Veliki prednovogodišnji koncert grupe THE BESTBEAT | Bilbord\nBilbord, 8 months ago 2 min read 76\nGrupa The Bestbeat je nastala 2005. godine i čine je Vladimir Banovčanin kao John Lennon, Damjan Dašić kao Paul McCartney, Marko Ćalić kao George Harrison i Vitomir Milićević kao Ringo Starr. Nastupajući po velikim evropskim festivalima i manifestacijama, klubovima i gradskim trgovima – ovaj beogradski kvartet poslednjih godina uvrstio u najbolje kontinentalne atrakcije koja svojim izvođenjem i scenskim nastupom verno dočarava duh fenomena grupe The Beatles.\nThe Bestbeat nas na taj način uvek vode na magičnu turneju kroz šezdesete godine i muziku najbolje grupe dvadesetog veka. Program se sastoji od izvođenja pesama koje su proslavile The Beatles i promenile epohu i ne ostavlja ravnodušnim kako njihove fanove tako i publiku koja želi da provede jedno lepo veče za vikend. Nema bolje rok muzike od ove, i to ćemo se još jednom uveriti tokom verne rekonstrukcije doba u kome je ova grupa delovala, a po čemu su The Bestbeat poznati širom sveta.\nIntervju: Noah Whiteroom - Japansko-srpski festival u Tokiju\nIz Seula s ljubavlju: velika zvezda vokalnog džeza na 34. Beogradskom džez festivalu\nYU GRUPA U FESTU 27.OKTOBRA – koncert za najvernije fanove\nPop senzacija „Postmodern Jukebox“ u Štark areni


Obavještenje o sazivanju vanredne Skupštine akcionara Prve banke CG AD - osnovana 1901. godine - Prva Banka Crne Gore\nNa osnovu člana 135, 136 i 151 Zakona o privrednim društvima (“Sl.list Crne Gore” br.65/20) i Odluke Odbora direktora o sazivanju vanredne Skupštine akcionara Prve banke CG AD – osnovana 1901. godine, Podgorica, br. 04/19777.5 od 23.08.2021.godine, objavljuje se slijedeće\no sazivanju vanredne Skupštine akcionara Prve banke CG AD - osnovana 1901. godine, Podgorica\nVanredna Skupština akcionara Prve banke CG AD - osnovana 1901. godine, Podgorica (u daljem tekstu: “Prva banka”) zakazana je za dan 27.09.2021. godine (ponedeljak) u sjedištu Prve banke u Podgorici, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog 141, sa početkom u 18,00 časova, sa slijedećim\nPredlog odluke o usvajanju Politike za izbor i procjenu ispunjenosti uslova primjerenosti člana nadzornog odbora, člana upravnog odbora i nosioca ključne funkcije u Prvoj banci CG AD - osnovana 1901. godine, Podgorica.\nMaterijal za vanrednu Skupštinu akcionara Prve banke sa predlozima odluka i obrascem punomoćja i glasačkog listića, biće na raspolaganju akcionarima Prve banke 20 (dvadeset) dana prije održavanja Skupštine akcionara u sjedištu Prve banke, Bulevar Svetog Petra Cetinjskog 141, svakog radnog dana od 08,00 – 16,00 časova.\nKvorum za Skupštinu akcionara Prve banke čine akcionari koji posleduju najmanje dvije trećine (273.446) od ukupnog broja akcija (410.168) sa pravom glasa, a koji prisustvuju ili su zastupani preko punomoćnika ili su glasali putem glasačkih listića.\nOdluka po predlogu iz tačke 1 dnevnog reda donosi se dvotrećinskom većinom prisutnih akcionara, a odluka po predlogu iz tačke 2 dnevnog reda većinom prisutnih.


Moskva: Ako kolege ne razumeju, možemo i da bombardujemo\nIzvor: Vostok.rs, 24.Jun.2021, 10:44\nZamenik ruskog ministra spoljnih poslova Sergej Rjabkov, komentarišući incident sa britanskim razaračem "Difender", rekao je da ako kolege ne razumeju koje su ruske granice, „možemo i da bombardujemo“. U sredu je Ministarstvo odbrane Rusije saopštilo da je britanski razarač "Difender" prešao rusku granicu i ušao u ruske vode tri kilometra na području rta Fiolent. Posle toga je ruski granični patrolni brod ispalio hice upozorenja, a avion Su-24M „upozoravajuće bombardovanje“ u smeru razarača. Rjabkov je upozorio „sve koji se pod sloganom slobode plovidbe bave kršenjem državne granice Ruske Federacije, od takvih provokativnih koraka“, prenose RIA Novosti. Britanski brod tokom narušavanja granice pogledom iz ruskog lovca „Jer je sigurnost naše zemlje iznad svega“, rekao je Rjabkov novinarima. "Možemo apelovati na zdrav razum, zahtevati poštovanje međunarodnog prava, a ako to ne pomogne, možemo i bombardovati. Ne samo u smeru, već i po meti, ako kolege ne razumeju", dodao je on, odgovarajući na pitanje šta se može učiniti u budućnosti, kako bi se izbegli incidenti slični onome što se dogodilo sa razaračem "Difender", uključujući i sprečavanje da se to dogodi sa Amerikancima. "Teritorijalna celovitost Rusije neprikosnovena. Neprikosnovenost njenih granica je apsolutni imperativ. Čuvaćemo je, kako diplomatskim i političkim, tako i, ako zatreba, i vojnim sredstvima. Ogorčeni smo njihovim ponašanjem i naglašavamo da balansiranje na ivici sukoba može imati najteže posledice za one koji takve događaje planiraju i zatim pokušavaju da ih realizuje", dodao je Rjabkov.


06.3.2014, Informer, Šta bi bilo da je bilo... - Centar za evroatlantske studije - CEAS\n06.3.2014, Informer, Šta bi bilo da je bilo...\nInformer je pitao stručnjake šta bi bilo sa nama da je 1999 te bilo ovakve Rusije?\nPosle izbijanja krize u Ukrajini i ruske intervencije na Krimu, mnogi su se pitali šta bi bilo da je takva Putinova Rusija postojala i 1999 godine kada je NATO bombardovao Srbiju i Crnu goru. Jelena Milić, CEAS direktor, dala je svoje mišljenje na pomenutu temu, i ono je sažeto preneto u objavljenom tekstu.\nSRJ je trebalo da bude bombardovana 1999, jer je Miloševićev režim tad već ušao u zlu fazu, događala su se masovna ubistva civila na Kosovu, a bilo je i primera etničkog češćenja, što na Krimu nije slučaj i zato je ovo poređenje neprimereno. Međutim bojim se da do NATO intervencije ne bi došlo da je geopolitička situacija kao danas. Ne zato što je sad Rusija mnogo jača, već pre zato što se Zapad promenio, posle loše opravdane i sprovedene intervencije u Iraku a i otvorenih pitanja kao šro su Sirija i Iran, ocenila je, između ostalog, Jelena Milić.


Evropski saveznici i poplave – Nebojša Vukanović info blog\nSrbiju, Republiku Srpsku i dio Federacije BiH pogodile su katastrofalne i nezapamćene poplave koje su odnijele na desetine ljudskih života i pričinile ogromnu materijalnu štetu koja će se mjeriti milijardama maraka. I dok se narod, spacioci, policija i vojska danima do krajnjih granica bore da spase stanovništvo u ugroženom području, naši evropski prijatelji i saveznici nijemo posmatraju kako se davimo, i za čudo ne istežu nam uši i ne dijele lekcije o greškama na evropskom putu i sjajnoj evropskoj perspektivi koja bi vjerovatno zajedničkim upravljanjem vodama riješila sve probleme. Vojnici NATO-a opremljeni helikopterima, kamionima, džipovima i drugom opremom našu apokalipsu nijemo posmatraju iz udobnih i toplih soba i ni prstom nisu makli da pomognu svoje saveznike i prijatelje. Izrazito osjetljivi na ljudske patnje i kršenje ljudskih prava oni su trenutno mnogo više zabrinuti za dešavanja i sukobe u Ukrajini, i tamo se žrtvuju i nesebično dijele pomoć tamošnjim prijateljimana putu u obećanu zemlju Evropsku Uniju. Neki od stranih diplomata čak su u ovoj kataklizmičkoj situaciji dali sebi za pravo da nam drže lekcije o homofobiji, LGBT populaciji i potrebi organizovanja gej-parade u srpkoj prijestonici poslije koje bi valjda svi naši problemi biliriješeni.\nEvro-unijati, lobisti i plaćenici su se ućutali, a pomoć Srbima stiže od najbližih komšija, i iz bratske Rusije koja je u Srbiju šalje avione i obučene spasioce. Ne treba sumnjati da će ruski predsjednik Putin imati razumjevanja za našu novonastalu tešku situaciju i veliku nesreću koja nas je zadesila, i da će nam iz najveće zemlje svijeta sa suncem u nevolji ponovo stići značajna pomoć i podrška. Možda će Njemačka kao najjača i najbogatija evropska država imati razumjevanja i značajnijom pomoći pokazati svoju lidersku ulogu na ovom području, ali ne treba puno poznavati istoriju i shvatiti da će iz Londona i Brisela stići samo tužna lica, izrati žaljenja i patetična podrška od koje nećemo imati puno koristi. Englezi još nisu od naše Vlade kupili onih 60 ćurki koje su kao pomoć našoj privredi obećali 1941. godine kada su nas bratski i saveznički gurnuli u rat sa Nijemcima, pa je bilo teško i sada očekivati da će osim u kupovinu političara i sada nešto više investirati u ovo područje.\nNe treba biti veliki rusofil i očekivati da će Rusi zbog nas žrtvovati svoje interese i prema nama pokazivati prevelike emocije, ali ni 1914., 1944 i 1999. godine, kao i nikada kroz istoriju, oni nas nisu milosrdno bombardovali, mada nam u više navrata nisu pritekli u pomoć kada nam je bilo najteže.\nLijepo je čuti da su se Makedonci, Crnogorci, Slovenci i Hrvati odazvali i poslali određenu pomoć i podršku, a Balkan bi bio najsrećnije mjesto na svijetu kada bi sve države i lideri regiona prestali da slušaju strane tutore, bespotrebno se sukobljavaju i svađaju zarad tuđih interesa. Dovoljno je pogledati Kašmir, Indiju i Pakistan, i shvatiti ko ima najviše štete a ko koristi kada se vođeni tuđom rukom narodi kao marionete nepotrebno sukobljavaju i tuku.\nPonašanje većine evro-atlanskih dsržava i članica Evropske Unije tokom ovih nekoliko kriznih dana jasno je pokazalo pravo lice i kakav je njihov odnos prema građanima i ovom području. Godina puzanja, poniženja i ispunjavanja suicidnih uslova kojima smo uništili našu privredu nisu bile dovoljne da nam evropski prijatelji i saveznici priteknu u pomoć na pravi način, pa je vrijeme da se okrene list i zauzme jasan stav. Nama nisu potrebni besmisleni projekti i IPA sredstva za kupovinu radara, semafora i ostalih gluposti namijenjenih podobnim NVO organizacijama, već iskren odnos i ozbiljna partnerska saradnja. Proces evropskih integracija možemo nastaviti jedino pod uslovom da nas stara braća i saveznici poštuju i uvažavaju, da nam se odrede jasni rokovi i uslovi, i da se od nas ne traži da okrećemo leđa jedinom iskrenom savezniku. Putin je u prethodnom periodu pokazao snagu, karakter i odlučnost, a bilo bi suludo i suicidno ako mu Srbi na bilo koji način okrenu leđa. On je rijetka istorijska pojava i ako sada ne iskoristimo priliku i napravimo kardinalnu grešku posledice bi mogle biti gore od poplava koje su nas zadesile.


Danas, od 10 sati, zbog radova na sanaciji havarije na vrelovodnoj mreži u ulici Ilije Ognjanovića 12-14, prekinuta je isporuka toplotne energije za grejanje za objekte u sledećim ulicama: • Zmaj Jovina 1-7, 6-14, 14 a • Katolička porta 2-6, 3-5\nU BRISELU PREDSTAVLjEN PRVI IUZVEŠTAJ O RADU NA PROJEKTU „NOVI SAD- EVROPSKA PRESTONICA KULTURE 2021“\nPredstavnici Fondacije „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“ predstavili su su u Briselu prvi izveštaj o radu. Direktor Fondacije Novi Sad 2021, Nemanja Milenković, predstavio je rezultate titule Evropske prestonice kulture postignute u nultoj godini, kao i planove za\nINFORMATIKA PRODAJE AUTOMOBILE. DANAS JE RAZGLEDANjE\nAko bi ste ovih dana da pazarite neko polovno vozilo, nije loše da znate da je „Informatika“ raspisala oglas za prodaju sedam vozila, među kojima su džipovi i limuzine koje je nekad koristilo rukovodstvo tog preduzeća. Ako ste zainteresovani možete\nPOČINjE OBUKA OSNOVACA O BEZBEDNOSTI U SAOBRAĆAJU\nDanas počinje obuka novosadskih osnovaca o osnovama bezbednosti u saobraćaju. To je deo akcije „Novi Sad Grad kulture u saobraćaju“ koju organizuje Savet za koordinaciju poslova bezbednosti saobraćaja. Obučavaju se deca osnovnoškolskog uzrasta od prvog do četvrtog razreda sa teritorije\nJedan od najstarijih i najupečatljivih delova grada obeležava 300 godina postojanja. U pitanju je Almaški kraj. Zbog toga, Zavod za zaštitu spomenika kulture Grada Novog Sada u saradnji sa Istorijskim arhivom Grada, Udruženjem građana „Almašani“, Departmanom za arhitekturu i urbanizam\nKrvni pritisak je veoma značajan za zdravlje organizma, jer od njegovog nivoa zavisi i hoćemo li ili ne imati kardio vaskularnih problema. Zboga toga služba patronaže Doma zdravlja „Novi Sad“, pod pokroviteljstvom gradske Uprave za zdravstvo, realizuje projekat „Samomerenje krvnog


