Odnosi između Crne Gore i Evropske Unije u Procesu stabilizacije i pridruživanja (PSP) uspostavljeni su u julu 2001. godine. Na Solunskom samitu 2003. godine potvrđena je evropska perspektiva država Zapadnog Balkana, a u julu iste godine uspostavljen je Unaprijeđeni stalni dijalog kao forma redovnih konsultacija Crne Gore i Evropske Unije.Nakon referenduma o nezavisnosti Crne Gore i proglašenja nezavisnosti u crnogorskoj Skupštini 2006. godine uslijedila su bilateralna priznanja nezavisne Crne Gore od strane država članica Evropske Unije. Diplomatski odnosi između Crne Gore i Evropske zajednice vode se putem Misije Crne Gore u EU, odnosno u Briselu, koja u potpunosti funkcioniše od 2006. godine, i Delegacije EU u Crnoj Gori, u Podgorici, koja je sa radom počela u novembru 2007. godine. 1.januara 2008. godine stupio je na snagu Privremeni sporazum, kao i Sporazum o viznim olakšicama i Sporazum o readmisiji. Savjet ministara Evropske unije je 30. novembra 2009. donio odluku o ukidanju viza za Crnu Goru, Makedoniju i Srbiju. Odluka je stupila na snagu 19. decembra iste godine čime je građanima Crne Gore omogućeno da bez viza putuju u svih 25 članica koje pripadaju Šengen zoni, ali i u tri zemlje koje nijesu dio EU (Island, Norveška i Švajcarska).\nSporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Crne Gore i Evropske Unije potpisan je 15. oktobra 2007, a stupio je na snagu 1. maja 2010. Godine, nakon okončane ratifikacije u svim državama članicama Evropske Unije. Nadziranje primjene i sprovođenje SSP-a vrši Savjet za stabilizaciju i pridruživanje. Stupanjem na snagu SSP– a , Privremeni sporazum prestaje da važi, a predviđeno je formiranje novog institucionalnog okvira za saradnju između EU i Crne Gore.\nCrna Gora 15. decembra 2008. godine podnosi zahtjev za članstvo u Evropskoj uniji. U skladu sa članom 49. Sporazuma EU, zemlje članice su 23. aprila 2009. godine zatražile da Evropska komisija pripremi mišljenje o aplikaciji što je značilo da će Crna Gora uskoro dobiti Upitnik Evropske komisije od preko 4,000 pitanja iz svih oblasti pravnih tekovina EU, na osnovu kojeg će Evropska Komisija izraditi mišljenje i dati preporuku Savjetu EU da dodijeli Crnoj Gori status kandidata. Iste godine, u Briselu, 9. decembra 2009. godine predsjednik Vlade Crne Gore predaje Evropskom komesaru za proširenje Oli Renu odgovore na Upitnik Evropske Komisije. Godinu kasnije, Direktorat za proširenje Evropske unije dostavio je Ministarstvu za evropske integracije 1. marta 2010. godine novi set od 673 dodatna pitanja iz Upitnika EK koja su se odnosila na dopunske informacije i pojašnjenja na odgovore u svim poglavljima osim 12. (bezbijednost hrane, veterinarska i fitosanitarna politika). Izrada odgovora na set dodatnih pitanja predata je Evropskoj komisiji u predviđenom roku 12. aprila 2012. godine.\nEvropska komisija je objavila Mišljenje 9. novembra 2010. godine u kojem je navedeno da, Komisija smatra da bi pregovore za pristupanje EU trebalo otvoriti sa Crnom Gorom čim ostvari potreban stepen usaglašenosti sa kriterijumima za članstvo i to posebno sa Kopenhaškim političkim kriterijumima koji zahtijevaju stabilnost institucija koje garantuju vladavinu prava. U oktobru 2010. godine predsjednik Evropskog savjeta Herman van Rompuj posjetio je Crnu Goru, a 9. novembra iste godine Evropska komisija je objavila pozitivno Mišljenje o spremnosti Crne Gore za članstvo, kojim se preporučuje da Savjet Crnoj Gori dodijeli status kandidata. Zasnovano na pozitivnom Mišljenju, 17. decembra 2010. godine Crna Gora na sjednici Evropskog savjeta postaje kandidat za članstvo u Evropsku Uniju. U narednom periodu, Vlada Crne Gore 17. februara 2011. godine usvaja Akcioni plan praćenja sprovođenja preporuka iz Mišljenja Evropske komisije.\nEvropska komisija 12. oktobra 2011. objavljuje Izvještaj o napretku u kojem je pozitivnim mišljenjem ocijenila dosadašnje napore Crne Gore i preporučila otvaranje pristupnih pregovora sa EU. Komesar Evropske Komisije Štefan File boravio je u zvaničnoj posjeti Crnoj Gori i tom prilikom uručio predsjedniku Vlade Igoru Lukšiću pozitivno mišljenje Evropske komisije o spremnosti Crne Gore za članstvo u EU i preporuku za otpočinjanje pristupnih pregovora, 13. oktobra 2011.\nŠefovi država i vlada EU potvrdili su na samitu u Briselu otvaranje pregovora o pristupanju Crne Gore 29. juna 2012. godine. Nakon pozitivne odluke sa Crnom Gorom započet je novi pristup u pregovorima po kome će poglavlja 23- Pravosuđe i temeljna prava i 24- Pravda, sloboda i bezbjednost ostati otvorena do kraja pregovaračkog procesa.\nU dosadašnjem toku pregovora otvoreno je 18 pregovaračkih poglavlja, dok su privremeno zatvorena dva poglavlja:18.decembra 2012. otvoreno je i privremeno zatvoreno poglavlje 25. Nauka i istraživanje, a u aprilu 2013. godine privremeno je zatvoreno i poglavlje 26 - Obrazovanje i kultura.\nKroz politiku solidarnosti, Evropska unija svake godine izdvaja značajna sredstva iz zajedničkog budžeta za pomoć manje razvijenim regionima i državama članicama. Međutim, određeni fondovi za razvoj EU namijenjeni su i državama koje nijesu njene članice, kao što su države kandidati i potencijalni kandidati.\nU septembru 2004, Evropska komisija predložila je uspostavljanje novog instrumenta za pretpristupnu pomoć (Instrument for Pre-Accession Assistance – IPA 2007-2013), koji je namijenjen pružanju podrške zemljama kandidatima za članstvo u EU, kao i potencijalnim kandidatima za članstvo u EU.\nIPA je jedinstven pretpristupni instrument EU za budžetsko razdoblje od 2007. do 2013, koji objedinjuje dosadašnje pretpristupne instrumente: PHARE, SAPARD, ISPA, CARDS.\nCrna Gora dobija finansijsku pomoć Evropske unije od 1998. Evropska unija je između 1998. i 2010. opredijelila preko 408.5 miliona € Crnoj Gori. On 1998. do 2006. u ovaj iznos uključena je pomoć EU kroz CARDS program, vrijedna 277.2 miliona €.\nGodine 2007. CARDS je zamijenjen Instrumentom za pretpristupnu pomoć (IPA), koji će trajati do 2013.\nIPA se sastoji od sljedećih pet komponenti:\nKomponenta I (Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija) je dostupna zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima za članstvo u EU;\nKomponenta II (Prekogranična saradnja) je dostupna zemljama kandidatima i potencijalnim kandidatima za članstvo u EU;\nKomponenta III (Regionalni razvoj) je dostupna samo zemljama kandidatima za članstvo u EU;\nKomponenta IV (Razvoj ljudskih resursa) je dostupna samo zemljama kandidatima za članstvo u EU;\nKomponenta V (Ruralni razvoj) je dostupna samo zemljama kandidatima za članstvo u EU;\nCrna Gora već aktivno koristi pomoć u okviru komponente I i II, dok su joj komponente III, IV i V dostupne, ali će biti operativne tek kada dobije akreditaciju za Decentralizovani implementacioni sistem (DIS).\nIPA komponenta I (Pomoć u tranziciji i izgradnja institucija), koja je poznata i kao Nacionalni program za Crnu Goru, usmjerenaje na ključne političke kriterijume kao što su reforma pravosuđa i javne administracije, izgradnja institucija, borba protiv korupcije i organizovanog kriminala. Finansijska pomoć je, takođe, obezbjeđena civilnom društvu. Kada su u pitanju ekonomski i drugi uslovi članstva, IPA programi su koncentrisani na podršku reformama i jačanju administrativnih kapaciteta u oblastima kao što su unutrašnje tržište, životna sredina, transport, statistika, obrazovanje, zapošljavanje i socijalna inkluzija.\nCrna Gora je dobila 131.3 miliona € kroz IPA pomoć od 2007. do 2010. (pogledajte tabelu dolje).\nCrna Gora učestvuje u četiri prekogranična IPA programa sa susjednim zapadno-balkanskim zemljama (Albanija, Bosna i Hercegovina, Hrvatska i Srbija). Takođe, Crna Gora učestvuje i u IPA Adriatic prekograničnom programu sa državama članicama i u transnacionalnim programima saradnje: South-East Europe i Mediterranean koji se realiziju u okviru Evropskog regionalog razvojnog fonda.\nPomoć Crnoj Gori je dostupna i kroz Evropski instrument za demokratiju i ljudska prava (2008: 0,3 miliona €; 2009: 0,51 miliona €; 2010: 0,4 miliona €).\nDecentralizovani Implementacioni Sistem (DIS)\nSve zemlje koje imaju cilj da postanu države članice Evropske unije treba da, u određenom trenutku, pripreme svoju upravu za upravljanje pretpristupnim fondovima na decentralizovan način. Stoga je presudno važna priprema za preuzimanje vlasništva nad upravljanjem programima koji se finansiraju iz sredstava Evropske unije.\nDecentralizovani sistem implementacije (DIS) znači da se odgovornost za realizaciju programa IPA prenosi sa Evropske komisije na institucije Vlade Crne Gore. Samim procesom se dolazi do institucionalnog jačanja države, a dobijanje akreditacije od strane Evropske komisije, predstavlja izraz povjerenja Evropske komisije u uspostavljeni sistem. Time bi se u budućnosti, kada Crna Gora postane članica EU, obezbijedilo uspješno korišćenje strukturnih i kohezionih fondova. Osnovni uslov za prelazak na tzv. Decentralizovani implementacioni sistem je izgradnja kapaciteta i osnivanje struktura čije je formiranje propisano aktima kojima se reguliše IPA, kao i Okvirnim sporazumom.Uspostavljanjem DIS-a, država korisnica IPA fondova postaje vlasnik cjelokupnog procesa upravljanja pomoći.\nProjektima u okviru IPA komponenti III, IV i V, koji odgovaraju budućim strukturnim fondovima u oblasti zapošljavanja, socijalne i regionalne politike i ruralnog razvoja, biće upravljano od strane Crne Gore.\nDo sada je kroz IPA program za Crnu Goru izdvojeno:\nPreuzeto sa web sajta Delegacije Evropske Unije u Crnoj Gori, http://www.delmne.ec.europa.eu.\nInstitucije Evropske unije su tijela na koje su države člannice prenijele vršenje određenih nadležnosti koje su tim institucijama povjerene ugovorima o osnivanju i funkcionisanju Evropske unije.\nEvropski savjet, Evropska komisija i Evropski parlament čine tzv. ’institucijonalni trougao’ koji donosti odluke u Evropskoj uniji.\nNastao je 1974. godine na inicijativu tadašnjeg francuskog predsjednika Pompidua. On je dugo funkcionisao kao jedno ad hoc tijelo političkog karaktera, kao međuvladina konferencija koja se sastajala svakog semestra, da bi tek kasnije prerasla u nešto što je uključeno u sistem institucija EU. Evropski Savjet je od početka vodeći politički organ EU, koji čine šefovi država članica ili šefovi vlada država članica EU. Uglavnom se radi o premijerima, a samo dva predsjednika učestvuju na samitima evropskih država – predsjednici Francuske i Finske.\nU insitucionalnom sistemu Unije, Evropski savjet je najviši politički organ, pa je gotovo neophodan za rad svih ostalih izvršnih institucija EU. NA neki način Evropski savjet daje političke smjernice I Savjetu ministara I Evropskoj komisiji.\nDruga uloga koju ima Evropski savjet je arbitriranje. Sva ona pitanja koja debata unutar Savjeta ministara ne može da riješi na nivou ministara, odlaze na viši nivo – političku arbitražu, tj. rješavaju se u Evropskom savjetu.\nEvropski savjet daje i smjernice u tzv. zajedničkoj i spoljnobezbjednosnoj politici EU. Ovdje su posebno važna ona pitanja koja su od zajedničkog političkog interesa- spoljni odnosi i vojni aspekti saradnje unutar EU, koji postoje još od ugovora iz Mastrihta.\nPoslije Ugovora iz Nice odlučeno je da se svi sastanci Evropskog savjeta drže u Briselu.\nEvropska komisija je najvažnija izvršna institucija Evropske unije. Ona štiti isključivo interese Evropske unije, za razliku od ostalih institucija u kojima su prisutni nacionalni uticaji. Komisija ima dva dijela: Politički ( Svaki član Evropske komisije je zadužen za jedan resor, što podrazumijeva rad na politici u okviru tog resora) i Administrativni (podrazumijeva 26 generalnih direktora, koji su zaduženi za pojedine oblasti, 9 opštih I specijalizovanih službi I nekoliko kabineta. Predsjednik i članovi Komisije (po jedan iz svake države članice) biraju se od strane zemalja članica pošto su prethodno odobreni od strane Evropskog parlamenta. Mandat Komisije je 5 godina i može se obnoviti.\nOd 2004. Evropska komisija broji 25 komesara – svaka država članica ima svog predstavnika u Komisiji. Nakon mini proširenja 1. januara 2007, kada su se Uniji pridružile Bugarska i Rumunija, Komisija je dobila još jednog člana – komesara za multilingvilizam iz Rumunije. U postojećem sastavu Komisije jedino nema predstavnika Bugarske.\nSvaki komesar je nadležan za određenu oblast i raspolaže kabinetom od šest bliskih saradnika. Kabinet ima zadatak da podržava djelatnosti političkog rukovođenja i usmjeravanja komesara i da prosljeđuje informacije, ali da pri tome generalnim direktoratima i podrđrnim službama prepusti administrativno sporvođenje.\nCjelokupni rad Evropske komisije koordinira Generalni sekretarijat Evropske komisije , koji je ujedno zadužen i za održavanje veza između Komisije i ostalih institucija EU.\nEvropska komisija ima mandat od pet godina, koji se poklapa sa mandatom Evropskog parlamenta. Sjedište Komisije je u Briselu i njen rad je potpomognut administrativnim osobljem, koje broji oko 20.000 ljudi, od kojih je preko 2.000 samo u prevodilačkoj službi. Rad komisije je organizovan kroz 35 generalanih direktorata (Directorate General) i specijalnih službi.\nJedna od osnovnih karakteristika Evropskog parlamenta (EP) je da je to organ saodlučivanja i da, za razliku od Savjeta (gdje su predstavljene države članice), predstavnike za Evropski parlament biraju građani Evropske Unije.\nEvropski parlament obavlja tri osnovne funkcije i to: zakonodavne, budžetske i kontrolne funkcije, dok sa Savjetom Evropske unije dijeli zakonodavnu funkciju. Evropski parlament nema pravo zakonodavne inicijative već samo saglasnosti na zakonodavne akte. Sastoji se od predstavnika građana Evropske unije (a ne od predstavnika država-članica), jer se poslanici biraju direktno.To je, ujedno, i jedini neposredno izabran organ Evropske unije. Poslanici se biraju na 5 godina a ugovorom je predviđeno da maksimalan broj poslanika u Evropskom parlamentu bude 750 plus predsjednik. Sastaje se na dvije lokacije: u Strazburu i u Briselu.\nOno što EP razlikuje od nacionalnih parlamenata je to što u njemu ne postoji podjela na vlast i opoziciju. Parlament nema stalnu većinu i manjinu, odnosno, pošto je to međunarodna institucija, ne postoji formalna opozicija.\nParlament se bira na pet godina. Ugovor o EU predviđa direktne izbore za parlament, ali ne previđa samu proceduru. Svaka država članica ima poseban zakon o tome kako se sprovode izbori i koji je način biranja parlamentaraca. Uglavnom su sve zemlje preuzele proporcionalni sistem prema uspjehu pojedinih partija. Direktini izbori za EP se organizuju od 1979 – svakih pet godina.\nUnutar EP grupacije nijesu podijeljene po nacionalnom ili državnom ključu, već po partijskom. Postoji desetak partijskih grupacija.\nŠto se tiče nadzorne uloge Parlamenta, on od početka ima mogućnost da smijeni Komisiju, a od Ugovora iz Amsterdama i Nice on učestvuje u postavljanju Komisije.\nSavjet ministara Evropske unije\nSavjet evropske unije je tijelo u kome su zastupljeni interesi zemalja članica, čiji se predstavnici okupljaju na ministarskom nivou. Na osnovu dnevnog reda, Savjet se sastaje u različitom sastavu: inostrani poslovi, finansije, unutrašnji poslovi, obrazovanje, telekomunikacije itd. Postoje dva reda savjeta I to : Savjet za opšte poslove I savjet za spoljne poslove. Savjet predstavlja najbitniji organ u zakonodavnoj proceduri Evropske unije. Sve sjednice se odvijaju iza zatvorenih vrata, zapisnici se ne objavljuju, a na sjednicama učestvuje i predstavnik Komisije zadužen za tu oblast. Funkciju predsjedavajućeg Savjeta naizmjenično vrše države članice, rotirajući se svakih 6 mjeseci. Zemlja koja predsjedava Savjetom daje predsjednika za sve sastanke Savjeta i ostalih tijela Evropske unije u kojima su predstavljene države članice. U Savjetu se odluke donose jednoglasno ili kvalifikovanom većinom. Sastanci Savjeta održavaju se redovno jednom mjesečno, a po potrebi organizuju se i vanredna zasijedanja, kao i nezvanični sastanci na kojima se ne donose odluke.\nSud pravde Evropske unije obuhvata Sud pravde, Prvostepeni sud i specijalizovane sudove. On osigurava poštovanje prava u okviru tumačenja i primjene ugovora. Sud pravde je sastavljen od po jednog sudije iz svake države članice ( trenutno 27 sudija), a pomoć mu pružaju i 8 generalnih advokata. Sud pravde Evropske unije odlučuje o tužbama koje podnose države članice, institucije, fizička ili pravna lica; u toku prethodnog postupka, na zahtjev nacionalnih sudova, o tumačenju prava ili o validnosti akata koja su usvojile institucije Evropske unije; kao i o drugim slučajevima koji su predviđeni ugovorima.\nPresuda Suda pravde evropske unije je konačna i ima jaču snagu od presuda vrhovnih sudova država članica. Budući da presude Evropskog suda imaju snagu izvora prava, uloga suda nije više samo sudska, već on ima i zakonodavnu funkciju. Presude Suda su konačne i nema prava žalbe. Jezik na kome je podnesena tužba, a koji može biti jedan od 23 zvanična jezika Evropske unije, će biti zvanični jezik slučaja. Sedište Suda je u Luksemburgu.\nEvropska centralna banka je osnovana 1. juna 1998.kao nasljednica Evropskog monetarnog instituta. To je bila i završna faza uspostavljanja monetarne unije na evropskom nivou, sa zajedničkom centralnom bankom i jedinstvenom valutom. Evropska centralna banka kreirana je prema takozvanom “njemačkom modelu”, po ugledu na Bundesbanku, a sjedište joj je u Frankfurtu na Majni.\nZajedno sa nacionalnim centralnim bankama, ECB čini Evropski sistem centralnih banaka (ESCB), zaduženih za planiranje i sprovođenje monetarne politike u Eurozoni, odnosno u zemaljama EU koje su prihvatile euro. ECB predstavlja Evropsku uniju u međunarodnim finansijskim institucijama, poput Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i Organizacije za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD).\nBankom upravlja bord direktora (na čelu sa Predsjednikom) i Upravni odbor, koji se sastoji od članova upravnih odbora i predstavnika nacionalnih centralnih banaka unutar ESCB.\nUgovorom o osnivanju Evropske centralne banke garantuje se njena nezavisnost od političkih struktura, kako na nacionalnom, tako i na evropskom nivou.\nDržave van “Eurozone” nijesu uslovljene odlukama ECB i, sa druge strane, ne mogu uticati na njenu politiku, ali su i dalje obavezne da uzimaju u obzir kretanja u Eurozoni pri definisanju sopstvene monetarne politike.\nViše informacija o Evropskoj centralnoj banci možete naći na www.ecb.eu.\nEvropska investiciona banka osnovana je Rimskim ugovorom iz 1958. godine i jedna je od finansijskih institucija Evropske Unije. Sjedište joj je u Luksemburgu. Glavni zadatak banke je doprinošenje uravnoteženom razvoju Zajednice osiguravanjem ekonomske i socijalne kohezije država članica. Ima pravnu sposobnost i ekonomski je nezavisna.\nEvropska investiciona banka osigurava dugoročno finansiranje projekata u skladu sa strogom bankarskom politikom. Usko sarađuje sa bankarskom zajednicom, pozajmljuje finansijska sredstva na tržištu kapitala i finansira različite projekte. Zajmove odobrava uglavnom iz sredstva pozajmljenih na tržištu kapitala kojima je pridodat i vlasnički kapital njenih dioničara-država članica Evropske Unije.\nEvropski ekonomski i socijalni komitet je savjetodavni organ Evropske unije, koji okuplja predstavnike različitih interesnih grupa unutar civilnog društva i svojim studijama, preporukama i savjetima pomaže rad institucija – Savjeta Evropske unije, Evropskog parlamenta I Evropske komisije.\nUgovorom iz Rima ovaj je komitet ustanovljen kao mehanizam kojim bi se interesne grupe civilnog društva uključile u izgradnju zajedničkog tržišta i uspostavila komunikacija između ekonomskih i društvenih aktera EU I institucija EU. Komisija, Savjet EU I Parlament EU obavezni su da konsultuju Komitet pri donošenju odluka u oblasti ekonomske i socijalne politike.\nS druge strane, Komitet je slobodan da na sopstvenu inicijativu daje prijedloge u vezi sa svim drugim pitanjima koje smatra relevantnim. EESK ima 317 članova iz svih država EU, a broj predstavnika po državi članici određuje se srazmjerno broju stanovnika.Članove predlažu nacionalne vlade, a postavlja ih Savjet EU na mandate od četiri godine. Svake dvije godine EESK bira upravni odbor, koji broji 37 članova.\nWeb adresa Ekonomskog i socijalnog komiteta je eesc.europa.eu\nKomitet regiona (KOR) ustanovljen je Sporazumom iz Mastrihta i osnovan je 1993. godine. Od samog početka, pokrivao je pet oblasti: ekonomska i socijalna kohezija, transevropska mreža saobraćaja, energetika i telekomunikacije, zdravstvena zaštita, obrazovanje, pitanja omladine i kulture.\nUgovorom iz Amsterdama, Komitetu je dodato još pet funkcija: politika zapošljavanja, socijalna politika, životna sredina, stručno obrazovanje i saobraćaj. Saobraćaj kao oblast koju pokriva Komitet se javlja dva puta, ali se razlikuju po tome što u prvom slučaju imamo transevropsku mrežu, koja se bavi samo evropskim problemima u pogledu saobraćaja, a u drugom slučaju se bavi pitanjem saobraćajne problematike u okviru država članica.\nKomitet ima 344 punopravna člana, predstavnika lokalnih i regionalnih tijela, i 344 zamjenika. Komitet četiri političke grupe i šest tematskih komisija.\nNa čelu Komiteta se nalazi Predsjednik koji predsjedava plenarnim sesijama i predstavlja Komitet u spoljnim poslovima. Članovi Komiteta biraju predsjednika i pet potpredsjednika. Njihov mandat traje dvije godine.\nCilj KOR-a je unapređenje zakonodavstva EU kroz ekspertizu predstavnika lokalnih i regionalnih vlasti i približavanje EU građanima.\nEvropski ombudsman je tielo koje je smješteno između građana i institucija Evropske unije. Imenovan od strane Evropskog parlamenta na period od pet godina. Ovlašćen je da prima i istražuje žalbe građana Evropske unije, preduzeća i organizacija. Svi pojedinci ili entiteti koji žive u Evropskoj uniji mogu se žaliti Evropskom ombudsmanu ukoliko smatraju da su njihova prava ugrožena od strane institucije Evropske unije ili nekog njenog tijela.Ombudsmana bira Evropski parlament na mandat od 5 godina sa mogućnošću reizbora.\nOsnovna funkcija Ombudsmana je registrovanje propusta u funkcionisanju administracije, tj. propusta u radu tijela i institucija EU za koje on saznaje kroz pritužbe građana EU. Ombudsman ne može djelovati na osnovu predstavki koje se odnose na nacionalne, regionalne ili lokalne administracije država članica. Ombudsman se ne bavi pitanjima koja su već u proceduri pred Sudom ili je Sud donio određenu odluku o njima.\nViše o Ombudsmanu na možete naći na www.ombudsman.europa.eu\nEvropska unija uspostavljena je sa ciljem okončanja čestih i teških ratova između susjeda, koji su kulminirali Drugim svjetskim ratom.\nEvropski lideri su bili uvjereni da je ekonomsko i političko ujedinjenje jedini način da se osigura trajni mir između njihovih država.\nIstorija Evropske unije predstavlja vremenski period koji počinje 1951. osnivanjem prve velike evropske nadnacionalne ekonomske zajednice – Evropske zajednice za ugalj i čelik, ujedinjavanjem francuske I njemačke industrije uglja i čelika (EZUČ) i to na prijedlog francuskog ministra spoljnih poslova Roberta Šumana. Sam prijedlog Šuman je dao 9. maja 1950. godine i taj dan se uzima kao Dan Evrope. Ugovor o osnivanju Evropske zajednice za ugalj i čelik potpisan je Parizu 18. aprila 1951. godine a stupio je na snagu 23. jula 1952. godine.\nOva zajednica je imala šest država osnivača: Belgija, Savezna Republika Njemačka, Luksemburg, Francuska, Italija i Holandija. Sve bitne odluke o pitanjima industrija za proizvodnju uglja i čelika u ovim zemljama, bile su u rukama nezavisnog, nadnacionalnog tijela pod nazivom “Visoka vlast” čiji je prvi predsjednik bio Žan Mone.\nZahvaljujući uspješnom funkcionisanju Evropske zajednica za ugalj i čelik predstavnici šest država osnivača odlučilo je da integriše i druge sektore privrede. Oni su 25. marta 1957. godine potpisali Rimski ugovor kojim je uspostavljena Evropska zajednica za atomsku energiju (EURATOM) i Evropska ekonomska zajednica (EEZ). Ovaj ugovor je stupio na snagu 1. januara 1958. godine i tada je konstituisana Komisija čiji je predsjednik bio Valter Halštajn, dok je 19. marta iste godine održana prva sjednica Evropskog parlamenta kojom je predsjedavao Robert Šuman.\nKao preteča Rimskih ugovora bili su pregovori u Mesini iz 1955. godine gdje je je održana konferencija na kojoj su učestvovali ministri spoljnih poslova članica Evropske zajednice za ugalj i čelik koji su raspravljali i o stvaranju Evropske ekonomske unije koja bi se mogla ostvariti stvaranjem jedinstvenog tržišta i uvođenjem četiri slobode (sloboda kretanja ljudi, rada, kapitala i robe).\nTri evropske zajednice su 1965. godine ujedinjene i počele su da funkcionišu kao institucije zajedničke za sve tri Zajednice – Komisija, Savjet ministara i Evropski parlament. Cilj ovog ujedinjenja bio je jedinstven razvoj ekonomije i stvaranje jedinstvenog tržišta, čime bi se postigao kontinuirani ekonomski razvoj i povećao standard života stanovnicima članica EZ.\nNakon toga dešava se prvo proširenje Evropske zajednice 1. januara 1973. godine pristupanjem Velike Britanije, Danske i Irske. Zatim, u januaru 1981. Evropskoj zajednici se pridružuje i Grčka, dok 23. februara naredne godine Grenland istupa iz zajednice sa kojom je bio vezan preko Danske.\nPredsjednik Evropske komisije, Žak Delor je u junu 1985. godine predstavio dokument ‘Jedinstveni evropski akt’ koji je predviđao formiranje evropske monetarne i političke unije, značajnije institucionalne reforme, učvršćivanje zajedničkog tržišta unutar Evropskih zajednica. Ubrzo nakon toga, u januaru 1986. godine desilo se i treće proširenje, pristupanjem Španije i Portugalije Evropskoj zajednici, nakon čega je uslijedilo potpisivanje Jednistvenog evropskog akta.\nPredstavnici Belgije, Zapadne Njemačke, Francuske, Irske, Luksemburga, Holandije, Portugala, Španije i Ujedinjenog Kraljevstva su 17. februara 1986. godine potpisali Jedinstveni evropski akt, dok su ga predstavnici Italije, Grčke i Danske potpisale 27. februara iste godine, nakon čega je stupio na snagu 1. jula 1987. godine.\nMinistri spoljnih poslova i finansija ‘evropske dvanaestorice’ su u Mastrihtu, 7. Februara 1992. godine, potpisali Ugovor iz Mastrihta, kako je Ugovor o Evropskoj uniji popularno nazvan. Ovaj ugovor je stupio na snagu 1. novembra 1993. godine čime je stvorena Evropska unija.Ugovor iz Mastrihta je predviđao stvaranje Ekonomske i monetarne unije, koja bi omogućila uvođenje zajedničke valute, pa je u januaru 1994. godine osnovan Evropski monetarni institut (EMI) kao prethodnik Evropske centralne banke. Strukturni fondovi Evropske unije su značajno uvećani I osnovan je novi Kohezioni fond kao i Evropski investicioni fond, ogranak Evropske investicione banke.\nUbrzo je 25. marta 1995. godine uslijedilo četvrto proširenje gdje Austrija, Švedska I Finska pristupaju Evropskoj uniji.\nZatim je na sjednici Evropskog savjeta u Madridu, sredinom decembra 1995. godine, dogovoreno da će se zajednička valuta zvati evro, a utvrđen i je način na koji bi nova valuta bila puštena u opticaj, kao i kriterijumi koje su članice EU morale zadovoljiti kako bi mogle uvesti novu valutu.\nŠengenski ugovor koji je stupio na snagu 25. marta 1995. godine, omogućavao je slobodno kretanje ljudi i ukidanje graničnih prelaza unutar teritorije potpisnica, postao je sastavni dio zakona Evropske unije, koja je dobila nadležnosti u oblasti imigracije, kontrole spoljnih granica šengenske zone i odobravanja viza i azila građanima drugih zemalja.\nNa sjednici Evropskog savjeta u Amsterdamu, 16. i 17. juna 1997. godine, usaglašen je tekst novog sporazuma, koji je, pošto je pretrpio određene izmjene, potpisan 2. oktobra iste godine. Nakon potvrđivanja od strane predstavnika država, Ugovor iz Amsterdama je 1. maja 1999. godine stupio na snagu.\nUgovorom iz Amsterdama na području politika zajednice je preuzimanje obaveze zajednice za povećanje stope zaposlenosti kao i stvaranje jedinstva između zemalja članica u oblasti zaštite osnovnih ljudskih prava, svake vrste slobode i bezbednosti evropskih građana.\nNakon toga je 30. juna 1998. godine osnovana Evropska centralna banka (ECB) sa sjedištem u Frankfurtu. To jeinstitucija koja je zadužena za sve poslove vezane za evro i cjelokupnu monetarnu politiku Evropske unije.\nNakon toga se intenzivnije razmišljalo o novom institucionalnom uređenju, zboč čega je u Nici došlo do potpisivanja ugovora 26. februara 2001. godine koji je stupio na snagu 01. februara 2003. godine, sa ciljem kako bi Evropska unija spremno dočekala proširenje na deset novih članica.\nStupanjem na snagu ovog ugovora, broj oblasti koje podležu glasanju kvalifikovane većine u Savjetu Evropske unije je povećan, dok je pravo država članica da ulože veto na odluke Savjeta Evropske unije ukinuto u 39 oblasti. Struktura broja glasova država članica u Savetu Evropske unije je izmijenjena kako bi se napravilo mjesta za nove članice.\nNakon stupanja na snagu Ugovora iz Nice, javila se potreba građana zemalja članica Evropske unije, za ujedinjenjem svih zakonskih dokumenata, koje je sačinjavalo 8 ugovora i preko 50 protokola i aneksa. Iz tog razloga je 2003. godine nastao nacrt Ugovora o ustavu Evropske unije.\nU maju 2004. godine otpočelo je i peto proširenje Evropske zajednice, ulaskom deset novih država članica (Kipar, Češka Republika, Estonija, Mađarska, Litvanija, Letonija, Malta, Poljska, Slovačka Republika i Slovenija), koje je okončano u januaru 2007. godine ulaskom Rumunije i Bugarske.\nUgovor o funkcionisanju Evropske unije potpisan 13. decembra 2007. godine u Lisabonu, a stupio je na snagu 1. decembra 2009. godine. Ovaj ugovor se ticao izmjena i dopuna Ugovora o stvaranju Evropske unije. Najbitnije izmene koje Ugovor donosi su dvije nove funkcije unutar institucionalnog sistema Evropske unije i to – Predsjednik Evropskog savjeta i Visoki predstavnik Unije u oblasti spoljne politike i politike bezbijednosti u cilju jačanja pozicije Evropske unije na međunarodnoj sceni. Evropska centralna banka (ECB) postaje jedna od osnovnih institucija Evropske unije, Evropski parlament u procesu donošenja odluka dobija još jaču ulogu jer procedura saodlučivanja ostaje osnovni zakodnodavni postupak, dok Povelja o osnovnim pravima postaje integralni dio Ugovora.\nPoslednje, odnosno sedmo proširenje Evropske unije, bilo je u julu 2013.godine kada je Hrvatska postala punopravna članica.\nDanas Unija ima više od 507 miliona stanovnika i 28 država članica.


