mira na evropskom kontinentu uništena“.\n„Čijim rukama je to urađeno? Zar nisu članice NATO ćutke gledale kako SAD uništavaju Sporazum o protivraketnoj odbrani? Stajali su po strani kada je Vašington jednostrano izašao iz Sporazuma o likvidaciji raketa malog i srednjeg dometa. Dozvolili su Amerikancima da odustanu od učešća u Sporazumu o otvorenom nebu što je obezvredilo sporazum kao efikasan mehanizam kontrole vojnih aktivnosti. Zar nisu saveznici u NATO učestvovali u bombardovanju Jugoslavije, napadu na Libiju, invaziji na Irak? Za 20 godina situaciju u Avganistanu su doveli do krajnje degradacije, a bežeći odatle ostavili su oružje vredno milijarde dolara “, rekla je ona.


Obilježeno 25 godina Matične biblioteke u Istočnom Sarajevu - FILTER\nObilježeno 25 godina Matične biblioteke u Istočnom Sarajevu\nU Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo održana je svačana akademija o 25 godina postojanja i rada Matične biblioteke, kojoj je prethodilo otvaranje izložbe “Izdavačka djelatnost Matične biblioteke Istočno Sarajevo: 1997-2021”.\nVršilac dužnosti direktora Matične biblioteke Istočno Sarajevo Nataša Kulašinac izjavila je novinarima da je ovo značajan jubilej i prilika da se sagleda šta je sve učinjeno za 25 godina, koliko su bili uspješni, ali i šta ih očekuje u narednom periodu.\n“Ovo je značajan jubilej za naš grad jer smo uspjeli da sačuvamo kulturni idenitet Istočnog Sarajeva. Rasli smo zajedno, te kroz izdavačku djelatnost pokazali sve ono što čini kulturno nasljeđe naše regije, ali i Republike Srpske”, istakla je Kulašinčeva.\nOna je napomenula da je prigodnim programom u okviru svečane akademije prikazano proteklih 25 godina rada Matične biblioteke, koja je od osnivanja pretrpjela težak period, sa početnim fondom od 25.000 knjiga i 560 članova.\n“Moram da kažem da smo mi sada jedna respektabilna ustanova sa 118.000 naslova i 4.500 članova, što nas čini drugom bibliotekom u Republici Srpskoj po veličini i na to smo ponosni”, istakla je Kulašinčeva.\nKulašinčeva je pohvalila i rad Dječije biblioteke, koja postoji 10 godina, a predstavlja drugu kuću najmlađim stanovnicima, navodeći da se tu realizuju različite radionice, kursevi, male škole i druge aktivnosti.\n“Ovom izložbom htjeli smo da damo akcenat na 180 naslova, kako monografskih publikacija, tako i audio-knjiga. Nadam se da će se naši sugrađani prisjetiti onih najspješnijih knjiga i možda ih ponovo tražiti i koristiti”, poručila je Kulašinčeva.\nNačelnik Odjeljenja za zaštitu kulturnog nasljeđa u Ministarstvu prosvjete i kulture Republike Srpske Milica Kotur istakla je da je Matična biblioteka u Istočnom Sarajevu izuzetno značajna, te da redovno prate sve aktivnosti, koje nisu male.\n“Iako je ovo jedna od mlađih biblioteka na području Republike Srpske, ona je upravo tom mladalačkom energijom i duhom zaposlenih, kako bivšeg tako i sadašnjeg rukovodstva, doprinijela tome da može da se nosi sa bibliotekama koje imaju tradiciju dužu od 50 i više godina”, istakla je Koturova.\nOna je naglasila da za nju predstavlja veliku čast i zadovoljstvo što je u prilici da prisusutvuje obilježavanju ovog važnog jubileja, jer očekuje da će Matična biblioteka i dalje napredovati.\n“Upravo ona /Matična biblioteka/ baštini sve ono što je naš nacionalni identitet kroz pisanu riječ”, istakla je Koturova.\nMatična biblioteka Istočno Sarajevo raspolaže sa knjižnim fondom od 118.000 monografskih publikacija, od čega 42.000 stručnih i naučnih knjiga i 8.000 knjiga na stranim jezicima.\nOva ustanova raspolaže bogatom referensnom zbirkom koju čine enciklopedije, rječnici, leksikoni, priručnici i bibliografije.\nOsim materijalnih kapaciteta kojim raspolaže ustanova /knjižara, fotokopirnica, knjigoveznica/ najvažniji resurs je i edukovani kadar.\nBiblioteka je u više navrata nagrađivana za svoj rad, te su dobitnici nagrade “Đorđe Pejanović” za najbolju biblioteku u Republici Srpskoj, nagrade “Đorđe Pejanović” za najboljeg bibliotekara, Srebrne plakete grada, Povelje opštine Istočno Novo Sarajevo i mnogih drugih.\nTags: matična biblioteka istočno sarajevo Milica Kotur nataša kulašinac\nPrethodna Otvoren Memorijal ”Boško Vujadin”\nSledeća Izmijenjen režim saobraćaja u tunelima “Stambolčić” i “Kalovita brda”