U VRTIĆU "KOLIBRI": Otvorena prva pametna učionica ruskog jezika u Banjaluci | Banjaluka.net\nU VRTIĆU “KOLIBRI”: Otvorena prva pametna učionica ruskog jezika u Banjaluci\nU Banjaluci je danas otvorena prva pametna učionica ruskog jezika, projekat koji realizuje organizacija “Ruska humanitarna misija” u saradnji sa Udruženjem građana “Kolibri” i istoimenim privatnim vrtićem.\n“Zahvaljujemo ‘Ruskoj humanitarnoj misiji’ koja nam pomaže da se ruski jezik vrati na ovo područje, da bude prisutan i da djeca od najmlađeg uzrasta već iz vrtića počinju učiti ruski jezik i rusku kulturu. Oni će postati nosioci našeg simbola jedinstva i nosioci prijateljstva između naših naroda”, istakao je Sokolov.\nGeneralni direktor “Ruske humanitarne misije” Aleksej Polkovnikov rekao je da je ova organizacija u vrtiću “Kolibri” obezbijedila djelimičnu adaptaciju prostora i bogatu biblioteku sa savremenom opremom za izučavanje ruskog jezika.\n“Učinili smo sve da djeca koja pohađaju ovaj vrtić, njih oko 40 zajedno sa sedmoro djece u dnevnom boravku imaju sve uslove i literaturu i opremu kako bi im, prije svega boravak bio prijatan i da bi imali uslove za učenje ruskog jezika”, naveo je Polkovnikov.\n“Da bismo uspjeli da napravimo put učenja jezika, treba da počnemo baš iz dječijih vrtića i da jasan logičan slijed bude vrtić, osnovna škola, srednja škola i dalje fakulteti”, dodao je Polkovnikov.\nOn je rekao da je rad koji predstoji “Ruskoj humanitarnoj misiji” mukotrpan, ali da će uz pomoć Ambasade Ruske Federacije u BiH i predstavništva “Ruske humanitarne misije” u Srbiji uspjeti da idu zacrtanim putem.\nPolkovnikov je rekao da “Ruska humanitarna misija” nije predstavljena samo u Republici Srpskoj i Srbiji, te u regionu, već i širom svijeta, te da radi i u centralnoj Aziji, na Bliskom istoku i u Africi.\n“Iskreno ćemo se truditi i nadam se da ćemo produžiti našu djelatnost u ovoj oblasti i u Banjaluci i u Republici Srpskoj”, rekao je Polkovnikov.\nOn je naveo da projekat pametne učionice ruskog jezika nije početak djelovanja “Ruska humanitarne misije” u Srpskoj, ističući da je prošle godine u Domu zdravlja u Bileći realizovan projekat solarne elektrane.\n“Imamo planove za Republiku Srpsku i sami se razvijamo kao organizacija i nadamo se da projekat pametne učionice ruskog jezika nije posljednji ovdje”, dodao je Polkovnikov.\nOn je istakao da je “Ruska humanitarna misija” osnovana sa ciljem pomoći u teškim i kriznim situacijama poslije vojnih konflikata, te da zajedno sa projektima i programima u oblasti medicine i povećanja kvaliteta života ova organizacija ima i određene obrazovne programe.\nPredsjednik Udruženja građana “Kolibri” Dijana Grčić, koja je i direktor vrtića “Kolibri”, istakla je da otvaranje učionice u ovoj predškolskoj ustanovi ima veliki značaj za promovisanje i izučavanje ruskog jezika među najmlađima.\n“Aktivnosti koje će biti realizovane kroz projekat pametne učionice u vrtiću ‘Kolibri’ pomoći će mališanima da uče i zavole ruski jezik u radu sa volonterom iz Ruske Federacije”, rekla je Grčićeva.\nGrčićeva je zahvalila Ambasadi Ruske Federacije u Sarajevu i “Ruskoj humanitarnoj misiji” što su omogućili sve uslove za rad i učenje, te izrazila nadu da će rezultati koje mališani postignu u učionici biti valjani i da će značiti i produženje saradnje.\nMališani vrtića “Kolibri” su u okviru svečanosti otvaranja pametne učionice pripremili prigodan program recitacija na ruskom jeziku i igrokaz ruske narodne priče “Deda i repa”.\nPrva pametna učionica ruskog jezika nalazi se u Privatnoj predškolskoj ustanovi “Kolibri” u Ulici Duška Koščice u naselju Kočićev vijenac.


SDP – Aktuelna vlast u Prijepolju mora da bude odgovorna, bez obzira na predstojeće izbore - PRIJEPOLJE ONLINE\nPrijepolje – Zbog katastrofalnog stanja u kojem se nalazi putna infrastruktura u opštini Prijepolje pozivamo opštinsku vlast da hitno otvori postupak javne nabavke za sanaciju i asfaltiranje putnih pravaca, navodi se u saopštenju OO koalicije „Zajedno za Prijepolje”, čiji je nosilac Esad Hodžić.\n„Uvidom u plan kapitalnih investicija za 2020. godinu predviđen je veći broj puteva i sitnih ulica, te smatramo da vlast mora odgovorno obavljati svoju dužnost bez obzira na predstojeće izbore i neminovnu promenu vlasti koja će uslediti. Zakon o javnim nabavkama predviđa da postupak prijavljivanja izvođača na konkurs traje 30 dana plus donošenje odluke i potpisivanje ugovora. Uobičajno je da do početka radova protekne dva meseca. Stoga ukoliko se odmah ne uđe u proceduru javne nabavke, sigurni smo da se kasnije neće stići sa realizacijom.\nVeoma je važno da se hitno izvrše sanacije u seoskim područjima gde su u toku intezivni poljoprivredni radovi (branje malina, košenje livada, uzgoj povrća i sl…). Ukoliko se sada zakasni sa sanacijom atarskih puteva kasnija popravka istih neće imati nikakav značaj.\nPozivamo predsednika Opštine i sve članove oštinskog Veća da do kraja mandata odgovorno vrše vlast u skladu sa Zakonom i interesima svih građana i da prilikom odabira putnih pravaca vode računa o stvarnim prioritetima i potrebama a ne o trenutnim političkim interesima”, navodio se u saopštenju koalicije „Zajedno za Prijepolje”.\nThe post SDP – Aktuelna vlast u Prijepolju mora da bude odgovorna, bez obzira na predstojeće izbore appeared first on PPmedia.


Vuksanović: Srpske organizacije i pojedinci diskriminisani u raspodjeli sredstava namijenjenih za očuvanje identiteta – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Politika / Vuksanović: Srpske organizacije i pojedinci diskriminisani u raspodjeli sredstava namijenjenih za očuvanje identiteta\nPljevaljske Novine jun 17, 2020\tPolitika, Vijesti Ostavite komentar 584 Pregledi\nOdbor za ljudska prava i slobode Skupštine Crne Gore održao je 60. sjednicu, na kojoj se, između ostalog, raspravljalo o izvještaju o radu Fonda za zaštitu i ostvarivanje manjinskih prava.\nSjednici Odbora u ime Srpskog nacionalnog savjeta prisustvovao je predsjednik dr Momčilo Vuksanović, koji je uložio brojne primjedbe na rad ovog državnog organa, istakavši da su već tri godine srpske organizacije i pojedinci diskriminisani u procesu raspodjele sredstava namijenih za očuvanje nacionalnog, kulturnog, jezičkog i vjerskog identiteta.\nPored članova Odbora, sjednici su prisustvovali predstavnici Delegacije Evropske unije u Crnoj Gori, Ministarstva za ljudska i manjinska prava, Fonda za zaštitu i ostvarivanje manjinskih prava, predstavnici nacionalnih savjeta i nevladinog sektora.\nPredsjednik Srpskog nacionalno savjeta je u obraćanju naglasio da su fondacije koje finansiraju projekte organizacija i pojedinca za očuvanje nacionalnog identiteta, kao što su Fond za zaštitu ostvarivanje manjinskih prava, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i Centar za kulturu manjina, u poslednje tri godine, u raspodjelama potpuno eliminisale srpske organizacije i pojedince.\n„U raspodjelama ovih organa podijeljeno je više od pet miliona evra, a srpskim organizacijama je pripalo manje od jedan posto tih sredstava, iako čini više od 60 posto populacije koja koriste te fondacije“, kazao je Vuksanović.\nVuksanović je naglasio da skupštinski Odbor podržava rad i izvještaje ovih organa, što je, kako je rekao, neprijateljski odnos prema srpskoj nacionalnoj zajednici, koji se potvrđuje i u svim drugim segmentima života i rada.\nNa sjednici Odbora posebno je bilo riječi o poslednjoj raspodjeli Fonda za zaštitu i ostvarivanje manjinskih prava, gdje je nacionalnim organizacijama podijeljeno više o 1.100.000 evra, dok je od tog iznosa prepoznatljivim srpskim organizacijama pripalo svega 4.400 evra.\nPredsjednik Srpskog nacionalnog savjeta je naglasio da su posebno diskriminisani srpski mediji – Srpska televizija, Srpski radio, časopis „Srpske novine“, portal „Srpske novine“ i Književna zadruga, čiji rad aktuelna vlast želi po svaku cijenu da zaustavi iz razloga što se približavaju lokalni i parlamentarni izbori i popis stanovništva, a naročito u uslovima kada su svi ostali mediji u Crnoj Gori potpuno zatvoreni za probleme srpskog naroda.\n„Prema pripadnicima srpskog naroda pokazuje se diskriminacija u svim sferama života i rada što pokazuje i zvanično istraživanje državnih organa o zastupljenosti građana srpske nacionalnosti u državnim institucijama. Ovakavim odnosom državnih organa Crne Gore prema srpskim organizacijama i pojedincima koji se bave očuvanjem identiteta, potpuno bi se zaustavile njihove aktivnosti da nije bilo pomoći Vlade Republike Srbije, koja je shvatila u kakvoj se poziciji nalaze njihovi sunarodnici“, istakao je Vuksanović.\nVuksanović je prisutnima predočio i tabelu o procentualnoj zastupljenosti srpskog naroda u državnim organima, koja predstavlja zvanično istraživanje državnih institucija Crne Gore.\nDržavne institucije Crne Gore Ukupno zaposlenih Broj Srba Procenat zastupljenosti Srba\nSlužba predsjednika države 15 0 0,00 %\nZaštitinik ljudskih prava i sloboda 18 0 0,00 %\nUprava za kadrove 34 0 0,00 %\nDržavna revizorska institucija 44 3 6,81 %\nGeneralni sekretarijat Vlade 106 0 0,00 %\nSekretarijat za zakonodavstvo Vlade 21 0 0,00 %\nMinistarstvo unutrašnjih poslova i Uprava policije 2825 149 5,27 %\nMinistarstvo prosvjete 54 4 7,40 %\nMinistarstvo pravde 19 0 0,00 %\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja 76 0 0,00 %\nMinistarstvo nauke 19 0 0,00 %\nMinistarstvo kulture 34 1 2,94 %\nMinistarstvo saobraćaja 18 1 5,55 %\nMinistarstvo odbrane 184 14 7,60 %\nMinistarstvo vanjskih poslova 63 1 1,58 %\nMinistarstvo za ljudska i manjinska prava 15 1 6,66 %\nMinistarstvo zdravlja 42 1 2,38 %\nMinistarstvo ekonomije 89 4 4,49 %\nMinistarstvo finansija 125 10 8,00 %\nUstavni sud 32 1 3,12 %\nVrhovni sud 46 0 0,00 %\nUpravni sud 21 0 0,00 %\nApelacioni sud 27 0 0,00 %\nPrivredni sud 39 1 2,56 %\nVijeće za prekršaje 22 0 0,00 %\nOn je naglasio da je očigledno da čitavim procesom diskriminacije srpskog naroda u Crnoj Gori rukovodi aktuelna vlast koja preko svojih poslušnika, predstavnika manjinskih naroda i svojih partijskih članova, onemogućava postizanje ravnopravnosti i obezbeđivanje jednakih i stečenih prava srpskom narodu u Crnoj Gori.\nVuksanović je naglasio da se Srpski nacionalni savjet već više puta u proteklim godinama obraćao Zaštitniku ljudskih prava i sloboda, koji je konstatovao nezakonitosti i neprincipijelnosti u odnosima prema problemima koji su isticani, ali uprkos tome nijedno mišljenje ili preporuka Zaštitnika nije uvažena od strane državnih institucija.\nBez i jedne riječi obrazloženja od strane predstavnika skupštinskog Odbora – zašto je takav odnos prema srpskim organizacijama i pojedincima, predsjednik Srpskog nacionalnog savjeta je demonstrativno napustio sjednicu, uz konstatciju da odgovorne ljude skupštinskog Odbora, Fonda za zaštitu i ostvarivanje manjinskih prava i Ministarstva za ljudsa i manjinska prava doživljava kao neprijatelje srpskog naroda.\nU Podgorici, 17. juna 2020. godine\nSrpskog nacionalnog savjeta\nMomčilo Vuksanović Srpski nacionalni savjet\t2020-06-17\nKljučne rečiMomčilo Vuksanović Srpski nacionalni savjet\nPrethodna Uspješan nastup atletičara Rudara na otvaranju ljetnje sezone\nSledeća Kilogram mladog sira 2,3 eura


Putujte Evropom 22 dana! - oradio.rs\nPutujte Evropom 22 dana!\nKonkurs ''Putujemo u Evropu'' otvoren je danas i trajaće do 19. juna, a na njemu će biti izabrano 50 studenata koji će 22 dana imati priliku da putuju Evropom, saopštio je Evropski pokret u Srbiji.\nProjekat je motivisan željom da najvredniji potencijal zemlje - mladi i obrazovani ljudi, makar na 22 dana postanu ambasadori Srbije u zemljama Evropske unije, predstavljajući zemlju kao kandidata dostojnog članstva u EU.\nKako je navedeno, Evropski pokret u Srbiji u saradnji sa Fondacijom Robert Boš i Balkanskim fondom za demokratiju, jedanaesti put zaredom organizuje projekat, a do sada je 1.360 studenata iz Srbije putovalo u Evropu kako bi iz prve ruke upoznalo evropske narode, kulture i vrednosti.\nPravo učešća na konkursu imaju državljani Srbije starosti do 26 godina koji su studenti završnih godina - osnovnih i master studija i apsolventi, sa državnih i privatnih univerziteta u Srbiji.\nKriterijumi koji će se gledati su uspeh na fakultetu, dužina studiranja, poznavanje stranog jezika, materijalno stanje i ranija putovanja po zemljama EU.\nKonkurs je otvoren do 19. juna, a sve informacije i potrebni formulari za konkurisanje, mogu se naći na stranici projekta www.putujemouevropu.org.\nPobednici na konkursu za putovanje Evropom prema sopstvenom izboru dobijaju Inter-Rail voznu kartu (22 dana u kontinuitetu), otvoren omladinski račun i debitnu platnu karticu sa džeparcem, Uniqa međunarodno putno osiguranje, EYCA i ISIC studentske kartice.\nOdabrani studenti na putovanje zajedno polaze 27. jula i prva stanica im je Berlin, gde Fondacija Robert Boš i Balkanski fond za demokratiju organizuju dvodnevni program upoznavanja grada i druženja sa ostalim učesnicima iz regiona - Bosne i Hercegovine, Crne Gore, Makedonije, Albanije i sa Kosova.