Euleks prestaje da nadzire rad Carine Kosova | Radio Kosovska Mitrovica\nEuleks prestaje da nadzire rad Carine Kosova\n11. August, 2016 18:10 |\nEuleks od danas zvanično prestaje da nadzire rad Carine Kosova. Buduća saradnja će se zasnivati na zajedničkom upravljanju prelazima.\nMisija Evropske unije zadužena za vladavinu prava na Kosovu koja od 1999. godine, prati rad policije, pravosuđa i carine, prestaje da nadzire Carinu Kosova. Carina je dalji nadzor ocenila kao nepotreban, ali je najavila će se buduća saradnja sa Euleksom nastaviti u vidu zajedničkog upravljanja prelazima.\nDirektor Carine Kosova Ljuljzim Rafuna zahvalio se Euleksu na saradnji, a američkom narodu na investicijama koje su doprinele razvoju ove institucije. “Ovo je istorijski dan za Carinu. Mi ćemo kao i do sada transparentno i odgovorno obavljati svoj posao, uz dalju saradnju sa Euleksom koji će nam pomoći u vidu zajedničkog upravljanja na prelazima i strateškim savetima“, rekao je on.\nŠef misije Euleksa Bernd Tran rekao je da je Carina Kosova ostvarila značajne rezultate kako u pogledu prihoda, tako i u sprečavanju krijumčarenja.\n„Carina Kosova je 2015. godine prikupila oko 950 miliona evra, što je 10 odsto više nego 2014. dok je u prvoj polovini ove godine prikupila 545 miliona evra, 20 odsto više nego u istom periodu prošle godine. Ovo je jako značajno jer taj novac ide u budžet Kosova”, rekao je šef Euleksa.\nŠef USAID-a i zamenik ambasadora SAD na Kosovu, Džejms Houp, podsetio je da je američka vlada pomogla u obuci kadra, kao i da je do sada donirala Carini Kosova oko 5 miliona dolara. „Ovo je veliki uspeh Carine, ali i svih stanovnika Kosova. Mi smo veoma srećni što smo učestvovali u svemu tome. Organizovali smo oko 150 treninga i donirali oko 5 miliona dolara u vidu različite aparature”.\nCarina je na teritoriji Kosova osnovana 1999. i tada je bila pod nadzorom UNMIK-a, da bi institucija Carina Kosova bila osnovana u decembru 2008, nakon proglašenja nezavisnosti. Ovo je prva kosovska institucija koja je oslobođena od međunarodnog nadgledanja.