Prodaju se nikšićki Rudnici boksita | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 21.07.2014 / 19:34\nZainteresovani za kupovinu treba da dostave pisane ponude do 22. avgusta na adresu Privrednog suda, a ponude će biti otvorene 1. septembra, prenosi portal Vijesti.me.\nPredmet prodaje je nepokretna i pokretna imovina Rudnika boksita, koju čine građevinski objekti sa zemljištem u Opštini Nikšić sa poslovnim zgradama u privredi. Na prodaju je i zemljište kao i proizvodna postrojenja, oprema i uređaji, transportna sredstva i druga pokretna imovina nikšićkog preduzeća.\nImovina se prodaje u viđenom stanju, bez garancija kupcu i bez prava kupca na naknadni prigovor i reklamaciju. Svi ponuđači dužni su da za kupovinu ukupne imovine dužnika uplate depozit od 1,4 miliona eura.\nU Rudnicima boksitima je u novembru prošle godine uveden stečaj na zahtev Crnogorske komercijalne banke (CKB) zbog duga od 1,59 miliona eura.\nUkupno prijavljenih potraživanja ima oko 130 miliona evra, od čega država potražuje oko 11 miliona eura a radnici oko 4,5 miliona eura.\nKombinat aluminijuma (KAP) najviše potražuje, oko 43 miliona eura, kao i kompanija Shasta universal INVC registrovana na Britanskim djevičanskim ostrvima, koja potražuje 21,5 miliona eura.\nTagovi: Rudnici boksita, Crnogorska komercijalna banka, Kombinat aluminijuma, KAP


Ne štite isti ljudi Mladića i Karadžića : Nadlanu.com\nNe štite isti ljudi Mladića i Karadžića\nBERLIN, 17. februara 2010. (Beta) - Glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc ocenio je da krug ljudi koji podržavaju i pomažu nekadašnjeg zapovednika vojske bosanskih Srba Ratka Mladića nije istovetan sa grupom onih koji su pružali pomoć bivšem predsedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću dok se skrivao od vlasti.\nU intervjuu za internet izdanje dnevnika "Frankfurter algemajne cajtung", Bramerc je najavio da UN razrađuju pravni mehanizam koji će, za slučaj da Mladić ne bude uhapšen do prestanka rada Tribunala, omogućiti da bude izveden pred međunarodni sud.\nZa slučaj da Mladić bude uhapšen uskoro, Bramerc je najavio mogućnost da proces njemu i Karadžiću bude spojen. Istovremeno je izrazio "obazrivi optimizam da će Mladić biti uhapšen pre zatvaranja Tribunala".\nZa slučaj da do toga ne dođe, kako je rekao, Savet bezbednosti UN upravo radi na formulisanju posebnog mehanizma. "On predviđa da se posebna sudska komponenta aktivira u slučaju da Mladić ili Goran Hadžić budu uhapšeni. Time međunarodna zajednica jasno stavlja do znanja da njih dvojica, kad i gde god da budu uhapšeni, ne mogu da izbegnu sud i da će u svakom slučaju biti poveden međunarodni sudski proces protiv njih", naglasio je Bramerc.