Istraživanje u Crnoj Gori: Svaki četvrti učenik ide u kladionicu, svaki peti konzumira cigarete\nПочетнаNovoIstraživanje u Crnoj Gori: Svaki četvrti učenik ide u kladionicu, svaki peti konzumira cigarete\nPODGORICA - Skoro 40 posto učenika završnih razreda osnovne škole i srednjoškolaca u Crnoj Gori koriste alkohol, rjeđe ili češće, dok gotovo svaki četvrti učenik ide u kladionicu, pokazalo je istraživanje ombudsmana pod nazivom "Djeca i bolesti zavisnosti u Crnoj Gori.\nImajući u vidu značaj zdravlja djece za njihov razvoj i društvo u cjelini, kancelarija Zaštitnika ljudskih prava i sloboda sprovela je anketno istraživanje kako bi se utvrdila rasprostranjenost bolesti zavisnosti kod djece osnovnoškolaca i srednjoškolaca u Crnoj Gori.\nRezultati ukazuju da, manje ili vise učestalo, preko 37 posto ispitanih učenika koristi alkohol, a da svaki peti koristi cigarete.\n“Rizičan period ponašanja učenika počinje u šestom razredu osnovne i traje do drugog razreda srednje škole”, kazala je Snežana Mijušković, zamjenica ombudsmana na današnjoj konferenciji.\nIstraživanje je pokazalo da više od 11 posto učenika koristi marihuanu,a njih osam odsto teške droge. Preko 25 odsto učenika iznosi stav da je do droge, ukoliko se želi doći, potrebno od pola do nekoliko sati. Po procjeni učenika, veći je stepen dostupnosti lakih droga na primorju u odnosu na centralni region, dok je na sjeveru dostupnost izražena u manjem stepenu. Podaci ukazuju da je razlika između učenika i učenica kada je riječ o korištenju teških droga, zanemarljiva, a interesantno je da su i razlike između osnovne i srednje škole, kao i između razreda, veoma male.\nKada je alkoloh u pitanju, među djecom se u najvećoj mjeri konzumiraju pivo, vino i žestoka pica.


Iako ste zaljubljeni u vašeg izabranika/izabranicu, danas ćete biti prilično svojeglavi i zahtevni kada su ljubavni odnosi u pitanju. Nema razloga za ovakvo ponašanje - bilo bi dobro da se na vreme zaustavite u nastojanju da sve bude po vašem, jer biste mogli da zažalite. Slobodne pripadnike ovog horoskopskog znaka očekuju nova poznanstva na velikim društvenim okupljanjima.\nUkoliko ste skloni flertu, danas povedite računa da svojim nepromišljenim ponašanjem ne povredite stalnog patrnera. Moguće je da voljena osoba pokaže spektar ponašanja za koji niste ni znali da poseduje. Potrudite se da ukoliko vam je zaista stalo do osobe sa kojom ste, ovo više ne ponovite. Ne zaboravite - što ste iskreniji i spremniji da pružite partneru ljubav, to ćete je pre dobiti.\nIako ostavljate utisak zadovoljne osobe, malo ko zna kako se zapravo osećate. Već duže vreme se mučite da dokažete partneru koliko vam je stalo do njega, a u stvari imate konstantan osećaj da vam nešto zamera a vi ne znate šta. Najbolji je direktan pristup i otvoren razgovor. Kažite sve što vam je na duši - nije isključeno da je u pitanju samo vaša projekcija.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Otkazuje se dijalog o procesu pristupanja BiH\nŠTEFAN FILE 11. 04. 2013. 22:15 >> 22:15 9\nOtkazuje se dijalog o procesu pristupanja BiH\nSa žaljenjem konstatujem da više od tri godine političke stranke nisu uspjele da ostvare nikakav značajan napredak u implementaciji presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu u predmetu Sejdić-Finci, izjavio je novinarima u Sarajevu evropski komesar za proširenje Štefan File.\n"Proces u kojem je Evropska unija pružala pomoć nije doveo do opipljivih rezultata zbog nesposobnosti političkih lidera da deklarisano obećanje pretvore u konkretno djelovanje. Žalim što je stoga neophodno da otkažemo treću rundu dijaloga o procesu pristupanja na visokom nivou", rekao je File.\nKazao je da je pitanje sprovođenja presude Sejdić-Finci i dalje aktuelno i da postaje sve značajnije i hitnije. U smislu šireg političkog konteksta odnosa između različitih grupa građana u Bosni i Hercegovini, od kojih je presuda Sejdić-Finci jedan aspekt, File je dodao da je proces evropskih integracija najbolja prilika za rješavanje ovog pitanja, te da je daljnji angažman neophodan.\nIstakao je da će o današnjim razgovorima informisati visoku predstavnicu EU za vanjsku politiku i bezbjednost Ketrin Ešton, zemlje članice EU i generalnog sekretara Savjeta Evrope Torbjorna Jaglanda.\n"Odluku kako će se EU angažovati u rješavanju ovog pitanja donijeće Ešton i zemlje EU. Nadam se da će odluka EU, kakva god bila, doprinijeti pronalaženju rješenja", rekao je File na konferenciji za novinare.\nOn je naglasio da su pojedini stranački lideri u rješavanju ovog pitanja zastupali stranačke i etničke interese. File je izrazio žaljenje što nedostatak istinskog angažmana političkih lidera da okončaju ustavnu diskriminaciju mnogobrojnih građana BiH i usaglase zakonodavstvo sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima, prije svega i najviše ide na štetu građana Bosne i Hercegovine.


Stojković: Čeka nas ekstremno teška utakmica u Azerbejdžanu – Dnevni Magazin\nStojković: Čeka nas…\n“Ovo što smo prikazali u poslednje dve utakmice je dobar putokaz, vidim i da su navijači zadovoljni. Mogu da obećam da ćemo se uvek boriti, igrati za gol više, biti tim koji uvek napada i ne boji se nijedne ekipe, uz sav respekt prema svima”, istakao je Stojković.\n“Igrači su dovoljno pametni, znaju šta je potrebno da rade, bez obzira na ime protivnika, a sa moje strane će dobiti sve potrebne informacije”, istakao je Stojković.\n“Bitno je da Azerbejdžan da shvatimo isto kao Irsku i Portugaliju. Možda Portugalija ima veći individualni kvalitet, ali neće nam biti lakše. Moramo da izađemo skoncentrisano, motiva nam ne nedostaje, uvek je tako kad se igra za svoju zemlju. I najbitnije je što shvatamo da neće biti lako”, istakao je Đuričić.


Zbog jednog od najvećih praznika u Americi "Noć veštica" , zvezde u Holivudu već od sredine oktobra kreću da se takmiče oko najboljeg kostima. I kao i svake prethodne godine, pojedine pevačice i glumice promene i po nekoliko kostima u nadi da će ih fanovi proglasiti najzanimljivijim.\nTako je ovog puta najmlađa milijarderka na svetu Kajli Džener pokazala jedan od svojih planiranih kostima za 31. oktobar.\nOna i njena najbolja drugarica Anastasija Karanikolaou odlučile su da rekreiraju legendarni nastup kraljice pop muzike Madone i pop pevačice Britni Spirs na dodeli MTV video nagrada 2003. godine.\nMadona i Britni tada su se poljubile pred kamerama, a njihov performans izazvao je veliki šok javnosti.\nKajli i njena prijateljica sada su uradile istu stvar, te su u kostimima krenule da igraju,a u jednom trenutku su se zagrlile i poljubile.\nKako je to izgledalo možete pogledati u video materijalu na početku ovog teksta.\nPEVAČICU NAPALI DA JOJ DRUGI VODE ŽIVOT Ona se sada oglasila, fanovi i dalje ne veruju\nTURBULENTAN ŽIVOT ČUVENE PEVAČICE Doživela je NERVNI SLOM, a onda je zbog NARKOTIKA izgubila starateljstvo nad sinovima (VIDEO)


Posted by devijant Jan 13, 2008 - 05:01 AM\nU jeku tekućih izbornih kampanja mediji objavljuju rezultate različitih istraživanja javnog mnjenja koja imaju za cilj da pokažu ne samo afinitet prema određenom predsedničkom kandidatu, manje ili više očekivanoj političkoj platformi, već i da utvrde potencijalne standarde prema kojima će se ponašati birači na dan izbora.\nDetektujući žene kao posebnu „ciljnu grupu“(?), jedno od takvih istraživanja bavilo se pitanjem „specifičnosti“ ženskih izbora. Polazeći od teze da su polne razlike ne samo evidentne u biološkom smislu, nego i da dramatično učestvuju u kognitivnim procesima, pomenuto istraživanje je rezultiralo tezom da žene biraju po iracionalnim principima, ne rukovodeći se rezonovanjem koje se može argumentovati. Drugim rečima, ono što u najvećoj meri opredeljuje žene da se odluče za jednog kandidata jeste krajnje subjektivno, nezrelo i racionalno „padanje“ na šarm političara.\nOvakva polazna pretpostavka, međutim, opasna je iz nekoliko razloga. Najpre, ona samo potvrđuje vladajuće seksističke predrasude o tome da su žene manje sklone logičkom rezonovanju, a više emocionalnom reagovanju. Time se pokazuje da ih vladajuće mnjenje još uvek tretira kao maloletnice, kao politički pasivne objekte, a time i kao puku glasačku mašinu, što je potpuno inkopatibilno sa modernim poimanjem građanske demokratije, za koju je svaki građanin pre svega subjekt sposoban da kritički rezonuje.\nSa druge strane, fokusiranje javnosti na „šarm“ političara, umesto na njihove programe, sposobnosti i postignuća, ne samo da im je „medveđa usluga“ marketinških stručnjaka, već predstavlja hod unazad savremene srpske političke scene, budući da još uvek računa na arhaični i opasni koncept „harizme“ bogomdanog vođe, sa čijim se tragičnim posledicama još uvek suočavamo.\nKonačno, pomenuto istraživanje samo je potvrdilo vladajuću konzervativnu predrasudu, prema kojoj svet politike, a time i sposobnost za kreiranje sopstvene budućnosti, suštinski pripada muškarcima.


Vlada Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) usvojila je danas „Strategiju razvoja kantona za period 2010-2020.“\nNosioci izrade dokumenta koji je premijer ovog kantona Miralem Galijašević nazvao jednim od najvažnijih u mandatnom periodu Vlade bili su Ministarstvo privrede ZDK, preduzeće Forma d.o.o. i Savjet za praćenje, kontrolu izrade i implementacije strategije razvoja.\n„Strategija će poslužiti kao mapa u nastojanjima za dalji razvoj Zeničko-dobojskog kantona. Njene osnovne karakteristike zasnivaju se na održivom razvoju, kompatibilnosti ekonomskog, društvenog razvoja i zaštite okoliša. Radili smo na bazi mandatnih programa Vlade i došli do dokumenta koji će biti obavezujući za buduću vladu“, izjavio je premijer Galijašević.\nUsvajanju Strategije osim članova Vlade, prisustvovali su predsjedavajući Skupštine ZDK-a, Sejad Zaimović i načelnici većine općina iz Zeničko-dobojskog kantona.


Italijanski policajci odbili nositi dobijene maske jer su - ružičaste | Krupljani.BA\nItalijanski policajci pobunila se nakon što je dobila serije ružičastih maski za lice koje trebaju nositi na dužnosti, tvrdeći da se “ekscentrična” boja loše slaže s njihovim uniformama.\nNakon otvaranja kutija, mnogi policajci su odbili da nose “neprikladne” maske, što je navelo Stefana Paolinija, šefa policijskog sindikata, da napiše pismo šefu policije u Ministarstvu unutrašnjih poslova Lambertu Gianniniju.\nPaolini je napisao da je odluka da se policiji odobri nabavka ružičastih maski zbunjujuća. Tvrdio je da je boja “ekscentrična” u odnosu na policijsku uniformu i rizikuje da ugrozi imidž institucije.\n– Molimo vas da hitno preduzmete radnje kako biste osigurali da policija obavlja svoju dužnost noseći maske (bijele, plave ili crne) koje su u skladu s uniformom državne policije – napisao je, prenosi The Guardian.\nU naknadnom saopćenju, Paolini je rekao da problem nije nastao zbog predrasuda prema ružičastoj boji, “već zbog činjenice da je uniforma regulisana”.\n– Na osnovu date zakletve, uniforma se mora nositi sa pristojnošću – dodao je, ističući da je ““u periodu rastuće averzije prema policiji potrebno usvojiti prisebnost i poštovanje”.


Politika: Devenport: Srbija može da očekuje veću pomoć Brisela - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nDevenport: Srbija može da očekuje veću pomoć Brisela\nŠef delegacije EU u Srbiji Majkl Devenport izjavio je danas da Srbija može da očekuje veću pomoć Unije u zbrinjavanju izbeglica i da je impresioniran na koji način naša zemlja brine o njima.\nDevenport je na RTS-u rekao da je Evropska komisija već izdvojila velike sume, pre svega preko Crvenog krsta.\n"Imresionirani smo radom Crvenog krsta. Prošle nedelje izdvojili smo 150.000 evra, a ove nedelje još 1,5 miliona evra za Srbiju i druge zemlje u regionu", kazao je Devenport, navodeći da Brisel želi da sada dodje do profesionalne procene tih potreba.\nOn je rekao da se način na koji Unija radi u Srbiji i drugim zemljama regiona video nakon prošlogodišnjih poplava.\n"Saradjujemo i sa vladom i sa nevladinim organizacijama. Želimo da nastavimo na ovaj način i siguran sam da će tako biti. Premijer (Aleksandar) Vučić je tokom vikenda pomenuo planove da se izgradi centar za izbelice, mi smo spremni da pomognemo", kazao je Devenport.\nKada je reč o modalitetima pomoći za situaciju sa izbeglicama, šef delegacije EU je podsetio na plan od pet tačaka šefa austrijske diplomatije Sebastrijana Kurca.\n"Konkretno, ovde želimo da nastavimo svoju saradnju sa Vladom, Ministarstvom rada, MUP-om, Komesarijatom za izbeglice. Želimo da u saradnji sa UNHCR dodje do konkretnom plana za pripremu za zimu", dodao je Devenport.\nS obzirom na to da se približava godišnji izveštaj EK o napretku Srbije u evrointegracijama, Devenport je ukazao da će odnos prema migrantima biti deo tog izveštaja.\n"To je obuhvaćemo poglavljem 24. Kao što sam rekao, imepresioniran sam načinom na koji se Srbija bavi ovim problemima, pogotovo saradnjom u rešenju ovog problema", naglasio je Devenport.\nGovoreći o postignutim sporazumima Beograda i Prištine, Devenport je rekao da to predstavlja veliki pomak.\n"Kao što je rekla Angela Merkel, neće biti novih uslova u pridruživanju Srbije Uniji. Treba da dodje do implementacije tih sporazuma", kazao je šef delegacije EU u Srbiji i dodao da je sada na zemljama članica da odluče o tome kada će dodji do otvaranja prvih pregovaračkih poglavlja.