Džoni Štulić tuži izdavačku kuću zbog autorskih prava : Crveni tepih\nLegenda jugoslovenske rok muzike Branimir Džoni Štulić, vođa kultne grupe „Azra“, pred Višim sudom u Beogradu pokrenuće parnicu protiv izdavača TD „Plato books“ iz Beograda zbog kršenja autorskih prava. To je za „Novosti“ najavio advokat slavnog muzičara Stevan D. Janković.\n- Tužba se odnosi na kršenje autorskih prava i ugovornih obaveza Štulića i izdavača „Plato books“ iz 2010. godine kada su ugovorili ekskluzivan otkup 1.000 kompleta po 14 knjiga i dva nosača zvuka sa poslednjih, do tada neobjavljenih, „Azrinih“ koncerata u Banjaluci i Mostaru. Pošto je prodao ugovorenu količinu u kratkom roku, „Plato“ je bez dozvole autora nastavio da štampa knjige i nosače zvuka, i prodaje ih u zemlji i inostranstvu sve do danas, kršeći tako autorska prava Branimira Štulića – izjavio je za „Novosti“ Štulićev advokat Stevan D. Janković navodeći da muzičar traži i naknadu materijalne i moralne štete.\nReč je o 14 knjiga izabranih dela, Štulićevih prevoda antičke književnosti, tekstovima pesama „Azre“, autobigrafiji s komentarima i knjizi nastaloj od novinskih tekstova na koje je legendarni muzičar utrošio više od dve decenije svog dobrovoljnog izgnanstva. Promocija opusa ovog mistika izazvala je nezapamćeno inetresovanje u Srbiji.\nVođa zagrebačke „Azre“, jedne od najpopularnijih i najuticajnijih grupa u Jugoslaviji, od devedesetih godina živi povučeno u gradiću Houten u Holandiji bez ličnih dokumenata. Odbija da daje intervjue i da se vrati na ove prostore, a pre tri godine ministar Ivica Dačić ponudio je Štuliću srpski pasoš.