CIRKUS: Bosna se obavezala da neće okupirati Mesec i druga nebeska tela - Naša Borba\nCIRKUS: Bosna se obavezala da neće okupirati Mesec i druga nebeska tela\nBosna i Hercegovina se obavezala da neće okupirati Mesec ni druga nebeska tela, piše u dokumentu koji je ratifikovan u četvrtak na sednici Parlamentarne skuptine BiH u Sarajevu.\nReč je o Ugovoru o načelima kojima se uređuje delovanje zemalja u istraivanju i korišćenju svemira kojim se BiH obavezuje, između ostalog, da neće u svemiru koristiti nuklearno naoružanje.\n„Nećemo da kažemo da je ono nebitno i nevažno, ali u ovoj našoj zbilji, stvarnoj životnoj i političkoj, treba dati šansu onim našm životnim pitanjima boljeg života, ekonomije i razvoja kao dominantne teme. Sve ostalo je margina i smatram da možda nije vreme za pitanje te vrste, ne samo ovog nego i drugih“, naveo je arović.\nPrethodni tekstPODRŠKA SRBIMA U CRNOJ GORI: Snimci i slike iz najudaljenijih krajeva sveta zatresle internet mreže (FOTO/VIDEO)\nSledeći tekstZAŠTO UVEK RUŽE? Pet vrsta cveća koje takođe izražavaju ljubav


Užice i Tuzla selektuju otpad u prigradskim naseljima | ZLATIBORSKE NOVINE\n„Ovo je početak projekta koji je veoma značajan za nas jer se Regionalna deponija za devet osnivača nalazi na teritoriji Grada Užica. Ovim projektom Užice će dobiti oko 420.000 evra i to je prvi korak gde očekujemo da do 2021.godine rešimo pitanje primarne selekcije jednog dela grada. U isto vreme dobili smo saglasnost nadležnih ministarstava, a pre svega Ministarstva za zaštitu životne sredine kroz IPA fondove Evropske unije da krenemo sa realizacijom drugog projekta u vrednosti od 550.000 evra vezanog za primarnu selekciju u ostalom delu grada“ – naveo je Tihomir Petković, gradonačelnik Užica.\n„Naša iskustva su pokazala da gde god je započeta primarna separacija građani su bili više nego voljni da učestvuju u tom procesu. Upravo je to put “kružne” ekonomije, a to jeste strategija Evropske unije. Životna sredina ne poznaje granice koje postavlja čovek“ – zaključio je Radović.


RTCG: Krivokapić vratio ministra Radulovića iz posete Severnoj Makedoniji - Kosovo Online\n26. Januar 2022. • 17:52\nMinistar spoljnih poslova Crne Gore Ðorđe Radulović, po nalogu premijera Zdravka Krivokapića, morao je da prekine službenu posetu Severnoj Makedoniji, piše portal RTCG.\nPozivajući se na saznanja u Vladi Crne Gore, portal piše da je formalno obrazloženje za otkazivanje bilo da premijer nije prethodno obavešten o ovoj poseti i da je zbog toga neophodno da se Radulović vrati u zemlju.\nRadulović je u Skoplju, neposredno pred početak sastanka koji je bio planiran po agendi, dobio nalog iz Vlade Crne Gore da prekine posetu Severnoj Makedoniji i vrati se u Podgoricu.\nRadulović je u toj zemlji trebalo da se sretne sa predsednikom Sobranja, šefom države, potpredsednikom Vlade Severne Makedonije, te šefom diplomatije te zemlje.\nOn je tom prilikom uputio izvinjenje domaćinima zbog otkazivanja posete.\nKrivokapić je juče optužio ministra Radulovića da je od septembra prošle godine intenzivno radio na formiranju manjinske vlade.\n"Tome svedoče brojni kontakti i brojna putovanja. Ja sam čovek koga hoće informacije. Ne postoji informacija o bilo kojem susretu, bilo kojeg člana vlade, a da je nisam dobio na ovaj ili onaj način", rekao je Krivokapić.\nZdravko Krivokapić Severna Makedonija Crna Gora Ministarstvo spoljnih poslova\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić kaže da mu je potpredsednik vlade Dritan Abazović govorio da ga neće izdati, a da je formiranje manjinske Vlade koju je predložio izdaja izborne volje građana, prenosi RTCG.\nKrivokapićev kabinet: Vratiti mandat građanima, a zatim na izbore