Godina na izmaku puna uzbuđenja za sve ljubitelje NBA košarke\nPočetak godine protekao je u znaku Kobija Brajanta, koji je Reptorsima 22. janura ubacio 81 poen, što je drugi najbolji košgeterski učinak u istoriji NBA lige – iza legendarne «stotke» Vilta Čejmberlen.\nKošarkaš Njujork Niksa, 175 centimetara visoki Nejt Robinson još jednom je potvrdio da na moraš da budeš visok da bi pobedio na takmičenju u zakucavanju. Na All-Star vikendu u Hjustonu, Robinson je preskočio Spada Veba, koji je svojih 168 centimetara ostvario sličan podvig 1986.\nU Solt Lejk Sitiju, Juta Džez je otkrila spomenik Karlu Melounu u okviru ceremonije povlačenja iz upotrebe dresa najčuvenijeg «poštara» NBA lige.\nNešto kasnije, u Indijanapolisu, pod svodove dvorane podignut je dres sa brojem 31, a Redži Miler, jedan od najboljih strelaca svih vremena, pogotovo u trenucima kada se utakmica lomi, prešao je u TV komentatore.\nLebron Džejms je iz trećeg pokušaja uspeo da odvede svoje Kavalirse do plej-ofa, stigao na korak od finala Istoka, ali su ga Detroit Pistonsi, pobedama u šestom i sedmom meču serije - ipak poslali kući.\nDrugu godinu zaredom, najbolji kanadski košarkaš svih vremena Stiv Neš osvojio je titulu najkorisnijeg igrača NBA lige.\nDvejn Vejd i Majami osvojili su prvu titulu u istoriji kluba, što su navijači na jugu Floride dočekali uz oduševljenje … Pet Rajli je još jednom potvrdio da zna da osvaja trofeje, ali i da proslavi trijumf.\nAjzea Tomas konačno je seo u vruću trenersku stolicu svojih Njujork Niksa, da pokuša da ispravi ono što je učinio kao generalni mendažer kluba poslednjih sezona.\nBejbi Bulsi dobili su velikog brata – poznatijeg kao Big Ben. Ben Valas je neočekivano napustio Pistonse i potpisao 60 miliona dolara vredan četvorogodišnji ugovor sa Čikagom.\nKošarkaški svet oprostio se od jednog od najvećih trenera svih vremena. Legendarni Red Oerbah preminuo je 28. oktobra u Betezdi, u okolinu Vašingtona. Imao je 89 godina, a iza sebe je ostavio teško dostižno nasleđe – 9 titula prvaka NBA lige kao trener i još sedam u ulozi generalnog menadžera ili predsednika Seltiksa.\nTrener Juta Džeza Džeri Sloun, trenutno u 19. sezoni na klupi tima iz Solt Lejk Sitija, ostvario je 1000. pobedu u karijeri i pridružio se slavnoj listi na kojoj su još: Leni Vilkens, Don Nelzon, Pet Rajli i Leri Braun.\nDve godine posle velike tuče u «Oburn Hils Palasu» u Detroitu, slična scena se ponovila u Njujorku 16. decembra. Na sreću, ovog puta bez učeđća publike. Ukupno sedam igrača je suspendovano, najviše prvi strelac lige Karmelo Entoni – 15 mečeva.\nKonačno, Alen Ajverson je navodno tražio da ga Siksersi pošalju u neki drugi tim i posle 10 godina napustio je Filadelfiju. Trenutno drugi strelac lige, pridružio se prvom – u Denveru, ali će na prvi zajednički nastup morati da čekaju bar do kraja januara, kad bi Melo trebalo da odradi suspenziju.


15.05.2018. 09:10 > 09:56\nFondacija za otvoreno društvo američkog milijardera Džordža Sorosa zatvoriće kancelariju u Budimpešti i otvoriće je u Berlinu, saopštila je danas ta kancelarija.\n- Odluka o preseljenju van Budimpešte doneta je jer se mađarska vlada sprema da uspostavi dodatne restrikcije nevladinim organizacijama kroz paket zakona označen kao 'Stop Sorosu' - navedeno je u saopštenju, prenela je agencija Rojters.\nOčekuje se da taj zakon bude među prvima koje će parlament odobriti nakon formiranja nove vlade. Mađarski premijer Viktor Orban se već duže vreme borio za to da iz zemlje protera Soroseve organizacije.\nOrban je optužio Sorosa za zlonamernu politiku i najavio akciju protiv nevladinih organizacija usvajanjem predloga zakona koji je dobio ime "Stop Sorosu".\n- Vlada Mađarske je oklevetala i pogrešno predstavila naš rad i izvršila represiju nad građanskim društvom radi političke koristi, primenjujući taktiku bez presedana u istoriji EU - rekao je u saopštenju Patrik Gašpar, predsednik Fondacije za otvoreno društvo.\nIz Orbanovog kabineta juče je rečeno da će predlog zakona o nevladinim organizacijama biti pooštren posle izborne pobede vladajuće stranke prošlog meseca.\nFondacija za otvoreno društvo će nastaviti da podržava rad građanskih grupa u Mađarskoj u vezi sa pitanjima poput ljudskih prava, umetnosti i kulture, medijskih sLoboda, transparentnosti, obrazovanja i zdravstvene zaštite.\nU saopštenju se dodaje da će organizacija "koristiti sva pravna sredstva za odbranu fundamentalnih prava koja su ugrožena" pomenutim predlogom zakona.\nTim rešenjem predviđeno je da ministar unutrašnjih poslova dobije ovlašćenje da zabrani bilo koju nevladinu organizaciju aktivnu u sferi imigracije, za koju proceni da predstavlja "nacionalni bezbednosni rizik".\nTakođe bi bio uveden porez od 25 odsto na donacije nevladinim organizacijama koje podržavaju migracije.


ŽREB BEZ MILOSTI Ko je bolji, igrač od 100 miliona ili njegov stariji brat?\nOvog ponedeljka žreb parova šesnaestine finala Lige Evrope spojio je Mančester junajted i Sent Etjen i tako zakazao još jedan bratski duel u evropskim klupskim takmičenjima.\nDvadesettrogodišnji Pol Pogba, vezni igrač Mančester junajteda, trebalo bi da se suoči na terenu sa svojim starijim bratom Florentinom u okršaju sa Sent Etjenom.\nU porodici Pogba svaki od trojice braće je fudbaler. Blizanci Florentin i Matijas (26), starija su braća Pola Pogbe. Oni nastupaju za Gvineju, gde su i rođeni, dok је Pol, rođen u Francuskoj u kojoj je i prošao sve mlađe selekcije, privukao mnogo pažnje, a i mnogo uspeha u velikim klubovima u kojima se razvijao kao igrač.\nNjegova braća imala su trnovitiji put, karijeru su započela u španskoj Selti ali nisu se zadržala tamo. Prosto, nisu znali jezik, a i nisu mogli da budu daleko od porodice. Florentin se nakon toga vratio u Francusku gde je u ekipama Sedan i Sent Etjen morao da se bori da od rezervnog tima stigne do prve postave, što mu je i uspelo.\nOni koji imaju brata znaju da je bratsko rivalstvo sasvim poseban vid nadmetanja u kojem se sve gleda. Ako postoji meč na kojem će Florentin želeti da pokaže koliko zasista vredi, to će najverovatnije biti susret u kojem će se nadmeti protiv svog brata, ali i velikog Mančester junajteda.\nInače, dueli braće prava su retkost na fudbalskim terenima međunarodnih klupskih takmičenja Evrope.\nNešto ranije, ove sezone, na isti duel izašli su braća Džaka, Taulant u dresu Bazela i Granit u dresu Arsenala, u grupnoj fazi Lige šampiona.\nJedan od najpoznatijih bio je susret Ervina i Ronalda Kumana koji su, nakon osvajanja Evropskog prvenstva sa Holandijom 1988, početkom 1989. igrali su dva duela Superkupa Evrope. Tada je Ervinov Mehelen podigao trofej nakon ubedljivije pobede, bilo je (3:0 i 0:1).\nTom prilikom je Ronald Kuman potvrdio da bratsko rivalsto zaista postoji, čak i u profesionalnom fudbalu.\n"Ako bude neophodno, srušiću Ervina, Možda uletim još oštrije zabog toga što mi je brat", rekao je Ronald pred ovaj duel, ističući još i ovo: "Ne želim da me pobedi".\nNešto skoriji bio je okršaj Diega i Gabrijela Milita koji je usledio u revanšu polufinala lige šampiona 2010. Gabrijel je slavio 1:0, ali je Diegov Inter prošao dalje zbog boljeg rezultata iz prvog meča (3:1 za Inter).\nBjorn Helge i Džon Arne, braća Rise, odigrali su dva duela 2009. godine u grupnoj fazi Lige Evrope u mečevima Fulama i Rome.\nZanimljivo, Džon Arne je igrao po "svojoj" levoj strani, a Bjorn Helge po svojoj desnoj. Tako su ceo meč oni proveli uglavnom "oči u oči". Iako je Roma bila uspešnija u ovom dvomeču, Fulam je kasnije došao do finala ovog takmičenja, kada je izgubio od Atletika iz Madrida.\nPrvi blizanci koji su odmerili snage u evropskim fudbalskim klupskim nadmetanjima su David i Filip Degen i to 2010. kada su igrali u grupnoj fazi Lige Evrope. Davidov Jang bojs je slavio rezultatom 4:2. David je postigao prvi gol na meču, a Filip je izašao u 69. minutu nakon preokreta Štutgarta. Štutgart je, pred kraj meča, za sedam minuta primio tri gola i tako se pobrinuo da David bude srećniji nakon ovog meča.


Muzičari pomažu industriju zabave u Velikoj Britaniji - Glas Srpske\nTanjug 29.11.2020 21:14\nLONDON - Erik Klepton, Nik Kejv, Lijam Galager, Nil Rodžers, Mark Nofler, neki su od slavnih rok i bluz muzičara koji su poklonili svoje predmete za aukcije kako bi li se pomoglo ugroženim kolegama tokom pandemije korona virusa u Velikoj Britaniji, piše britanski list “Gardijan”.\nOva aukcija je započeta juče, sa istim ciljem, da se olakša zaposlenima u muzičkoj industriji koja je ozbiljno prodrmana i ugrožena zbog širenja korona virusa, jer se neminovno sve više otkazuju koncertne turneje širom svijeta.\nNa ovaj način muzičari pomažu ne samo kolegama već i koncertnim dvoranama i organizatorima koncerata u Velikoj Britaniji, a akciji su se priključili još FKA Tvigs, Florens Velč, Robi Vilijams, i mnogi drugi.\nBritanski muzičar i producent Stiven Vilson pripremio je za aukciju luksuzni primjerak boks-seta koji sadrži albume, rukom pisane stihove iz posljednjih 25 godina, probne audio snimke i dosta ličnih predmeta, a cio komplet je ponudio za 10.000 funti.\nSav zarađeni novac nijamenjen je Fondaciji muzičkih dvorana “Music Venue Trust”, organizaciji koja drži koncertne sale širom Britanije.\nDruga akcija se izvodi u kampanji “I Love Live”, u okviru koje su mnoge muzičke zvijezde poklonile svoje lične predmete organizaciji Stejdžhend, koja je posvećena prikupljanju pomoći za zaposlene u muzičkoj industriji.\n“Kada sam čuo za deseti pokušaj samoubistva među osobljem koje organizuje turneje, pomislio sam odmah da moram nešto da uradim”, rekao je novinarima muzički menadžer i promoter Dejvid Stops, koji je pokrenuo upravo “Stejdžhend”. Erik Klepton, Mark Nofler (Dire Straits) i Lijam Galager (bivši bend Oasis) poklonili su svoje potpisane gitare, Nik Kejv bas gitaru i pedale njegovog benda Bad Seeds, Florens Velč (grupa Florance and the Machine), Robi Vilijams i Eli Gulding darovali su rukom pisane stihove, a Kreg Dejvid - miksetu i potpisani sintisajzer elektro grupe Chemical Brothers.\nNil Rodžers je donirao svoju gitaru “fender stratokaster” koju je svirao na brojnim pjesmama grupe Chic, kao i u pjesmama drugih grupa - Daft Punk, na velikom hitu “Get Lucky”.\n“Koncerti grupe Chic bili bi nemogući bez naše nevjerovatne ekipe koja je duboko pogođena pandemijom, kao i sve druge ekipe, a ova godina je za njih baš teška jer nisu uopšte radili”, rekao je Rodžers.\nPored ove aukcije, “Stejdžhend” pokrenuo je inicijativu “Štampa za muziku”, u okviru koje se prodaje više od 100 ličnih fotografija muzičkih zvijezda među kojima su Grejs Džons, Nil Jang i Fela Kuti, takođe prenosi “Gardijan”.\nInače, britanska vlada je pomagala muzičku industriju u okviru koje je za 290 koncertnih sala podijeljen 41 milion funti kroz Fond za oporavak kulture.\nIpak, više od 600 takvih prostora nije obuhvaćeno tim mjerama, a članovi ekipa za turneje uglavnom su samostalni tonci, majstori rasvjete i drugi profesionalci iza kulisa.\nTako je “Stejdžhend” tim ljudima isplaćivao po 500 funti mjesečno, što, kako navode, “nije mnogo, ali pokazuje da neko brine i o njima”.