AMERI ĆE NA KOSOVU VIDETI STVARNU MOĆ RUSIJE: Direktno učešće SAD u dijalogu Beograda i Prištine znači i reakciju Moskve! - Informer\nAko se Amerika direktno uključi u pregovore između Beograda i Prištine, mada je ona i do sada bila jedan od ključnih aktera u tom dijalogu, samo što je "govorila kroz usta kosovskih zvaničnika", videćemo kolika je stvarna moć Rusije i da li će ona moći da izdejstvuje svoje učešće u tom dijalogu, smatra sociolog Vladimir Vuletić\n- Amerika u poslednjih nekoliko decenija kroji sudbinu Balkana i to nije ništa novo - rekao je on gostujući na tv Prva.\nVuletić je ocenio da bi uključenje Amerike u dijalog bio dodatni pritisak na Srbiju i pokušaj da se naša zemlja na neki način stavi pred svršen čin.\nSrbija je sprovela svoje obaveze preuzete Briselskim sporazumom, a Priština ne, naročito kad je reč o formiranju Zajednice srpskih opština, rekao je Vuletić i podsetio da je u poslednje vreme bilo učestalih napada na Srbe sa Kosova i Metohije.\nGovoreći o sporazumu o carinskom ujedinjenju Prištine i Tirane, on je rekao da je to ekonomski savez koji će verovatno prerasti u politički.\n- Da li će se i u kojoj meri to dozvoliti videćemo, ali to jeste tendencija. Živimo u vremenu kada se nacionalni savezi stvaraju. Albanci na Kosovu, Albanci u Albaniji će se truditi da naprave nešto što je i politička unija. To je nesumnjivo - smatra Vuletić.\nVladimir Vuletić Srbija KIM SAD Rusija razgovori


Steve Madden jesenji modni favoriti - Domino Magazin\nNaslovna Stil Steve Madden jesenji modni favoriti\nNova kolekcija američkog brenda Steve Madden donosi bezbroj trendi modela koji će jesenjoj garderobi dati ključni stilski pečat. Apsolutni favorit sezone su čizme iznad kolena od brušene kože u klasičnoj crnoj i vatrenocrvenoj boji. Ako tražite komad koji bi bio zavodljivi dodatak vašem zimskom stajlingu, ovo je vaš odgovor.\nLjubiteljke minimalizma oduševiće ležerne ravne čizme ili salonke koje izgledaju sjajno uz mini i midi suknje, omiljeni džins ili lepršave haljine u boho stilu. Kolekcija je upotpunjena gležnjačama sa animal printom, kao i kaubojkama obogaćenim metalnim nitnama, koje će vašem outfitu dati cool, urbanu notu.\nOdabrane modele za jesen/zimu 2020. možete pronaći u prodavnicama Steve Madden u Knez Mihailovoj 33 u Beogradu i šoping centru Promenada u Novom Sadu, multibrend radnjama Fashion&Friends u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu, kao i u online shopu fashionandfriends.com.\nPrethodni članakBanane su veoma korisne za organizam\nSledeći članakZagađenje vazduha i korona su loša kombinacija – A u Srbiji je veoma loše


ŽRK Budućnost - "Djevojke su pokazale karakter, ponosna sam jer su se borile do kraja"\n- Znali smo da će biti veoma teško, jer smo gostovale odličnom protivniku, a uz to smo imali dosta problema zbog izostanka važnih igračica. Djevojke su se borile do kraja, ponosna sam zbog toga i pokazale su karakter. Zbog korona virusa smo imali dosta problema u posljednje dvije sedmice, ali smo željeli da igramo ovu utakmicu, jer je svaki meč važan za našu mladu ekipu. Izgubili smo, ali je bilo mnogo pozitivnih stvari i ponosna sam na djevojke zbog izdanja koje su pružile – kazala je Popović.\n- Ponosna sam na tim jer smo pokazale veliku borbenost. Ovo je bila veoma teška utakmica za nas, zbog izostanka nekoliko veoma važnih igračica – kazala je Bulatović.\nBojana Popović Nina Bulatović


Ogromne državne subvencije za fabriku čokolade Beri Kalebo u Novom Sadu ekonomski neopravdane i pretnja opstanku domaće konditorske industrije - Akcija progresivne Vojvodine\nOgromne državne subvencije za fabriku čokolade Beri Kalebo u Novom Sadu ekonomski neopravdane i pretnja opstanku domaće konditorske industrije\nU petak, 7. oktobra 2021. godine, uz prisustvo predsednika Srbije Aleksandra Vučića, predsednika Pokrajinske vlade i drugih visokih državnih funkcionera, u Novom Sadu je otvorena fabrika čokolade „Beri Kalebo“. Investicija poznate kompanije pompezno je najavljena, a predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović izjavio je tim povodom da će „od danas iz Srbije u svet ići najkavalitetnije čokolade“.\nKao i iza svih „velikih projekata“ aktuelne vlasti i iza ovoga se krije velika prevara. Naime, za otvaranje svog pogona „Beri Kalebo“ je dobio od države Srbije u vidu direktnih subvencija i besplatnog zemljišta sredstva u vrednosti od preko 14 miliona evra. Zauzvrat se kompanija obavezala da će zaposliti samo stotinu radnika do kraja iduće godine. Ovaj iznos stoga predstavlja subvenciju od preko 100.000 evra po zaposlenom radniku za stranu kompaniju i zato se postavlja opravdano pitanje u čemu se sastoji ekonomska isplativost ovog projekta?\nIzuzev neracionalnog trošenja sredstava poreskih obveznika, obilna finansijska podrška stranom investitoru koji je u monopolskom položaju na tržištu konditorskih proizvoda (pokriva 25% svetske proizvodnje) naneće veliku štetu domaćoj industriji čokolade, jednoj od malobrojnih očuvanih privrednih grana s viševekovnom tradicijom u Vojvodini. Za razliku od onoga što je izjavio pokrajinski premijer, domaće fabrike čokolade već dugo uspešno posluju u Subotici, Vršcu, Kikindi, Novom Sadu i drugim gradovima, ostvaruju znatne budžetske prihode i zapošljavaju nekoliko hiljada radnika, ali pored toga nemaju ovako privilegovan tretman. Domaća industrija će se ubrzo suočiti s nelojalnom konkurencijom, mogućim gašenjem proizvodnje i otpuštanjem radnika.\nJe li zapošljavanja stotine radnika na određeno vreme u Novom Sadu vredno gubitka posla hiljada drugih radnika vojvođanskih fabrika?\nZbog toga smatramo da iza ove investicije postoje i elementi državne korupcije i pozivamo istražne organe da to utvrde.


Cvijanović se nije pojavila u Tužilaštvu BiH\nPremijerka Republike Srpske Željka Cvijanović danas se nije pojavila u Tužilaštvu BiH, gdje je trebala biti saslušana kao osumnjičena zbog održavanja referendum o Danu Republike Srpske.\nPortparol Tužilaštva BiH Boris Grubešić rekao je novinarima da "dostavnica poziva za premijerku Željku Cvijanović nije uredno iskazana, pa je upućen novi poziv".\nPremijerka RS osumnjičena je za krivično djelo neizvršenja odluke Ustavnog suda BiH.\nRS je 25. septembra prošle godine održala referendum o 9. januaru kao danu toga entiteat, mada je prethodno Ustavni sud BiH zabranio njegovo održavanje zbog njegove neustavnosti.\nU Tužilaštvu BiH su do sada u svojstvu osumnjičenih saslušani predsjednik RS Milorad Dodik, kao i pet članova Komisije za provodjenje referendma, dok su preostali članovi komisije saslušani kao svjedoci, jer ih štiti poslanički imunitet.\nZa krivično delo neizvršavanje odluke Ustavnog suda biH predvišena je zatvorska kazna od šest mjeseci do pet godina.


Komercijalna banka prodata slovenačkoj banci - Sputnjik Srbija\n21:42 24 Jun 2021\n21:43 24.02.2020 (osveženo 22:36 24.02.2020) Preuzmite kraći link\nZa kupovinu beogradske Komercijalne banke ponude su dostavile tri banke — Rajfajzen, AIK i NLB.\nKomercijalna banka — najveća državna banka, osim u matičnoj državi radi i na teritoriji Crne Gore i Bosne i Hercegovine. Osim u Republici Srpskoj, gde se pozicionirala kao šesta banka, nedavno je otvorila i ekspozituru u Drvaru.\nZaposlila je četvoro ljudi i otvorila račune za svih 100 radnika u tamošnjoj novootvorenoj fabrici "Jumko", pišu „Novosti“.\nDa bi stekla većinsku kontrolu, država je manjinskim akcionarima tokom 2019. godine isplatila nešto više od 260 miliona evra za 41,47 procenata vlasništva, tako da od ove transakcije, ako se završi po početnoj ceni, ostati oko 190 miliona evra.\nProdajom Komercijalne banke Srbija dobija pare, a šta gubi?\nProdajom Komercijalne banke odričemo se finansijskog suvereniteta\nprodaja, Komercijalna banka\n21:35 „Ne prelazite granicu, pucaćemo“: Novi snimak incidenta sa britanskim razaračem /video/


Od sutra zabrana pušenja u zatvorenom, kazna i do 40 hiljada maraka\nU Crnoj Gori će od sutra biti zabranjeno pušenje u zatvorenom prostoru, jer tada stupa na snagu novi Zakon o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda. Zakonom se strogo zabranjuje upotreba duvanskih proizvoda u javnim zatvorenim prostorijima, osim u kazinima. Onaj ko prekrši odredbe ovog zakona rizikuje da plati kaznu i do 20 hiljada evra.\nStupanjem na snagu novog Zakona o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda prestaće da važi Zakon o taksama i više neće biti moguće plaćati takse da bi u nekom dijelu objekta bilo dozvoljeno pušenje.\nNajvažnije je to što se više ne dozvoljava upotreba duvanskih proizvoda u bilo kojoj prostoriji ili njenom dijelu, u kojoj se konzumiraju hrana i piće.\nTakođe, strogo je zabranjeno konzumiranje duvanskih proizvoda u bilo kojem dijelu zatvorenog prostora u kojem poslove obavljaju, između ostalog, državni i lokalni organi i službe, prostora u kojem se obavljaju zdravstvena, vaspitno-obrazovna ili kulturna djelatnost, socijalna zaštita, sport i rekreacija, trgovinska djelatnost, proizvodnja, promet ili skladištenje hrane, snimanje i javno emitovanje programa, kao i u prostoru u kome se održavaju sastanci i javni skupovi.\nOsim toga novim zakonom se propisuje i zabrana stavljanja u promet duvanskih proizvoda, čije pakovanje ne sadrži zdravstveno upozorenje koje se sastoji od zdravstvenog (tekstualnog) i slikovnog upozorenja, koje mora da pokriva po 65 odsto prednje i zadnje spoljašnje površine pojedinačnog pakovanja duvanskih proizvoda.\nZa one koji budu kršili odredbe ovog zakona predviđene su i ne baš male novčane kazne, koje se kreću i do 20 hiljada evra.\nZakonom je propisana novčana kazna za prekršaj za nepridržavanje propisanih zabrana i ograničenja za pravno lice od 500 evra do 20.000 evra, za odgovorno lice u pravnom licu od 50 evra do 2.000 evra, a za preduzetnika od 150 evra do 6.000 evra.\nTakođe, novčana kazna za prekršaj od 30 evra do 1.000 evra propisana je za fizička lica koja puše u javnom i radnom prostoru i izlažu druga lica sekundarnom duvanskom dimu, za lica koja puše u javnom, odnosno radnom prostoru koji vlasnik, odnosno korisnik nije isključivo odredio za pušenje ili koji puši u sobama i apartmanima za smještaj gostiju, koje poslodavac nije odredio i istakao oznaku da je u tim sobama i apartmanima pušenje dozvoljeno.\nU Zakonu je precizirano da je za nadzor nad njegovim sprovođenjem zaduženo Ministarstvo zdravlja. Poslove inspekcijskog nadzora obavljaće inspektori nadležni za oblasti na koje se odnose mjere ograničenja i zabrane upotrebe duvanskih proizvoda, u skladu sa zakonom, i to sanitarni, zdravstveni, tržišni i turistički inspektor.\nAvion sa 150 putnika skliznuo sa piste i izletio na ulicu\nČetvoro povrijeđenih u slijetanju auta, dvoje maloljetnika\nNiko u Kaliforniji ne može da vjeruje da je Brajant ušao u helikopter po ovakvom vremenu\nNe bi bilo mudro da Zagreb blokira Beograd na evropskom putu