Sin Nenada Krstičića PREVODIO NA ENGLESKI tatine čestitke najboljem stranom strelcu u istoriji Zvezde! Javili se i „stari asovi“ /VIDEO/ – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > Sin Nenada Krstičića PREVODIO NA ENGLESKI tatine čestitke najboljem stranom strelcu u istoriji Zvezde! Javili se i „stari asovi“ /VIDEO/\nNaime, on je prevodio na engleski čestitke i reči svog oca, i tako na veoma zanimljiv način poslao poruku Benu. Naslednik novopečenog „A“ reprezentativca je pokazalo da i te kako ima znanje stranog jezika, a Krstičićev nekadašnji saigrač je to sve sa osmehom pratio.\n– Za mene je najbitniji prvi gol u Zvezdi, jer kada probijete led mnogo je lakše da to i ponovite. Prvi je najvažniji jer je posle njega došlo još 60. Navijači ipak uvek pitaju za golove Salcburgu, za njih su oni najbitniji – istakao je Ben.\nVIDEO: Najava 30. kola Evrolige: Panatinaikos – Crvena zvezda\nTagged El Fardu Ben FK Crvena zvezda Nenad Krstičić Rekord Vujadin Savić


Moskva: Računamo na pozitivan odgovor Vašingtona o produžetku Sporazuma o nuklearnom oružju - Sputnjik Srbija\n16:11 08.04.2020 Preuzmite kraći link\n„U skladu sa inicijativom predsednika Rusije Vladimira Putina još u decembru prošle godine američkoj strani je zvanično i bez ikakvih preduslova predloženo da se START-3 produži, kao i da se započne rad na praktičnim pitanjima koja se tiču ovog dokumenta. Računamo da ćemo dobiti potvrdan odogovor Amerike u najkraćem roku“, navedeno je u saopštenju.\nRuski spoljnopolitički resor ističe da uloga i značaj Sporazuma „značajno raste u teškim savremenim međunarodnim uslovima“, kada je on u suštini ostao jedini kontrolni i ograničavajući mehanizam koji postoji kada je reč o strateškom naoružanju Rusije i Sjedinjenih Američkih Država.\n„Smatramo da je neophodno da se taj zvanično odobreni mehanizam sačuva i da obezbedimo da ostane na snazi. Uvereni smo da bi na taj način bili zadovoljeni interesi kako Rusije i SAD, tako i cele međunarodne zajednice, kao i da bi se garantovala predvidivost situacije u raketno-nuklearnoj sferi, kao i doprinelo održavanju strateške stabilnosti“, pojasnilo je rusko Ministarstvo.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov prethodno je izjavio da sva pitanja vezana za produžetak Sporazuma treba postaviti Vašingtonu, budući da inicijativa po pitanju anuliranja tog dokumenta dolazi isključivo iz Bele kuće.\nPrema njegovim rečima, radi se o „nedostatku želje američkih partnera da se taj dokument produži“.\nnuklearno oružje, sporazum START, START 3, Rusija


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "Akcionar ili menadžer - o korporativnom upravljanju u privatnim akcionarskim investicionim kompanijama u Poljskoj". Rad ima 6 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nAKCIONAR ILI MENADŽER? O KORPORATIVNOM UPRAVLJANJU U PRIVATNIM AKCIONARSKIM INVESTICIONIM KOMPANIJAMA U POLJSKOJ\nPrivatni akcionarski fondovi igraju važnu ulogu na polju biznisa u poljskoj ekonomiji. Oni su u Poljskoj prisutni od samog početka reformi, i veoma su doprineli uspešnom razvoju mnogih biznisa.\nSvrha ovog članka je da diskutuje o tome do kog nivoa se privatni akcionarski foindovi na tržištima koja se razvijaju, uključuju u menadžment i nadzor kompanije u koju investiraju. Na početku ćemo objasniti važnost privatnih tržišta kapitala u Poljskoj. Ovde slede opservacije o specifičnostima investicija privatanih akcionarskih fondova i njihovom uticaju na odbor kompanije u koju investiraju. Ovo je prvo predstavljeno sa opšte tačke gledišta, potom sa osvrtom na istraživanje koje je vršeno u Poljskoj kao ekonomiji sa tržištem koje se razvija. Sve gore navedeno, suočeno je sa «Principima korporativnog upravljanja za kompanije koje finansiraju privatne akcionarske kompanije» koje je sastavila Asocijacija poljskih privatnih akcionara.\nPrivatni akcionarski sektor u Poljskoj\nPoljska je postala dinamično tržište za investicije privatnog akcijskog kapitala. Ekonomska stabilizacija zemlje i visok rast, dali su jaku osnovu za razvoj finansijskog sektora u kom privatni akcionarski fondovi mogu naći vredne mogućnosti za investiranje.\nDok privatni akcionarski sektor rapidno raste u većini centralnoevropskih i istočnoevroskih zemalja (CEE), po mnogo čemu, Poljska je najrazvijenija industrija kapitala u regionu. U periodu između 1990 i 2003 godine, preko 40 fondova kapitala, finansijskih i privatnih institucija, delovalo je u Poljskoj. Ukupan iznos investicija privatnog akcijskog kapitala u navedenom periodu iznosio je 1759 miliona američkih dolara, dok je 1051 miliona raspoloživo za investiranje. 2003. godine, investicije u Poljsku vredele su 177 miliona (rast od 47% tokom prethodnog perioda) a 2004. godine vredeo je 134 miliona.\nEvolucija privatnog akcionarskog sektora u Poljskoj prošla je kroz tri faze. Prva faza razvoja javila se u periodu 1990-1994 i sastojala se od postavljanja osnova za industriju u obnavljanje preduzetništva u post-komunističkoj ekonomiji, od strane evropskih i američkih institucija. Druga faza ekspanzije događala se u periodu od 1995-1997 godine, kada je poljska ekonomija uživala u snažnom rastu GDP-a (7% u 1995, 6% u 1996 i 6,8% u 1997). Faza korekcije dešavala se u periodu od 1998 – 2003, sa jakim padom novoprikupljanog kapitala i velikim brojem transakcija koje su pratile krizu u poljskoj ekonomiji poslednjih godina.\nNakon ulaska zemlje u EU 2004 godine, poljska ekonomija vratila se na pravi put (GDP je iznosio 3,4% u 2005, a 5,8% u 2006). Ovaj rast bio je praćen rastom aktivnosti privatnih akcionara. U septembru 2006, Enterprise Investors, vodeći i nastariji privatni akcionari, zatvorili su svoj najnoviji fond (Polish Enterprise Fund VI) sa ukupnim iznosom od 658 miliona eura, prikupivši sredstva za samo tri meseca. Ovo je najveći privatni investicioni fond formiran u CEE.\nSpcifičnosti privatnog akcijskog kapitala i odbor investicione kompanije\nKompleksnost koja leži iza upravlojanja kompanijama, često se opisuje kroz odnos principal/agent, gde su vlasnici (akcionari) firme principali, a menadžeri su agenti. Ova vrsta veze donosi sa sobom različite tipove troškova zastupanja, a minimiziranje ovih troškova je jedan od glavnih zadataka korporativnog prava. Postoji razlika između odbora u javnim i privatnim kompanijama. U prvom slučaju, divergencija interesa između menadžera i vlasnika firme je veća nego u drugom.


Omogućena praktična obuka za adolescente | MINA\nNaslovnica MINA Business Omogućena praktična obuka za adolescente\nOmogućena praktična obuka za adolescente\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Program Prilike, koji implementira Asocijacija za demokratski prosperitet (ADP) Zid, ima za cilj da adolescentima u Crnoj Gori omogući učešće u praktičnoj obuci, kako bi se uspješno pripremili za tranziciju od školovanja ka poslovnom okruženju.\nIz ADP Zid-a su kazali da je tokom realizacije pilot programa Prilike u 2016. godini, 55 kompanija u Crnoj Gori ugostilo 700 adolescenata.\n„U novom ciklusu programa, u ovoj godini, predviđeno je da kompanije i organizacije civilnog društva pruže priliku da 500 adolescenata učestvuju u praktičnoj obuci u biznis i civilnom sektoru u Crnoj Gori“, navodi se u saopštenju.\nKompanije i organizacije civilnog društva dobiće priliku da upoznaju adolescente – učesnike programa, saznaju više o njihovim kompetencijama, talentima i interesovanjima i podstaknu razmjenu ideja.\n„Kompanije i organizacije civilnog društva u Crnoj Gori su prepoznate kao značajan resurs za osnaživanje mladih i adolescenata u pogledu odabira karijere, pružajući im kontinuiranu podršku za učešće u ličnom ali i razvoju društva“, dodaje se u saopštenju.\nAdolescenti, od 17 do 19 godina, će učešćem u programu dobiti priliku da kroz praktičnu obuku, a u skladu sa svojim interesovanjima, saznaju više o sopstvenim kapacitetima, interesovanjima, vještinama, ali i poslodavcima i tržištu rada.\n„Skorašnje studije i rezultati, na šta je posebno ukazao pilot program Prilike, skreću pažnju na značaj praktičnog iskustva u razvoju adolescenata, njihovog samopouzdanja, ali i boljeg razumijevanja tržišta rada i potrebe za razvojem praktičnih vještina još tokom redovnog školovanja“, dodaje se u saopštenju.\nU Crnoj Gori trenutno živi oko 86 hiljada adolescenata.\nIz ADP Zid-a su podsjetili da je prošlogodišnji zvještaj o brzoj procjeni socijalnog uticaja epidemije COVID-a-19 u Crnoj Gori pokazao da 75 odsto ispitanika, među adolescentima i mladima, izražava zabrinutost o suočavanju sa značajnim izazovima u pogledu pronalaženja posla.\n„Cilj je da, realizacijom programa Prilike, adolescenti dobiju podršku u razumijevanju svijeta rada i razvoja buduće karijere, informišu se o različitim profesijama i poslovima, upoznaju se sa procesom poslovanja i učestvuju u timskom radu i kroz svoje iskustvo pruže uvid u sopstvene potrebe i očekivanja koja se tiču obrazovanja i tržišta rada“, objasnili su iz ADP Zid-a.\nOni smatraju da je to takođe prilika i za kompanije i organizacije civilnog društva da aktivno učestvuju u unapređenju okruženja za razvoj adolescenata.\nADP-Zid program Prilike implementira uz podršku UNICEF-a u Crnoj Gori i finansijsku podršku Fondacije TUI Care.


AKADEMIK JOVAN I. DERETIĆ - B a l k a n o i d\nHome » jovan deretić » srbija » zabranjena istorija » AKADEMIK JOVAN I. DERETIĆ\nAKADEMIK JOVAN I. DERETIĆ\nGost Branislava Jankovića na TV Belami, ovoga puta je neprevaziđeni Akademik JOVAN I. DERETIĆ * Razgovor je na vrlo važnu temu falsifikovane istorije i svega onoga što nam je kao takva ona donela .. Priče o, seobi Slovena'', o izgubljenom kosovskom boju, o izdaji najhrabrijih vitezova koji su se zapravo najviše dokazali u pobedi nad turskom zmijom koja je pretila čitavoj Evropi, priče o navodnoj krivici Srba za sve sukobe na prostoru bivše Jugoslavije koje su stvorile kod raznih delova našeg velikog naroda večito nepomirenje, bedu i duhovno beznađe - samo su posledice falsifikata kojim od srednjeg veka do današnjeg dana svetski moćnici izmiču Srbima tlo pod nogama a sebi pripisuju sve naše zasluge. Srbi su AUTOHTON narod na ovim prostorima, sa najstarijim pismom iz koga su se razvila sva ostala znatno mlađa evropska pisma, što sa poznavanjem obrade metala u najranijem poznatom periodu ovih prostora - Srbe svrstava u red tehnološki najrazvijenijih naroda na zemlji.\nPut ka'' Evropskoj uniji'' doveo je do okretanja leđa sopstvenom narodu, do sistematskog zaboravljanja svog porekla, korena i duhovnosti naših predaka. Najveće pobede i tehnološka dostignuća Srba od antičkog vremena do danas, prinuđene su da se zaborave. Oni koji svoj narod na istoriju podsećaju su, nacionalisti koji su glavna prepreka ulasku Srbije u EU'' (?).\nNakon završene faze, Demoralizacije'' koja je kod nas sprovedena raznim lažnim nabeđivanjima, sankcijama, nestašicama i rušenjem naše ekonomije i dovođenja u zavisan položaj, nastupiće period savršenog upravljanja gde se običan narod neće pitati nizašta a oni odgovorniji će ćutati da bi sačuvali sebe na položajima na koje su ih drugi doveli. Period diktature gde će šaka ljudi iz Brisela odlučivati o sudbini nekoliko stotina miliona ljudi i period mraka Srbiju zasigurno čeka, ukoliko se i dalje budemo zanosili nekakvim bajkama o Evropskoj uniji. Primeri drugih zemalja koje su odavno ili od skoro u njenom društvu nam govore dovoljno, da se ne treba igrati sa zveri koja nas u svoj zagrljaj čeka. Na kraju krajeva, tamo nas niko NIKAD nije ni zvao - već se naše vođe neprestano nude da čine ogromne ustupke kako bi dobile, status pregovarača, status kandidata, status budućeg člana i sl''.\nNarod mora da se uozbilji i osvesti, jer će današnje odluke ostaviti posledice na generacije koje dolaze .... Srbi ne smeju da dozvole da budu robovi u rukama stranih imperijalista 21. veka, koji sve otvorenije nastupaju zbog krize sa resursima na svojim teritorijama i velike potražnje za energijom.\nOznake: jovan deretić, srbija, zabranjena istorija\nU Belorusiju prebegao major francuske vojno-obaveš...\nPradeda Hašima Tačija je bio pravoslavni sveštenik...\nMisteriozna smrt mlade i lepe hrvatske političarke...\nUbio suprugu, pa pucao sebi u glavu\nBačeni molotovljevi kokteli na autobus sa srpskim ...\nSukob srpskih navijača i kosovske policije na Merd...\nNikolić poverio mandat Dačiću VIDEO\nProstitucija na Google maps\nDečaku iz Meksika odstranjen tumor veći od njega s...