Rezultati pretrage za: Dodik\nKako je i najavio krajem prošle nedelje, Dodik je danas na sednici trojnog Predsedništva Bosne i Hercegovine blokirao sve odluke, a doveo je i obećanog harmonikaša. I jedno i drugo izazvalo je buru reakcija, a Tužilaštvo Bosne i Hercegovine je formiralo predmet protiv srpskog člana Predsedništva ne navodeći konkretan razlog.\nVulin dočekao Dodika na beogradskom aerodromu\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin dočekao je danas na Aerodromu „Nikola Tesla“ u Beogradu srpskog člana Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika.\nDodik: Samo vraćanje na slovo Ustava zadržaće Srpsku u BiH\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da Republika Srpska želi da se vrati na slovo Ustava BiH i da je to jedini način na koji može ostati u BiH.\nDodik: Poziv svim Srbima da se okupe oko Srpske liste\nMilorad Dodik, srpski član Predsedništva BiH, govorio je jutros za Pink o aktuelnoj situaciji u BiH, Srbiji i regionu, ali se osvrnuo i na lokalne izbore na Kosovu i Metohiji i pružio podršku Srpskoj listi.\nDodik: RS uskoro povlači Zakon o tužilaštvu i vraća policiju na granice\nSrpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik najavio je da će, krajem oktobra ili najkasnije u prvoj nedelji novembra, Skupštini Republike Srpske (RS) biti dostavljeni brojni predlozi zakona, među kojima i povlačenje saglasnosti o zajedničkoj vojsci, kao i zabrana rada SIPA i obaveštajnih agencija na teritoriji RS.\nDodik dao rok gradonačelniku Prijedora da do podne odstupi sa funkcije\nLider SNSD i srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik zatražio je od gradonačelnika Prijedora Dalibora Pavlovića da danas do 12 sati podnese ostavku, zbog kompromitujućih fotografija objavljenih u medijima.\nDodik sa Eskobarom i o otcepljenju Republike Srpske\nSavez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) zatražiće održavanje posebne sednice Narodne skupštine Republike Srpske, s posebnim akcentom na odluke Ustavnog suda BiH, rekao je srpski član Predsedništva i lider SNSD Milorad Dodik.\nDodik: Situacija na KiM kao pre 15 godina u RS\nSvečana akademija povodom Dana jedinstva u Banjaluci VIDEO\nMinistarka za rad, zapošljevanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević izjavila je večeras da je srpski narod jedan i nedeljiv, kao i da su prošlost i budućnost srpskog naroda zajedničke.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas u Jasenovcu, komentarišući sintagmu "srpski svet", da je to priča o vrednostima koje srpski narod ima, a vezane su za našu veru, identitet, pismo, jezik i krsnu slavu.\nDodik: Ni Srbija ni RS se ne mešaju u unutrašnje stvari Crne Gore\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas posle susreta sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem da je veoma jasno da se ni Srbija, niti Republika Srpska, ne mešaju u unutrašnje stvari Crne Gore, ali da neće blagonaklono gledati da se šikanira srpski narod u Crnoj Gori.\nDodik i Joanikije: Srpski narod i SPC su jedno i moraju opstati\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik se danas sastao sa novoustoličenim mitropolitom crnogorsko-primorskim Joanikijem i poručio da su srpski narod i Srpska pravoslavna crkva jedno i da kao takvi moraju opstati.\nDodik sutra sa mitropolitom Joanikijem\nSrpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik izjavio je danas da Sarajevo nije ni kosmopolitski, ni multietnički grad, i da je to tako zahvaljujući armiji koja je Željku Komšiću dala "zlatni ljiljan" za koji se on zahvaljuje evo treći mandat.\nDodik o ustoličenju Joanikija: Crkva dokazala snagu\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da su protesti zbog ustoličenja mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija na Cetinju "događaj na sramotu Crne Gore, delimično njene izvršne vlasti, a posebno predsednika Mila Đukanovića".\nRepublika Srpska neće podleći pritiscima da prihvati novog visokog predstavnika, izjavio je danas srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik i svom bošnjačkom kolegi Šefiku Džaferovića poručio da će ga još dugo gledati.\nDodik: Razgovor moguć uz posredovanje lidera Turske, Srbije i Hrvatske\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da je u Sarajevo, na jučerašnji sastanak sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom, išao kako bi izneo stavove Republike Srpske.\nDodik: Ne prihvatamo nametnuta rešenja, potreban dogovor\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas, nakon sastanka članova Predsedništva sa predsednikom Turske Redžepom Tajipom Erdoganom, da Republika Srpska ne prihvata nametnuta rešenja i da se zalaže za rešavanje pitanja unutrašnjim dijalogom.\nErdogan razgovarao sa članovima Predsedništva BiH\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan, koji boravi u poseti BiH, sastao se danas u Sarajevu sa članovima Predsedništva BiH.\nAko Savet bezbednosti UN kaže da je Kristijan Šmit novi visoki predstavnik u BiH, to će biti prihvaćeno, a do tada je on stranac koji ne može da donosi zakone i nameće ih u BiH, bez obzira na njihov sadržaj, rekao je danas u Mostaru srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik.\nDodik: Đukanović je politički klevetnik\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik, izjavio je da je predsednik Crne Gore Milo Đukanović politički klevetnik koji se pojavljuje kao samozvani vrhunski suditelj i ocenjivač, posebno pred međunarodim predstavnicima.\nZukorlić: Dodik komentarisao nepostojeću izjavu, sve je laž\nPoslanik i lider Stranke pravde i pomirenja Muamer Zukorlić je, komentarišući izjavu srpskog člana i prededavajućeg Predsedništva BiH Milorada Dodika, da je pomešao prioritete i da daje za pravo Željku Komšiću i Šefiku Džaferoviću kada je reč o priznavanju kosovske nezavisnosti, kazao da je sve to "izmišljotina i laž".\nDolazak ambasadora samo na obeležavanje 11.7. politikanstvo\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da dolazak stranih ambasadora samo na obeležavanje zločina u Srebrenici 11. jula, a ne i na obeležavanje stradanja Srba, predstavlja 'čisto politikanstvo'.\nDodik: Izveštaj NMK o stradanju svih važan za Republiku Srpsku i Srbe\nSrpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas da je Izveštaj Nezavisne međunarodne komisije za istraživanje stradanja svih naroda u srebreničkoj regiji u periodu 1992-1995. godine, važan dokument, jedan od najvažnijih za Republiku Srpsku i srpski narod u celini.\nDodik: Srpsku braniti odlučno i dostojanstveno\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik poslao je pismo predsedavajućem Saveta bezbednosti UN.\nPresuda generalu Ratku Mladiću nema veze sa pravom i pravdom, poručio je danas Milorad Dodik, srpski clan i predsedavajuci Predsedništva BiH, neposredno po izricanju presude generalu Ratku Mladiću.\nAko smeta 9. januar, slavićemo Dan republike kad i Srbija\nOdličan odnos Srbije, Republike Srpske i Srpske pravoslavne crkve vidljiv je poslednjih godina, izjavio je srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik koji je sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem danas dočekao patrijahra i episkope učesike Sabora SPC na Andrićevom vencu gde je za njih priređen svečani ručak.


Mađara i Norvežani odigrali nerešeno, Danske sa krila uništila Češku\nNajefikasniji u ekipi Mađarske bio je Mate Lekaj sa sedam golova, a jedan manje postigao je Gabor Časar. U ekipi Norveške Hovard Tvetn postigao je sedam golova, dok se šest puta u listu strelaca upisao Kristijan Kjeling.\nDanci, domaćini šampionata, su dobrom igrom protiv Češke u prvom poluvremenu stekli osetniju prednost, koju su u nastavku meča sačuvali i došli do treće pobede na kontinentalnom prvenstvu.\nDance je do pobede predvodio krilo Hans Lindberg sa šest golova, a pet je postigao Kasper Mortensen.\nU ekipi Češke najefikasniji bio je rukometaš nemačkog Kila Filip Jiha sa 11 golova. Česi su ovim porazom eliminisani sa Evropskog prvenstva, dok Danska u narednu fazu prenosi četiri boda.


Pobede Golden Stejta i Filadelfije u NBA ligi - SPORTSKI ŽURNAL\nKošarkaši Golden stejta pobedili su na svom terenu ekipu Minesote sa 124:115 i tako upisali četvrtu uzastopnu, a ukupno 36. pobedu u NBA ligi\nVoriorse je do pobede vodio Stef Kari sa 29 poena, a najbolje su ga pratili Klej Tompson sa 23 i Endrju Vigins koji je postigao 19 poena. Srpski košarkaš je odigrao 16 minuta za pobednički tim i za to vreme je upisao pet poena i šest asistencija.\nKošarkaši Filadeldije su na svom terenu slavili protiv Los Anđeles lejkersa sa 105:87, predvođeni Džoelom Embidom koji je postigao 26 poena uz devet skokova i sedam asistencija.\nU ekipi Lejkersa, u kojoj nije bilo Lebrona Džejmsa, najbolji je bio Entoni Dejvis sa 31 poenom i 12 skokova, dok je Rasel Vestbruk utakmicu završio sa 20 postignutih poena. Filadelfija sada ima 29 pobeda i 19 poraza, a Lejkersi skor 24/25.


Dušan Janjić: Srbi sa severa Kosova moraće od sada, da plaćaju struju! | Borba Info\nHome/Aktuelno/Dušan Janjić: Srbi sa severa Kosova moraće od sada, da plaćaju struju!\nDušan Janjić: Srbi sa severa Kosova moraće od sada, da plaćaju struju!\n24/06/2022\tAktuelno Leave a comment\n“Konačno smo usvojili mapu puta za implementaciju energetskih sporazuma iz 2013. i 2015. godine.\nOvo omogućava fakturisanje električne energije u četiri opštine na severu Kosova, u skladu s kosovskim zakonima i regulatornim sistemom”, saopštio je Bisljimi nakon potpisanog sporazuma u Briselu.\n“Ovo je dobar aranžman jer će Elektrosever dobiti od Prištine licencu i dozvole da na severu Kosova vrši distribuciju i naplatu struje.\nTakođe, Elektrosever će dobiti i saglasnost od turske komapnije koja je nadležna za distribuciju struje na celom Kosovu”, kazao je Janjić.\nMeđutim, po njegovim rečima, sva “drama” ovog sporazuma će se videti kada Elektrosever dostavi podatke o nenaplaćenoj struji.\n“Suštinski problem je u nemogućnosti naplate struje na severu Kosova, a samim tim i u nemogućnosti ispunjenja obeveza koje je preuzela kosovska vlada prema turskom operateru.\nPre pet godina dug za utrošenu struju potrošača na severu Kosova je od 2008. godine iznosio 115 miliona evra.\nStruja na severu Kosova decenijama nije plaćana, to će sad morati da se plati, što će najverovatnije izazvati proteste kod lokalnog stanovništva”, istakao je Janjić.\n“Beograd će morati da plati”, kazao je Janjić i dodao da je dug za struju na godišnjem nivou preko 11 miliona evra.\n“Od sledeće godine, kosovska vlada neće davati iz budžeta turskom distributeru novac za utrošenu struju na severu Kosova. To će morati da radi Srbija”, rekao je on.\n“Čak ni ‘Trepča’ više nije srpska, već pet godina je, pravno ali ne i faktički, pod ingerencijom kosovske Agencije za privatizaciju.\nTako da naplata duga za struju trebalo bi da ide u međusobna potraživanja, a to poglavlje još nije otvoreno”, naglasio je Dušan Janjić.\nTagDušan Janjić Kosovo i Metohija moraju plaćaju politički analitičar Sporazum o primeni mape puta za energetiku srbi struja\nPrevious Kuda će ruska vojska posle Donbasa\nNext “Balkan ponovo poljubio vrata”! – Vučić iz Brisela: Ništa od Srbije u EU!


Jokić: Nisam mislio da ću biti NBA igrač, a ne MVP - Svetionik.com\nGlas Šumadije #3692\n3692 Jokić: Nisam mislio da ću biti NBA igrač, a ne MVP\nKatarina Vasiljević @ Glas Šumadije · 09.06.2021 09:09\nNajkorisniji igrač regularnog dela sezone NBA lige, srpski košarkaš Nikola Jokić, nije verovao da će ikada igrati u najjačoj ligi sveta, a kamoli da će biti MVP. Kako javlja RTS, on smatra da se ove godine sve poklopilo, ali da ne bi mogao da uspe bez pomoći svih ljudi u Denveru. Imao sam sreće, mnogo ...\nKatarina Vasiljević @ Glas Šumadije 1 mesto · 11.06.2021 00:08\nPolicija je večeras upala u klub „Casino“ u Glavnoj ulici, prekinuvši nastup pop zvezde Dženana Lončarevića. Prema svedočenju prisutnih, oko 15-ak pripadnika policije sa fantomkakam na glavi, upalo je u prepun klub oko 22.30. Policija je upala, sve pretresla i polomila. Tukli su i neke devojke, jedna od njih je i devojka iz benda sa ... Pročitaj više\nČola konačno u Kragujevcu 4. septembra\nKatarina Vasiljević @ Glas Šumadije 1 mesto · 09.06.2021 12:06\nKoncert legendarnog Zdravka Čolića, koji je više puta otkazivan zbog epideije koronavirusa, konačno će biti održan 4. septembra u Kneževom Arsenalu. Tako bar najavljuju organizatori. Čolin koncert, koji je poslednji put bio planiran za 19. jun, pokazao se neostvarivim, imajući u vidu da su nadležni tek za 21. juna najavili relaksiranja mera. Kragujevčanima i brojnoj publici ... Pročitaj više\nJovanka Nikolić @ Glas Šumadije 1 mesto · 13.06.2021 08:41\nU Mesnoj zajednici Vinogradi organizovana je akcija uređenja i ograđivanja dvorišta Osnovne škole „Sveti Sava“. Meštani su iskoristili toplo vreme, prijatnu temperaturu i povoljnu epidemiološku situaciju i postavili zaštitnu ogradu, sa ciljem da bezbednost dece bude na prvom mestu, piše na fejsbuk stranici Srpske napredne stranke u Kragujevcu. Postavljeno je 50 metara zaštitne ograde ispred ... Pročitaj više\nNajbolji studenti kragujevačkog Univerziteta u „kvArtu” SKC-a\nZoran Mišić @ Glas Šumadije · 09.06.2021 03:27\nVečeras (sreda, 9. jun) u 21 sat u standardnom terminu formata „kvArt” SKC-a na RTK biće prikazana epizoda posvećena Najboljim studentima kragujevačkog Univerziteta za 2021. godinu. Nova emsija u serijalu SKC „kvArt” ugostila je najbolje studente Univerziteta u Kragujevcu za 2021. godinu. Ovi mladi ljudi otkrivaju nam koliko vremena, truda i odricanja je potrebno da ... Pročitaj više\nKatarina Vasiljević @ Glas Šumadije · 09.06.2021 06:36\nSezonsko voće i povrće bezbedno je za konzumiranje sa pijaca, rezultati su Instituta za javno zdravlje Kragujevac. U cilju provere hemijske ispravnosti proizvoda Institut je 28. maja obavio uzorkovanje sezonskog voća i povrća na Kvantaškoj pijaci u Kragujevcu, ali i kontrolu mikrobiološke ispravnosti mlečnih proizvoda na pijaci „Erdoglija“. Kod trešanja, jagoda i mladog krompira nije ... Pročitaj više\nJovanka Nikolić @ Glas Šumadije · 09.06.2021 07:17\nNekadašnji šef odborničke grupe Zajedno za Šumadiju, kasnije i Šumadijska regija – Pokret slobodnih građana Bojan Stojadinović potvrđuje za Glas Šumadije informaciju da je novi član pokreta Kragujevačka Priča: Kragujevačka Priča je mlada, energična ekipa sa kojima sam ideološki blizak. Lako smo se dogovorili o daljem političkom delovanju. Pokušaćemo da uvedemo jedan potpuno drugačiji pristup ... Pročitaj više\nKatarina Vasiljević @ Glas Šumadije · 09.06.2021 08:31\nPromocija dvostrukog kompakt diska, prof. Ljubiše Jovanovića, “PASSION&DEVOTION”, održaće se u Univerzitetskoj galeriji, u četvrtak, 10. juna, od 19 časova. Ljubiša Jovanović je redovni profesor flaute na Fakultetu muzičke umetnosti Univerziteta umetnosti u Beogradu. U izdanju Metropolis Music Company, a uz podršku Fonda za kulturna davanja Sokoja, prof. Ljubiša Jovanović je objavio dvostruki kompakt disk ... Pročitaj više\nBBC News Serbian @ Glas Šumadije · 09.06.2021 08:48\nReuters Agencija za lekove u Srbiji odobrila je korišćenje testa na korona virus iz pljuvačke za koji naučnici kažu da je pouzdan kao PCR test, a američka kompanija Fajzer počela je testiranje vakcine protiv korona virusa na deci mlađoj od 12 godina. Posle prve studije kojom je bio obuhvaćen manji broj dece, Fajzer je saopštio ... Pročitaj više\nRegistracija vozila i posle 5. jula pod istim uslovima\nKatarina Vasiljević @ Glas Šumadije · 09.06.2021 09:01\nVozači će i posle 5. jula moći da pod nepromenjenim uslovima registruju vozila, s obzriom na to da će najavljene odredbe biti odnožene. Primena odredbi iz Pravilnika koje se odnose na kočnice, na uređaje za odvođenje i regulisanje izduvnih gasova (merenje izduvne emisije, obaveznost posedovanja katalizatora) i druge biće odložene na period od najmanje dve ... Pročitaj više\nNajkorisniji igrač regularnog dela sezone NBA lige, srpski košarkaš Nikola Jokić, nije verovao da će ikada igrati u najjačoj ligi sveta, a kamoli da će biti MVP. Kako javlja RTS, on smatra da se ove godine sve poklopilo, ali da ne bi mogao da uspe bez pomoći svih ljudi u Denveru. Imao sam sreće, mnogo ... Pročitaj više


pink.rs | Đurić: Cilj napada na Srbe na Kosovu i Metohiji je zastrašivanje\nĐurić: Cilj napada na Srbe na Kosovu i Metohiji je zastrašivanje\nNapadi na Srbe na KiM nisu slučajni i bez političkih motiva, a iza svega toga stoji politika koja ima za cilj da zastraši Srbe na Kosovu i Metohiji, rekao je danas direktor Kancelarije za KiM Marko Đurić.\n- Decenijama svi znamo da napadi na Srbe nisu nenamerni, kao što znamo da iza njih stoji politička kuhinja koja ima za cilj da Srbe na KiM zastraši, jer bi pojedini politički krugovi koji su vodili rat protiv naše zemlje najviše voleli da Srba na KiM nema - poručio je Đurić povodom napada na mladića srpske nacionalnosti u Prilužju.\nĐurić je novinarima rekao da sada, kada se vode pregovori, isti ti žele da kroz pritisak na Srbe i iživljavanje nad onima koji su nenaoružani, pošalju poruku kako će se ponašati prema Srbima, ukoliko im naša zemlja ne bude činila političke ustupke.\nDirektor vladine Kancelarije za KiM ukazao je da nije prestala obaveza međunarodnih snaga da osiguraju red i mir na KiM.\n- Politička klima na kojoj se napadi dešavaju isključivo je odgovornost Albanaca. Ničija deca na KiM ne bi trebalo da budu manje sigurna zbog političkih ili u ovom slučaju ekstremističkih razloga - rekao je Đurić.\nOn je naglasio da se o normalnom životu može govoriti samo ukoliko su deca svih nacionalnosti sigurna.\nPovodom informacije da je više od 200 Srba iz Đakovice na spisku optuženh za navodne ratne zločin protiv civilnog stanovništva na teritoriji te opštine, Đurić je rekao da, pre svega, niko od predstavnika Albanaca nije odgovorao za zločine, ubistva i kidnapovanja.\n- Svi ti ljudi govore da treba da se procesuiraju zločini druge strane. Naravno da svi zločini treba da se procesuiraju, ali prvo treba stati pred ogledalo i počistiti svoje dvorište - poručio je Đurić.\nTaj spisak je navodno kosovskom Specijalnom tužilaštvu prosledila civilna organizacija iz Đakovice pod nazivom "Grupa civilnog društva za prikupljanje dokaza o ratnim zlocinima i pripremanju krivičnih prijava protiv srpskih kriminalaca tokom rata...".\nĐurić: Nedelja je najvažniji dan za Srbiju i Srbe na Kosovu i Metohiji\nĐurić za PINK: Albanski separatisti se IGRAJU MIROM, situacija na KiM DRAMATIČNA, cilj zastrašivanje Srba\nĐurić: Kfor hitno da osigura bezbednost za Srbe\nĐURIĆ ZA PINK: Izbori na Kosovu su važni za očuvanje uticaja Srbije na KiM - Albancima odgovara da Srbi glasaju u malom broju (VIDEO)\nĐurić i Šarčević u petak na Kosovu


Među zaposlenima stolari, bravari, farbari..\nU ovoj radionici zaposleno je 38 radnika među kojima ima stolara, bravara, farbara i ostalih zanatlija koji rade kako bi što pre popravili oštećene rekvizite iz dečjih parkova.\nNeki su zaduženi samo za fabranje, drugi za šrafljenje, ali kada se sve sabere, zajedničkim snagama se trude da svaku slomljenu klackalicu ili ljuljašku ponovo vrate u život. Na godišnjem nivou, vredne ruke ovih majstora, poprave između 2.600 i 3.000 komada različitih rekvizita.\n- U zavisnosti od oštećenja, popravke u proseku mogu trajati od jednog do pet dana - objašnjavaju nadležni iz JKP "Zelenilo Beograd". - Nekada su lomovi nenamerni, jer vreme učini svoje, ali ima i onih kada se namerno lomi, zbog čega stalno koristimo svaku priliku da apelujemo na sugrađane da čuvaju rekvizite, parkovski mobilijar, sadnice i zelene površine, kao i da se prema parkovima ophode sa pažnjom dobrog domaćina i da takvim ponašanjem doprinesu lepoti Beograda u kojoj će uživati.\nNedavno su radnici majstorske radionice uspešno restauirali tobogan i rekvizite iz Petog parkića sa Zvezadare koji su potom prebačeni u zelenu oazu u naselje Vojvode Vlahovića.\n- Praksa je da rekviziti sa igrališta koje se rekonstruiše, demontiraju i odnose u stolarsko-bravarsku radionicu na obradu, ukoliko je moguće oni se prepravljaju u rekvizite za igru dece ili se delovi koriste za pravljenje neke druge opreme za zelene površine, kao na primer, za stubiće za zaštitu, nosače za elemente i slično - dodaju nadležni.\nTokom prošle godine obnovljeno je 20 dečjih igrališta, deset sportskih terena i šest teretana na otvorenom. Trenutno su u toku radovi na sanaciji igrališta na opštini Novi Beograd - u sklopu rekonstrukcije šetališta "Lazaro Kardenas", u Bulevaru Zorana Đinđića, na opštini Zvezdara u Bulevaru kralja Aleksandra. Završeni su radovi u Ulici Pavla Jurišića Šturma na Savskom vencu, na opštini Zemun u Prvomajskoj, Pančićevoj ulici na Starom gradu.\nNEDAVNO su radnici iz majstorske radionice započeli i radove na obnovi gumene podloge, koja je u potpunosi zapaljena u noći između 28. i 29. jula. Radove na obnovi je obišao i zamenik gradonačelnika Goran Vesić koji je ovom prilikom istakao da je za obnovu izdvojeno 1,2 miliona dinara.\n- Pokušavam da sprovedem nultu toleranciju za huliganstvo, što znači da kada oni nešto unište, to mora odmah da se popravi, a huligani da za to odgovaraju - rekao je Vesić. - Nisam želeo da igralište ostane uništeno jer bi to bila njihova pobeda, a mislim da huligani ne treba da pobeđuju. Zato sam odmah naložio "Zelenilu - Beograd" da počne sa obnovom igrališta kako bi deca ponovo tu mogla da se igraju.\nradionica "Zelenilo - Beograd" tobogan dečja igrališta popravke