Dodik: O referendumu kasnije, da ne dode do podela u RS\nDodik: O referendumu kasnije, da ne dođe do podela u RS\nizvor: agencije foto: 10.09.2017.\nBIJELjINA - Stranka nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) ostavila je pitanje referenduma o statusu Republike Srpske za kasnije, da se po tom pitanju u RS ne bi napravile podele u društvu, izjavio je danas predsednik te partije i predsednik RS Milorad Dodik nakon dvodnevnog savetovanja predstavnika SNSD u Bijeljini.\nFena prenosi da je Dodik pojasnio da će ideja o mogućem održavanju referenduma o statusu RS u 2018. godini biti razmatrana kasnije, ukoliko se ne stvore neki ekstremni uslovi za njegovo održavanje.\n„Kao odgovorna politička partija, ceneći međunarodne okolnosti i neobezbeđen konsenzus u okviru RS, jer je nemoguće obezbediti konsenzus po bilo kom pitanju sa strankama Saveza za promene, SNSD smatra da to pitanje treba kasnije razmatrati”, naveo je Dodik.\nOn je kazao da će SNSD i u idućoj godini, ukoliko se ne stvore neki ekstremni uslovi za održavanje takvog referenduma, pokušati da izgradi konsenzus u RS po tom pitanju.\nDodik je rekao da je stranka imala obavezu da se na savetovanju osvrne i na odluku Sabora SNSD, koji je govorio o tome da se krajem ove godine mora razmisliti ili proceniti uslove za moguće održavanje referenduma o statusu Republike Srpske u 2018. godini.\n„Nemoguće je izgraditi koncenzus sa SDS koji to ne želi, ne želi samostalnost Republike Srpske, PDP ne želi samostalnost Republike Srpske, (bivši predsednik RS Dragan) Čavić ne želi samostalnost RS, ali su itekako spremni da rade protiv bilo kakve samostalnosti tako što bi napadali ideju koja dolazi s druge strane”, tvrdi Dodik.\nOn je ponovio da je programski cilj SNSD da se BiH vrati na izvorni Dejtonski sporazum i da „BiH kao izvorno dejtonska može da opstane”.\nRS opterećena dugovima\nForin Afers: Sledeća meta Rusije na Balkanu je BiH\nIz RS otišlo 100.000 ljudi!\nUmiru bez sopstvenog krova\nNakon odluke USBiH o vojnoj imovini: Bez političkog jedinstva u RS\nDodik: Što pre održati referendum u RS o NATO\nRat stranaka u RS oko zasluga za ruski dug i hrvatske takse\nPola RS nerazvijeno\nDodik: Pišem plan za opstanak Srba sa Vučićem\nIvanić: Neće BIH skoro u NATO\nSve više otpada na trpezama RS!\nIvanić: Ne bih se igrao referendumom\nDuraković: Republika Srpska nije ekskluzivno vlasništvo Srba/EU ne razmatra uvođenje sankcija Dodiku/Cormak: Dodik mora dokazati da je zaslužio ukidanje sankcija


Radio TV Stara Pazova - Godišnjica NATO agresije\nPolaganjem venaca na spomen obeležje poginulima u NATO agresiji u centru Stare Pazove i prijemom kod predsednika opštine Đorđa Radinovića, u subotu je obeležena četrnaesta godišnjica od NATO agresije na Srbiju. Predsednik Radinović je skupa sa zamenikom Goranom Vranješom i komandantom 204. vazduhoplovne brigade, brigadnim generalom Predragom Bandićem, razgovarao sa članovima porodica poginulih vojnika. General Bandić\nje rekao da suze ovih majki, jesu suze ponosa jer su njihovi sinovi časno dali živote za slobodu otadžbine, a svi poginuli su odgovorili na poziv otadžbine i naroda. Dušan Ivančević, Zdenko Bzovski, Dragan Repija, Branimir Krnjajić, Vladimir Kovač i Krsto Muminović, ostaće upisani u istoriji kao branioci otadžbine. On je rekao da su mnogi njegovi saoborci širom Srbije dali svoje živote u ime najveće svetinje slobode i na poziv otadžbine. Pred spomen obeležjem, Branko Crnobrnja je u ime Organizacije rezervnih vojnih starešina u toplom obraćanju podsetio na vreme agresije, ali i časnu istoriju ovog naroda koji se uvek borio za slobodu. U nedelju je Udruženje ratnih vojnih invalida opštine Stara Pazova na čelu sa predsednikom Miletom Kozlicom, istim povodom u centru Stare Pazove ispred spomen obeležja poginulih, položilo vence i cveće, beleži Vesna Miletić


Nadal osvojio Rolan Garos, pobedio Novaka sa 3:0 - 11.10.2020, Sputnik Srbija\nRafael Nadal pobedio je u finalu Rolan Garosa. Španac je do 13. titule u Parizu došao pošto je savladao Novaka Đokovića 3-0 u setovima (6:0, 6:2, 7:5). 11.10.2020, Sputnik Srbija\nvesti, novak đoković, rafael nadal, tenis\n17:55 11.10.2020 (Osveženo: 20:56 25.08.2021)\n© AP Photo / Alessandra TarantinoRafael Nadal u finalu Rolan Garosa\nOsvojio je 20. Gren slem trofej, čime je izjednačio rekord Rodžera Federera.\nNadal je ostao nepobediv u finalima turnira u Parizu, pošto je slavio i prethodnih 12. puta. Četvrti put je došao do titule bez izgubljenog seta. Španac je ostvario i 100. pobedu na Rolan Garosu u karijeri.\nRafa je zabeležio 27. trijumf u 56. meču protiv Đokovića.\nSrbin je igrao peti put u finalu, a doživeo je četvrti poraz u borbi za titulu.


KUP NEMAČKE Sudija sa dva penala zaustavio Kostićev Hamburg u četvrtfinalu\nFudbaleri Hamburga poraženi su sa 2:1 (0:0) na svom stadionu od Borusije iz Menhengladbaha u četvrtfinalu nemačkog Kupa. Sudija Fric svirao je dva penala za goste, a stiče se utisak da i nije morao.\nSa bele tačke pogađali su Lars Stindl u 53. i Rafael u 61. a Amerikanac Bobi Vud je u drugom minutu sudijske nadoknade uspeo samo da ublaži poraz Hamburga.\nNaš reprezentativac Filip Kostić ušao je u igru u 70. minutu, ali nije uspeo da sačuva svoj tim od ispadanja iz ovog takmičenja.\nKUP NEMAČKE, ČETVRTFINALE\nAjntraht F. - Arminija B. 1:0 (1:0)\nLote - Borusija D. odloženo\nHamburger - Borusija M. 2:1 (0:0)\n(Vud 90+2 - Stintl 53 pen, Rafael 61 pen)\nBajern - Šalke 3:0 (3:0)\n(Levandovski 3, 29, Alkantara 16)\nLUDILO U NEMAČKOJ Navijači tražili 150.000 karata za meč DRUGOLIGAŠA?!\nEU: Razmotriri korake za PREKID VATRE u Libiji


Medijski standardi - Nezavisni stav\nDejan Šajinović 11.12.2020 20:00\nDokument alumnista Škole za političke studije Savjeta Evrope pokazao je da su mediji u BiH i dalje pod udarom i pritiskom politike i ekonomskih lobija.\nPonuđeni su i neki prijedlozi koji se odnose na stvaranje boljih zakona, bolje kontrole rada i odgovornosti javnih emitera te potrebe regulisanja postojanja i djelovanja online portala.\nU dokumentu se takođe spominje da je međunarodna zajednica poslije rata pokušala popraviti stanje na medijskoj sceni, ali se indirektno ukazuje i na krivicu međunarodne zajednice za mnogo toga lošeg kad je u pitanju medijska scena u BiH. Primjera radi, i dalje ne postoji zakon o medijima, nema adekvatne kontrole rada javnih emitera da zaista budu u službi javnosti, a polje online medija uopšte nije regulisano.\nU jednom nedavno održanom neformalnom razgovoru bivšeg američkog zvaničnika s grupom ljudi iz BiH, on je priznao da je međunarodna zajednica, kada je donosila reformske zakone (ne samo u oblasti medija, nego uopšteno) dala mig domaćim političkim elitama da neće biti striktnog kontrolisanja kako se zakoni koji su doneseni sprovode.\nOvo je, kako je objasnio, urađeno kako bi se uspostavilo povjerenje i dala šansa da domaće elite ispune obećanje koje su dale da će sami implementirati mehanizme kontrole na zakone koje je kreirala međunarodna zajednica.\nDomaće elite su objašnjavale da moraju radi javnosti pokazati čvrstinu, ali da će kooperirati u implementaciji reformi. Danas znamo kako je to završilo - potpunim sunovratom i pravosudnih i drugih reformi koje su stranci sprovodili, a domaće elite trebalo da "kontrolišu".\nOhrabrujuće je da je međunarodna zajednica danas spremna da prizna i prihvati greške koje su činili u proteklih 20 godina.\nDobra je vijest da su danas spremni da daju svoj doprinos da se stvari poprave, da se pomogne medijima da budu profesionalniji, da se insistira na profesionalizaciji, evropskim i demokratskim standardima i u drugim oblastima, posebno u oblasti pravosuđa.\nPosao da ovu zemlju učinimo boljom je na nama koji u njoj živimo, ali međunarodna zajednica nam mora pomoći u tome. Oni koji su i sami doprinijeli stanju u kojem se nalazimo moraju pomoći da se ono promijeni.


B92 , Srna\nMinistar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević rekao je danas da je uveren da će Srbija 24. maja ove godine kao državni praznik proslaviti Dan Ćirila i Metodija i time nadoknaditi "kulturološki zaostatak u odnosu na druge slovenske zemlje".\nVukosavljević je pojasnio da je Srbija trenutno jedina slovenska zemlja u kojoj Dan Ćirila i Metodija nije državni praznik, i naglasio da je razlog zbog čega je Ministarstvo pokrenulo inicijativu da se dan tih svetitelja praznuje kao državni praznik jasan sam po sebi, imajući u vidu neprocenjiv značaj Ćirila i Metodija za ukupan slovenski svet.\n- Reč je o istorijskom i kulturološkom utemeljenju. Sve druge države obeležavaju to kao državni praznik i kao neradan dan - rekao je Vukosavljević.\nOn je naglasio da svi praznici imaju svoju simboliku, a da je obeležavanje dela i uspomene na Ćirila i Metodija dolična i razumna stvar, i temelji se na principima kulturne politike Srbije.


Da Pazar zablista – Ekonomsko trgovinska škola Novi Pazar\nU okviru ekološke kampanje ”Da Pazar zablista”, koju je pre skoro mesec dana pokrenula Gradska uprava Novog Pazara, dana 14.04.2018.godine, uoči nedelje obeležavanja Dana grada, organizovana je intenzivnija akcija čišćenja gradskih i prigradskih naselja. U akciji su učestvovali učenici osnovnih i srednjih škola, članovi Odreda izviđača ”Sandžak”, mladi aktivisti različitih političkih partija, predstavnici nevladinog sektora, ali i prvi čovek Novog Pazara, Nihat Biševac, kao i šefica kancelarije Misije OEBS u Novom Pazaru, Mikaela Turman.\nMasovnom akcijom čišćenja, uoči nedelje posvećene obeležavanju Dana grada, uklonjene su brojne gradske divlje deponije. Čistilo sa na keju, pored rečnih korita, u blizini škola, naseljima Lug, Bukreš, Jalija.. uređena su izletišta ali i prigradska naselja. Pored Gradske čistoće i drugih javnih preduzeća, angažovanih, ovim povodom pojačanim kapacitetima, da Pazar zablista u značajnoj meri doprineli su najmlađi Novopazarci, izviđači Sandžaka, osnovci i učenici svih novopazarskih srednjih škola. Učenici Škole za dizajn tekstila i kože, za ovu priliku obezbedili su i majce na natpisom ”Da Pazar zablista”. Oni su, zajedno sa izviđačima i učenicima Ekonomsko-trgovinske škole čistili izletište ka Đurđevim stupovima gde se pridružio i gradonačelnik lično.\nUčenici Ekonomsko-trgovinske škole koji su učestvovali u akciji su:\n1. Belma Murić\n2. Mirza Eminović\n3. Berina Nicević\n4. Aida Koca\n5. Teida Komatina\n6. Elvira Hodzić\n7. Zilha Fehratović\n8. Said Leković\n9. Faid Kamešničanin\n10. Džigal Lukman\n11. Aldin Avdić\n12. Amina Palamar\n13. Amar Idrizović\n14. Džejlana Hanuša\n15. Zenaida Tafilović\n16. Amar Idrizović\nPored učenika Ekonomsko-trgovinske škole akciji “Da Pazar zablista” su učestvovali pomoćnik direktora škole Azra Ahmetović i profesori Fahir Demčović i Emina Međedović.\nEkološka kampanja ”Da Pazar zablista” počela je pre mesec dana. Velika vikend akcija pripremala se tokom cele protekle nedelje, kada su škole dobile posebne mrežaste kontejnere i drugu opremu, kako bi đaci najpore očistili školska dvorišta i tako se pripremili se za još veći doprinos lokalnoj zajednici. Kada se govori o zaštiti životne sredine, ne misli se samo o njenoj zaštiti u smislu potrebe organizovanja čovekove radne delatnosti tako da ona ne izaziva promene u prirodi koje imaju za posledicu narušavanje ekološke ravnoteže i otežava opstanak čoveka. Zaštita životne sredine podrazimeva i preduzimanje određenih mera radi otklanjanja posledica delovanja čoveka na prirodu koje su već dovele do narušavanja ekološke ravnoteže.


Igor Lukšić, premijer Crne Gore: Pravimo štedljivu državu\n“Prepoznali smo potrebu da se suočimo sa tim problemom i već ove godine imaćemo, uz manje odstupanje, budžetski deficit od oko tri odsto BDP-a i dug koji je 45 odsto BDP-a. Time ispunjavamo kriterijume iz Mastrihta kad je u pitanju fiskalna politika. Za naredne tri godine nastojati da potpuno eliminišemo budžetski deficit, da ga svedemo na nulu najkasnije budžetske 2013/2014. godine i da javni dug svedemo ispod 40 odsto BDP-a za koji smatramo da je prikladniji nivou ekonomskog razvoja Crne Gore. To bi, dalje, trebalo da utiče na povećanje kreditnog rejtinga Crne Gore”, kaže crnogorski premijer.\nautor: Miša Brkić\tizvor: Novi magazin\n23.09.2011, 11:20h drzavni sluzbenik Preporuči\nTo podrazumeva, kaže Lukšić, da će svi budžetski korisnici morati da osete posledice jer nema prostora za rapidni rast plata, penzija i drugih troškova države. “Moramo se navići da više nema prostora za pregovore o povećanju plata za 10, 20 i 30 odsto ili penzija za 10 odsto”, upozorio je Igor Lukšić Uz duzno poštovanje prema Vladi, koju smo svi birali meni nije jasno da li se ista Vlada sprda sa narodom koja ga odabrala? U periodu bez povećanja plata, plata jednog drzavnog sluzbenika je 450e, dok je u sklupstini sada preko 2500e? Priča o stresnosti i kompleksnosti posla je priča za malu djecu, svaki posao je stresan na svoj način i nosi određen nivo rizika i stresnosti. Govorimo li stručnijim jezikom o stresnosti posla, vjerujte da je mnogo rizičniji i stresniji posao jednog građevinarca, nego li poslanika!!! Premda, je ovdje riječ o obezbeđivanju osnovnih uslova za život ostalih 600 000 gradjana Crne Gore!!!\nPodgorička policija radi na rasvetljavanju dva bombaška napada koji su se u noći 15. oktobra dogodili na teritoriji glavnog grada Crne Gore, piše Dan.\nPodgorička policija sprečila je pokušaj bombaškog napada u Podgorici i uhapsila tri osobe, saopšteno je iz Uprave policije. Policija je na osnovu operativnih podataka, zaustavila automobil...\nMitropolit Crnogorsko primorski Amfilohije kazao je da je predsednik Crne Gore Milo Đukanović u borbi protiv "ruskog imperijalizma" postao "igračka u rukama zapadnoevropske,...


Zabjelo dobija dvije javne česme, a možda i tri? - Glas Zabjela\nHome Vijesti Zabjelo dobija dvije javne česme, a možda i tri?\nInicijativa građana sa Zabjela i portala Glas Zabjela je konačno dobila odgovor, a Zabjelo će u međuvremenu dobiti dvije javne česme.\nPodsjetimo, u decembru prošle godine, u okviru druge epizode serijala Forum Republikum, koju možete pogledati klikom ovdje, pokrenuli smo inicijativu i anketirali građane o tome da li je Zabjelu potrebna javna česma i na kojoj lokaciji.\nU toj emisiji smo razgovarali sa geologom na temu podzemnog bogatstva pitke vode kojim raspolaže Podgorica kao i sa zaposlenim iz Vodovod i kanalizacija Podgorica koji nam je potvrdio da tehnički uslovi za postavljanje javne česme na najprometnijem mjestu u naselju već postoje.\nKombinovane ankete putem društvenih mreža su omogućile da više od 400 građana izrazi želju za novom javnom česmom u ovom naselju, a za njenu lokaciju je pristiglo više od 140 predloga.\nTijesna većina predloga, u kombinaciji sa drugim faktorima poput blizine osnovne škole, dječijeg parka i najprometnije saobraćajnice na Zabjelu, preporučili su lokaciju u samom centru naselja, na raskrsnici ulica Radosava Burića i 27. marta, kao najbolje rješenje.\nRezultati ankete su zajedno sa inicijativom proslijeđeni kabinetu gradonačelnika 14. januara ove godine, ali nažalost bez odgovora. Ipak, prilikom sastanka povodom odgovora građanima na tadašnja pitanja o izgradnji novog parka na Zabjelu, podsjetili smo i na potrebu postavljanja javne česme, pa su uslijedila dva telefonska poziva iz Vodovoda, nakon kojih smo sa jednim od zaposlenih u Vodovodu posjetili predloženu lokaciju i na licu mjesta se uvjerili da tehnički uslovi za realizaciju ovog projekta zaista postoje.\nMjeseci su prolazili bez konkretnog odgovora, pa smo odlučili da još jednom uputimo ovu inicijativu kabinetu gradonačelnika, ali i podgoričkom Vodovodu, kako bismo bili sigurni da će inicijativa biti zaprimljena, jer kod prvog pokušaja nismo dobili zvaničnu potvrdu o tome.\nI zaista, ovog puta u jako kratkom roku je uslijedio i telefonski poziv iz kabineta gradonačelnika u kojem smo obaviješteni da će na Zabjelu biti postavljene dvije javne česme, i to u okviru novog parka na Zabjelu (najvjerovatnije u dijelu parka namijenjenom kućnim ljubimcima), gdje je i bila najavljena prvobitnim projektom parka, kao i na mikrolokaciji u Ulici Ilije Plamenca. Ova druga je već realizovana, tako da je Zabjelo konačno dobilo javnu česmu na jednom od najdužih i najtežih pravaca za pješake tokom ljetnjih vrućina.\nIz kabineta gradonačelnika nam je saopšteno da će i lokacija predložena našom inicijativom takođe biti uvažena za postavljanje javne česme. Ovo je naročito važno iz razloga što, prije svega, potvrđene dvije lokacije se nalaze na istom pravcu u razmaku od oko 200 metara, ali nisu najpraktičnije za pješake koji dolaze iz smjera centra grada (kao što bi to bila predložena lokacija u centru Zabjela). Osim toga, u centru Zabjela se nalaze dječiji park i Osnovna škola “Vuk Karadžić”, za koje je javna česma logična potreba.\nNakon toga, dobili smo i poziv iz Vodovoda, u kojem nam je rečeno da će javna česma najvjerovatnije biti realizovana i na lokaciji koja je predložena inicijativom, iako bi to moglo da potraje nekoliko sedmica, zbog obima postojećih radnih obaveza i zadataka. Samo je još potrebno da zahtjev za realizaciju ovog projekta uputi gradska uprava, zato što bi to značilo da će Glavni grad preuzeti troškove javne česme, jer neko mora.\nDakle, Zabjelo je već dobilo jednu javnu česmu na jednom od najdužih pravaca za pješake iz ovog naselja, a u njenoj blizini će uskoro dobiti još jednu. Dok se za treću, koja je prvobitno zatražena inicijativom, čeka da Glavni grad uputi zvaničan zahtjev podgoričkom Vodovodu, nakon čega bi trebalo da se pristupi realizaciji ovog projekta po želji građana.\nRealizacija ovog projekta bi zadovoljila potrebe kako brojnih pješaka i stanara iz centra Zabjela tako i osnovaca iz obližnje škole, ali bi bila i pokazatelj da Glavni grad ima sluha za jasno iskazane potrebe građana.\nPrethodni članakAddiko Bank2Go – prvi bankar na točkovima obilazi Crnu Goru\nSledeći članakZabjelski zaveslaj ka Svjetskom kupu


Ovde će Ikea dići drugu kuću u Beogradu\nB92\t05.03.2017 08:47\nDruga Ikeina robna kuća u Beogradu biće izgrađena uz novosadski auto-put, piše Blic.\n"Ikea kreće u druge projekte, odnosno već je aktivna u akviziciji zemljišta za drugu robnu kuću u Beogradu, kao i u šest drugih gradova Rumunije", rekao je Lalić, prenosi portal E-kapija.\nOtvaranje robne kuće Ikea u Bubanj potoku planirano je za leto ove godine, a izgradnja koja je počela u proleće 2016. ide dve nedelje ispred roka, uprkos otežanim uslovima tokom zime.\nIstovremeno, kompanija se priprema za gradnju robnih kuća u Ljubljani i Bukureštu.\n"U Ljubljani je završen urbanistički deo, kupili smo zemlju, a sada je tender u toku. Očekujemo da u maju ili junu 2017. počne izgradnja", rekao je Lalić na Drugoj srpskoj konferenciji o razvoju nekretnina i infrastrukture u Beogradu.\nKada je reč o Bukureštu, gde Ikea već ima jednu robnu kuću, izgradnja drugog objekta mogla bi početi na jesen, najverovatnije u septembru ili oktobru.\nOtvaranje se očekuje krajem 2018, rekao je Lalić.\nOn je podsetio da kompanija ima izuzetno ambiciozan investicioni program za naredni period, te da u sledećih 10 godina planira da otvori 13 objekata u regionu.\nOsim po sektoru nameštaja, Ikea je poznata i po tržnim centrima i maloprodajnim parkovima.\nUkupno, grupacija u svom portfoliju ima 59 tržnih centara i četiri maloprodajna (ritejl) parka (u Evropi, Rusiji, Kini...).\nOni se prostiru na oko 3,2 miliona kvadratnih metara, a ove objekte godišnje poseti oko 450 miliona ljudi.\nKada se uporedi sa oko 800 miliona posetilaca godišnje u robnim kućama, jasno je koliko je za Ikeu to važan segment, rekao je Lalić podsećajućci da su svi ovi centri razvijani uz robne kuće.\n"Do kraja godine doneće se odluka o tome. Kao što je poznato, kupili smo više zemlje nego što nam je potrebno za robnu kuću. Ritejl park bi trebalo da ima oko 40.000 metara kvadratnih, a u pitanju je investicija od oko 60-70 miliona evra", rekao je Lalić.


Pomama za selom 35 kilometara od Beograda: Kuću tamo sada nije lako kupiti - 04.12.2021, Sputnik Srbija\nPostoji jedno gradsko naselje na teritoriji grada Pančeva za kojim vlada specijalna pomama, a to je Kačarevo, udaljeno nepunih 35 kilometara od Beograda. 04.12.2021, Sputnik Srbija\nKako kaže jedna meštanka, nedavno je prodata nekretnina slična njenoj, od oko 90 kvadrata, za svega 22.000 evra. Dodaje da trenutno nije tako lako naći kuću u Kačarevu, jer su Pančevci zainteresovani.Štaviše, prodaju stanove u ovom gradu, iako cene pretenduju da porastu jer Pančevo biva sve atraktivnije, kako bi kupili kuću sa dvorištem u ovom mestu. Podsećanja radi, tražnja za vikendicama i kućama van grada – za život, posebno je pojačana otkako je krenula pandemija. Primera radi, na Kosmaju je kvadrat već 1.000 evra.Meštani Borče takođe traže Kačarevo, zbog blizine, a posebno oni koji sebi mogu da priušte stan u gradu i kuću na selu. Deli ih oko 50-ak minuta vožnje, što je idealno ako ste vozač, a radite u gradu i želite svoju oazu mira u ovom vojvođanskom mestu.Prema zvaničnim podacima, davne 1792. u Kačarevo su se doselili nemački doseljenici i selo je tada nosilo naziv Franzfeld. Ima svega nekoliko hiljada stanovnika, ali bi moglo da oživi u narednim godinama, kako bude raslo interesovanje vikendaša.Na domaćim sajtovima za prodaju nekretnina otprilike su slične cene. Kvadrat je u proseku 300 evra, za solidnu kuću. Tako se 90 m2 prodaje za 30.000 evra, a bila je čak oglašena i nekretnina – koja više nije u ponudi – gde je kvadrat iznosio manje od 170 evra. Naime, 60-ak kvadrata je nuđeno za 10.000 evra.Osim toga, Kačarevo je kao mesto idealno za posedovanje kuće za izdavanje leti, posebno ako uložite u enterijer i dvorište, te ga obogatite bazenom, roštiljem, đakuzijem na otvorenom. Takve vikendice su se dobro izdavale čitavog leta, za nekoliko desetina evra po danu, prenosi Telegraf biznis.Postoji šansa da Kačarevo i okolna mesta dobiju na atraktivnosti i kako se Pančevo bude dodatno razvijalo u budućnosti.\n© Foto : pixabay.comKuća na selu\nKako kaže jedna meštanka, nedavno je prodata nekretnina slična njenoj, od oko 90 kvadrata, za svega 22.000 evra. Dodaje da trenutno nije tako lako naći kuću u Kačarevu, jer su Pančevci zainteresovani.\nŠtaviše, prodaju stanove u ovom gradu, iako cene pretenduju da porastu jer Pančevo biva sve atraktivnije, kako bi kupili kuću sa dvorištem u ovom mestu. Podsećanja radi, tražnja za vikendicama i kućama van grada – za život, posebno je pojačana otkako je krenula pandemija. Primera radi, na Kosmaju je kvadrat već 1.000 evra.\nMeštani Borče takođe traže Kačarevo, zbog blizine, a posebno oni koji sebi mogu da priušte stan u gradu i kuću na selu. Deli ih oko 50-ak minuta vožnje, što je idealno ako ste vozač, a radite u gradu i želite svoju oazu mira u ovom vojvođanskom mestu.\nPrema zvaničnim podacima, davne 1792. u Kačarevo su se doselili nemački doseljenici i selo je tada nosilo naziv Franzfeld. Ima svega nekoliko hiljada stanovnika, ali bi moglo da oživi u narednim godinama, kako bude raslo interesovanje vikendaša.\nNa domaćim sajtovima za prodaju nekretnina otprilike su slične cene. Kvadrat je u proseku 300 evra, za solidnu kuću. Tako se 90 m2 prodaje za 30.000 evra, a bila je čak oglašena i nekretnina – koja više nije u ponudi – gde je kvadrat iznosio manje od 170 evra. Naime, 60-ak kvadrata je nuđeno za 10.000 evra.\nOsim toga, Kačarevo je kao mesto idealno za posedovanje kuće za izdavanje leti, posebno ako uložite u enterijer i dvorište, te ga obogatite bazenom, roštiljem, đakuzijem na otvorenom. Takve vikendice su se dobro izdavale čitavog leta, za nekoliko desetina evra po danu, prenosi Telegraf biznis.\nPostoji šansa da Kačarevo i okolna mesta dobiju na atraktivnosti i kako se Pančevo bude dodatno razvijalo u budućnosti.\nNeočekivan vidovdanski zaokret mladih Srba: Nazad iz velikog prljavog grada — u selo\n21 Novembar 2021, 14:22


Home IZVEŠTAJI - PREDSEDNIŠTVO 8. SEDNICA: 30. septembar 2017.\nPRISUTNI: Danica Bićanić, Zoran Pantelić, Goran Despotovski i saradnici: Danijel Babić i Bojana Vlahović\nUsvojen je novi predlog pravilnika od strane Predsedništva i biće prosleđen aktivnom članstvu na uvid i usvajanje na Skupštini. Tačan datum Skupštine biće određen na sledećem sastanku Predsedništva.\nUsvojen je pravilnik i tekst konkursa za organizovanje samostalnih i grupnih izložbi u Galeriji SULUV-a 2018. godine i doneta odluka da se cenovnik i uslovi izlaganja onih koji nisu članovi SULUV-a, kao i uslovi saradnje sa drugim institucijama i galerijama definišu naknadno, u zavisnosti od broja prijava i odobrenih termina. Dogovoreno je da se saradnja sa Akademijom umetnosti u Novom Sadu, koja je godinama u nazad veoma uspešna, definiše posebnim Ugovorom o saradnji. Konkurs se raspisuje u narednih nekoliko dana i biće otvoren do 1. decembra 2017. godine.\nKako Udruženju nisu odobrena sredstva za realizaciju projekta saradnje između BIH i SULUV-a ni na jednom konkursu u ovoj godini, odlučeno je da se Ministarstvu kulture i informisanja Republike Srbije pošalje prijava na javni poziv za mobilnost umetnika u 2017. godini, koji bi umetnicima koji bi odneli radove i bili prisutni na otvaranju izložbe u Sarajevu eventualno, pokrio deo putnih troškova.\nZoran Pantelić i Goran Despotovski, koji su prisustvovali sastanku kod Dalibora Rožića, člana Gradskog Veća zaduženog za kulturu, zajedno sa predstavnicima UPIDIV-a i DANS-a, podneli su prisutnima izveštaj sa sastanka i razmatrane planove za pronalaženje zajedničkog adekvatnog prostora za sva tri udruženja.\nDoneta je odluka da se uputi dopis – žalba Građevinskoj inspekciji Grada Novog Sada, Gradskoj upravi za kulturu, Otvorenoj kancelariji Gradonačelnika i Daliboru Rožiću povodom zagrađivanja prozora sa dvorišne strane galerije SULUV-a, a o čemu nas niko nije obavestio.


Vesti – Strana 11 – www.azil.rs\nUNHCR: Opada broj izbeglica i migranata u Evropi, ali ne i izveštaja o zloupotrebama i smrtnim slučajevima\nNovi izveštaj UNHCR pod nazivom „Očajnička putovanja“ pokazuje da je u prvoj polovini 2017. godine u Evropu stiglo znatno manje izbeglica i migranata u poređenju sa istim periodom prošle godine. Takođe, za razliku od prošle godine kada je najviše migranata u Evropu dolazilo preko Grčke, ove godine skoro sedam puta više dolazaka bilo je preko […]\nIzložba mladog slikara iz Avganistana\nFondacija za izbeglice Help Refugees i Fabrika fotografa organizovali su 9. avgusta 2017. godine izložbu grafika, akvarela i fotografija Farhada Nurija, dečaka iz Avganistana, koji sa porodicom boravi u Centru za azil u Krnjači. Izložba pod nazivom „Treba nam ljubaznost – san jednog desetogodišnjaka“ imala je humanitarni karakter – sav novac od prodaje Farhadovih radova […]\nDeca migranti u Srbiji i pravo na obrazovanje\nOd decembra 2016. godine počelo je uključivanje dece migranata u formalni školski sistem u Srbiji kroz pilot projekat koji je sprovodio UNICEF sa partnerskim organizacijama. Pilot projektom bila su obuhvaćena samo nepraćena deca migranti iz centara za azil u Krnjači i Bogovađi. Međutim, od sredine 2017. godine UNICEF, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i […]\nU junu 2017. godine u dvanaest evropskih gradova održava se jedan poseban festival kojim se brišu granice između izbeglica i lokalnog stanovništva. U pitanju je Izbeglički festival hrane, u čijem su osmišljavanju i realizaciji učestvovale organizacije Food Sweet Food i UNHCR. Restorani u Rimu, Amsterdamu, Lionu, Marseju, Briselu, Bordou, Lilu, Atini, Firenci, Madridu, Milanu i […]\nBroj osoba u potrebi za međunarodnom zaštitom u Srbiji je na kraju juna 2017. godine bio 5.895, pokazuju podaci UNHCR kancelarije u Beogradu. Preko 94% ovih osoba bilo je smešteno u nekom od 18 centara za azil i prihvat izbeglica. Najveći broj osoba koje su u toku juna boravile u ovim centrima bilo je iz […]\nSmernice o apatridiji broj 5: Gubitak i lišenje državljanstva u skladu sa članovima 5-9 Konvencije o smanjenju broja slučajeva apatridije\nUNHCR: Praktične preporuke i dobra praksa za rešavanje problema u pogledu zaštite u kontekstu pandemije virusa KOVID-19\nOdluka Suda pravde Evropske unije u slučaju Evropska komisija protiv Poljske, Mađarske i Češke Republike


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Sindikat traži smjenu Hrapovića\nZBOG DUGOVA 29. 06. 2018. 07:11 >> 11:27 6\nSindikat traži smjenu Hrapovića\nSindikat doktora medicine zatražio je hitnu smjenu ministra zdravlja Kenana Hrapovića zbog, kako su istakli, duga zdravstvenog sistema koji "trenutno iznosi oko 32 miliona eura".\n"Dug zdravstvenog sistema Crne Gore trenutno iznosi oko 32 miliona eura. Dug za ljekove narastao je na oko 10 miliona. Ministar Kenan Hrapović je na čelu resora Ministarstva zdravlja dvije i po godine", navodi se na Fejsbuk stranici Sindikata doktora medicine.\nPodsjećaju da su u više navrata postavljali pitanje da li je dug od 70 miliona u Fondu za zdravstveno osiguranje preporuka Hrapoviću da bude imenovan za Ministra zdravlja.\n"Pozivajući se na obećanja Premijera Duška Markovića data 2016. godine pri konstitusanju Vlade da će biti vrlo kritičan, objektivan u evaluaciji rada ministara u svojoj Vladi tražimo hitnu smjenu Ministra Hrapovića", navodi se na stranici Sindikata.\nKenan Hrapović Sindikat doktora medicine\nOjačali smo kapacitete zdravstvenih ustanova\nZakonski uredili apotekarsku djelatnost\nKCCG će raditi na edukaciji i usavršavanju ljekara\nNa Zlatici otvoreni Dom zdravlja, apoteka, pošta


Autor: Niška Inicijativa - 08.02.2020 - 8:00\nNakon stotina miliona dinara Niš i dalje bez poboljšanja životne sredine; foto: printscreen\nGradsko veće grada Niša donelo je na poslednjoj sednici, 4. februara ove godine odluku o raspodeli sredstava iz budžeta za oblast zaštite životne sredine.\nU 2020. planirani izdaci iz gradske kase za zaštitu životne sredine iznose 107 miliona dinara.\nOd pomenute cifre sredstva će biti raspoređena na sledeće načine:\nMonitoring stanja kvaliteta životne sredine (14 700 000 dinara)\nProgrami i projekti lokalne samouprave u oblasti zaštite životne sredine (68 600 000 dinara)\nInformisanje građana o stanju i kvalitetu životne sredine (700 000 dinara)\nSufinansiranje projekata NVO (8 000 000 dinara)\nSubvencije javnim nefinansijskim preduzećima i organizacijama (5 000 000 dinara)\nNabavka opreme za zaštitu životne sredine (10 000 000 dinara)\nŠta ovako poređane stavke zapravo znače, odnosno šta će tačno građani Niša morati da plate svojim novcem zarad “poboljšanja” kvaliteta životne sredine?\nPod monitoringom smatra se kontrola kvaliteta vazduha na teritoriji grada Niša, praćenje nivoa komunalne buke u gradu kao i ispitivanje zagađenosti zemljišta na teritoriji Niša za 2020/21 godinu.\nGrađani će za praćenje i kontrolu buke, smeća i još nekoliko stvari platiti skoro 15 miliona dinara.\nProgami i projekti\nU programe i projekte lokalne samouprave spada sprovođenje i nadzor procesa dezinsekcije na teritoriji grada Niša u 2020. godini kao i očuvanje i unapređenje zelenila na javnim površinama na teritoriji grada Niša.\nIzmeđu0 ostalog, čišćenje i uređenje divljih deponija u gradu, unapređenje zelenila u Spomen parku “Bubanj”, uklanjanje gromobrana i izradu “Plana kvaliteta vazduha aglomeracije” koštaće Nišlije više od 68 miliona dinara.\nFinansiranje projekata organizacija u oblasti zaštite životne sredine\nZa razliku od 2019. kada je na konkursu za sufinansiranje projekata u oblasti životne sredine ukupna izvdojena suma iznosila 4 miliona dinara, ove godine je i pored generalno manjeg budžeta dupliran taj iznos i iznosi 8 miliona dinara.\nOvim konkursom finansiraju se određene nevladine organizacije čiji se projekti uglavnom svode na neku edukaciju, informisanje ili jednodnevni izlet uz čišćenje Spomen parka Bubanj.\nSubvencije javnim nefinansijskim preduzećima\nPet miliona dinara otići će na račun javnih preduzeća koja se pretežno bave komercijalnim aktivnostima. Dakle presipanje iz šupljeg u prazno odnosno iz budžeta koji pune poreski obveznici novac će se preusmeriti u javni sektor.\nIz dostupne dokumentacije potpuno je nejasno šta se smatra pod “nabavka opreme za zaštitu životne sredine”.\nO kom tipu opreme se radi, čemu bi ona trebalo da služi i zašto je za nju neophodno izdvojiti čak 10 miliona dinara u toku 2020. godine za sada ostaje enigma za javnost.\nTakođe je nejasno koja je to oprema nabavljena u 2019. za cenu od 29 miliona dinara kao i u 2018. za visokih 30 miliona dinara.\nGde nestaje ovoliki novac i zašto ne vidimo nikakve rezultate u ovoj oblasti nadležni se nisu potrudili da nam objasne.\nOno što jeste poznato da svake godine ostaju neutrošena sredstva koja se prebacuju u budžet za narednu, pa su tako u 2019. ostala neutrošena 22 miliona dinara koja su preneta u 2020.\nOčigledno je da i kada imaju novca ne znaju da ga iskoriste na pravi način ili ne umeju uopšte pa ga samo prebacuju iz godine u godinu.\nPored svih činjenica pomenućemo samo da nijedan jedini korak ni potez nije urađen od vlasti u Nišu za poboljšanje životne sredine.\nNiš u poslednje tri godine za životnu sredinu izdvojio 346 miliona dinara; Ilustracija: printscreen\n23 miliona dinara za finansiranje organizacija i nabavku opreme, gde po starom proverenom običaju skoro sav novac odlazi na račune “GONGO-va” koji su bliski onima koji dele novac.\nSa druge strane 68 miliona za “programe” otići će na ozelenjavanje, zaštićena stabla, Spomen park Bubanj (koji su skoro čistili turisti), uređenje divljih deponija, izradu planske dokumentacije i izrade plana kvaliteta vazduha.\nSamo da podsetimo građane koliko su vladari Niša i Srbije izdvajali po godinama za Ekologiju u Nišu:\nU 2018. izdvojeno 121 244 000 dinara, za 2019. planirano je 118 350 000, dok će za 2020. kada je zagađenje vazduha često alarmantno i životna sredina ugroženija nego ranije i planira se najveći priliv u budžet do sada, lokalna vlast izdvojiti 107 miliona.\nUkoliko niko ne razume šta ovo sve znači, a vidimo da će brdo novca biti potrošeno, to je zato što će da se potroši brdo novca a nerazumne reči služe da se mi osetimo glupim i ne razumemo šta se to bitno i veliko radi za naše dobro.\nSamo zato. Ukoliko niko i ne vidi da se nešto radilo, sigurno će da pomisli da nešto sa njim nije u redu, da ne razume, ne vidi ili nije informisan.\nPrava istina je da se ništa i ne radi, samo se troši novac i obmanjuju građani.\nBudžetGradsko većeIstražujemoNišNiška inicijativaŽivotna sredina


VIDEO Ima neka tajna veza: Politika, vlast… – Balkan Breaking News\nVIDEO Ima neka tajna veza: Politika, vlast…\nPronalazak vojnog naoružanja i opreme u blizini kuće premijera Srbije Aleksandra Vučića, hapšenje Jovana Jošila od strane MUP-a RS i njegovo puštanje zbog nedostatka dokaza, otvaraju niz kontroverzi i povlače paralele između aktera uključenih u ranije napade na području Republike Srpske i Srbije od kojih su neki bivši pripadnici službi bezbjednosti…\n“Radi se o jednom licu, koje je policiji poznato po raznim krivičnim djelima iz ranijeg perioda, čak je bio i presuđivan”, izjavio je Lukač.\n“U zahtjevu koji smo dobili od Srbije on (Jošilo) se ne dovodi u vezu ni sa oružjem pronađenim u Jajincima u blizini porodične kuće premijera Aleksandra Vučića, ni sa oružjem pronađenim u garaži na Novom Beogradu. Bar to u zahtjevu nije navedeno. Da jeste, postupanje bi bilo drugačije”, rekao je Mektić za Tanjug.\n“Da je Srbija poslala šire obrazloženje i da je zatražila njegovo izručenje po osnovu tog bilateralnog sporazuma, te da je ponudila dokaze, u tom slučaju bi bilo ozbiljnih razgovora za ekstradiciju uhapšenog”, istakao je Mektić.\nBN televizija je, iz naših krugova bliskih premijeru Srbije, dobila informacije prema kojima je Aleksandru Vučiću poznato ko je Jovan Jošić, ali i Zoran Šućur, bivši pripadnik “Crvenih beretki”.\nTada je prilikom pretresa Jošilove kuće u Banjaluci pronađena pumparica „maverik” sa pet metaka kalibra 12 milimetara, za koju nije imao dozvolu. Puška je oduzeta, a zaplijenjeno je i 15 metaka za lovačku pušku kalibra 12 milimetara, lovački redenik sa 13 metaka, futrola za pušku, metalna teleskopska palica i bejzbol palica.\nJošilo je u julu 2011. godine nepravosnažno oslobođen krivice za ubistvo Nedeljka Ćuluma (19), koje se dogodilo 24. aprila 2010. godine tokom vatrenog obračuna sa grupom Slaviše Ćuluma. U obračunu je Jošilo ranjen u obe noge, a tokom suđenja utvrđeno je da je Nedeljka ubio u “nužnoj odbrani”.\nU septembru 2011. godine Jošilo je hapšen zbog posjedovanja pištolja M-57 na kome je obrisan fabrički broj, a oduzet mu je i automobil “volvo” za kojim se u to vrijeme tragalo. Ranije je osuđivan zbog trgovine narkoticima, a 2006. i 2009. godine privođen je i zbog izazivanja opšte opasnosti i oštećenja tuđe stvari.\nZoran Šućur Beli ranije je bio zaposlen u službama bezbjednosti, navodno je bio i pripadnik specijalne jedinice “Crvene beretke”, a bio je i član Glavnog odbora Saveza za demokratsku Srpsku Dragana Kalinića.\nPolicija je Šućura istraživala zbog napada na Obrena Petrovića, kada je na dobojskog gradonačelnika i njegovo društvo prilikom jedne proslave 2010. ispaljena “zolja”.\nTadašnji ministar unutrašnjih poslova Stanislav Čađo tvrdio je da policija nema dovoljno dokaza da je Beli izvršio napad “zoljom” na Petrovića.\nZabrinutost za BiH ili pravdanje nerada: Svi Valentin Inckovi izvještaji\nIza Milorada Dodika maršira hiljade ‘novih Dodika’\n12/09/2016 12/09/2016 270\nDjeca-vojnici prolaze vojnu obuku u al-Nusra kampu u Idlibu