Sportska oprema i stipendije - Glas Podrinja\nPoseta državnog sekretara Nenada Borovčanina BK”Mačva”Šabac\nSportska oprema i stipendije\nDržava Srbija, resorno Ministarstvo i Mačvanski upravni okrug prepoznali su značaj koji ovaj klub ima u razvoju bokserskog sporta na ovim prostorima i doniranjem opreme pokrenuli su aktivnost da se klubu pomogne. Stipendije će omogućiti da se pored sportskih uspeha, ovi mladi ljudi obrazuju. Klub je oduvek bio rasadnik mladih talenata, gde se vodi briga ne samo o rezultatima već i o vaspitanju mladih generacija.\nU sklopu obilaska Mačvanskog upravnog okruga, državni sekretar Ministarstva omladine i sporta i predsednik Bokserskog saveza Srbije, Nenad Borovčanin posetio je Bokserski klub “Mačva” Šabac. U prostorijama kluba uručena je sportska oprema i rekviziti , a dvojici afirmisanih sportista plemenite veštine, kako nazivaju boks, dodeljene su stipendije Bokserskog saveza Srbije za nastavak školovanja.\nSportsku opremu su obezbedili Bokserski savez Srbije i Mačvanski upravni okrug, kako bi se pomoglo ovom uglednom kolektivu u prevazilaženju teškoća sa kojima se susreće.\nBokserski klub “Mačva” je jedan od najstarijih bokserskih klubova u Republici Srbiji, sa tradicijom dugom 78 godina postojanja i rada. Klub se nalazi u nezavidnoj finansijskoj situaciji, bez neophodnih uslova za treniranje i takmičenje. Država Srbija, resorno Ministarstvo i Mačvanski upravni okrug prepoznali su značaj koji ovaj klub ima u razvoju bokserskog sporta na ovim prostorima i doniranjem opreme pokrenuli su aktivnost da se klubu pomogne. Stipendije će omogućiti da se pored sportskih uspeha, ovi mladi ljudi obrazuju. Klub je oduvek bio rasadnik mladih talenata,gde se vodi briga ne samo o rezultatima već i o vaspitanju mladih generacija.\nPo rečima Nenada Borovčanina ovo je jedan od najstarijih bokserskih klubova i u bivšoj Jugoslaviji, sa tradicijom dugom 78 godina .\n-Sala u kojoj treniraju sportisti je u veoma lošem stanju i klub svakakao zaslužuje mnogo bolje uslove za treniranje. Ministarstvo omladine i sporta i Bokserski savez Srbije, zajedno sa Mačvanskim upravnim okrugom će preduzeti sve mere kako bi se klubu pomoglo da se vrati na staru slavu. Sala će tokom leta biti renovirana i spremna za nove uspehe.\nŠkola boksa, koja će uskoro otpočeti sa radom, biće potpuno besplatna za svu decu do 18 godina. Očekuju se novi šampioni u ovom sportu, jer su Šabački bokseri bili poznati i priznati ne samo u Srbiji, u bivšoj Jugoslaviji, ali i van granica naše zemlje. Očekuje da BK”Mačva”od jeseni bude i novi superligaš- naglasio je Borovčanin u svom obraćanju .\nPred rukovodstvom kluba je veliki posao, jer se prvo moraju rekonstruisati svlačionice i kancelarije kluba, a potom opremiti za rad.\nBranislav Jovičić, sportski direktor kluba, će se maksimalno angažovati u sređivanju sale, a po njegovim rečima tu su i brojni donatori, ljubitelji plemenite veštine iz ovog kraja, koji su obećali pomoć.\nJedna o prvih aktivnosti biće promocija boksa u školama, kako bi se najmlađima približile lepote ovog sporta.Bokseri Aličić i Ametović doneli su klubu brojna priznanja i medalje sa velikih takmičenja, što je potvrda da boks ima perspektivu.\n-Bokserski klub “Mačva” jedan od tri velika kluba u ovom gradu,pored Rukometnog kluba “Metaloplasika” i Fudbalskog kluba”Mačva”,nalazi se trenutno u nezavidnoj situaciji. Ovo je pravi trenutak da se klubu pomogne,što su prepoznali Ministarstvo omladine i sporta i Bokserski savez Srbije. Donacija u opremi i rekvizitima je samo početak aktivnosti u pomoći klubu. Na nivou Mačvanskog upravnog okruga država Srbija ulaže značajna finansijska sredstva u sportsku infrastrukturu velikim projektima koji su u planu za narednu godinu,kao što je izgradnja fudbalskog stadiona u Loznici,sportske hale u Šapcu, ali i rekonstrukcije drugih sportskih objekata - naglasio je načelnik Vladan Krasavac.\nU narednom periodu Bokserski savez Srbije će pomoći promociji bokserskog sporta ulaganjima u opremanje kluba, organizovanjem revijalnih mečeva i turnira i stipendiranjem najtalentovanijih takmičara. Naredne godine se u Srbiji organizuje Svetski šampionat u boksu, čime će se ovaj sport još više popularizovati posebno među mladima.


Uprava za agrarna plaćanja zaposliće 103 službenika - PKS-RPK Novi Sad\nUprava za agrarna plaćanja dobila je saglasnost Vlade Srbije da naredne godine zaposli 103 službenika kako bi iz fondova Evropske unije Srbija mogla da preuzima bespovratna sredstva namenjena poljoprivredi, izjavio je direktor te uprave Bojan Živadinović.On je na konferenciji za novinare u Ministarstvu poljoprivrede kazao da će konkurs za zapošljavanje biti uskoro raspisan, ali nije precizirao kada.\n„Ti mladi ljudi će nam pomoći da se kroz jačanje institucija približimo korišćenju sredstava iz IPARD fondova koja su nam namenjena“, kazao je on.\nŽivadinović je kazao i da je u planu budžeta za poljoprivredu za narednu godinu opredeljeno 190 miliona dinara za zarade novozaposlenih u Upravi za agrarna plaćanja.\nPrema njegovim rečima u Upravi za agrarna plaćanja trenutno je samo 66 zaposlenih koji rade i na subvencijama i na pripremama korišćenja IPARD sredstava, a procene su da je potrebno da ih za par godina bude oko 1.000.\nOn je podsetio da je predviđeno da se za Srbiju do 2020. iz IPARD fondova Evropske unije za ruralni razvoj izdvoji bespovratno 175 miliona evra, precizirajući da je taj iznos za narednu godinu 35 miliona evra.\n„Ništa nije propalo i ta sredstva su nam i dalje na raspolaganju“, kazao je Živadinović.\nMinistarstvo poljoprivrede još ranije je najavilo da će početkom naredne godine našim paorima biti dostupno 175 miliona evra iz…\nVlada Republike Srbije je na predlog Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine, usvojila Uredbu o utvrdjivanju programa izvodjenja radova…


“Učiniću sve da ne budu dvije Crne Gore“ – Portal Ulcinj\n“Učiniću sve da…\n“Učiniću sve da ne budu dvije Crne Gore“\nNova vlada Crne Gore mora da ima 7-8 jasnih zadataka, među kojima su najvažniji deblokada evropskog puta i pripreme za novu turističku sezonu, kaže u ekskluzivnom intervjuu za DW Dritan Abazović.\nDruštvo Crne Gore još uvek je polarizovano, kaže u intervjuu za DW Dritan Abazović, potpredsednik vlade u tehničkom mandatu. Prema njegovoj želji, Crna Gora bi do 2025. godine trebalo da bude kompletno spremna za prijem u Evropsku uniju.\nAbazović ocjenjuje da je u 14 mjeseci vlade Zdravka Krivokapića pokrenuto mnogo pozitivnih stvari, kao što je borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i da su tu postignuti konkretni rezultati. On naglašava da su promjene u javnoj administraciji postupan proces i tvrdi da se već pojavio „novi talas ljudi“.\n„Mi smo tu da pokažemo da je društvena kohezija moguća“, rekao je Abazović i naglasio da će činiti sve kako ne bi postojale „dvije Crne Gore“.\n„Mi smo DPS pobijedili 30. avgusta“\nNa optužbe da radi za neke strane faktore, „Srbiju i slične“, Abazović odgovara da je to retorika onih kojima odgovara podjela Crne Gore. Sebe vidi kao političara koji je „izašao iz matrice“: „Mi smo DPS pobijedili 30. avgusta“ i „moramo da gradimo institucije sistema“. Jer, DPS je način svog vladanja „preslikao“ i u mnoge institucije i kompanije, što sada valja prevazići.\nNova vlada Crne Gore mora da ima 7-8 jasnih zadataka, među kojima su najvažniji „deblokada evropskog puta“ i pripreme za novu turističku sezonu. Takve zadatke Abazović naziva „magistralnim“ i smatra da su oni vrlo konkretni, jasno diferencirani i – rješivi. Pogotovo ako Crna Gora „u pozitivnom smislu pobijedi samu sebe“ – postane jedinstvena i riješi stvari koje su u interesu „ogromne većine građana“.\nPosljednjoj vladi je nedostajala podrška funkcionalnog parlamenta i funkcionalne parlamentarne većine. To sada valja deblokirati. Ali, ne održavanjem novih izbora bez izborne reforme. Krajnje je vrijeme da se iskorači iz jedne „primitivne percepcije političke realnosti“, poručuje Abazović, stalno naglašavajući potrebu za „pomirenjem Crne Gore“.\nMišljenja kao što je da Crnogorci i Srbi ne mogu da funkcionišu zajedno u državi su deo „matrice“: „Stojim iza teze da iza svakog nacionalizma na Balkanu stoje korupcija i organizovani kriminal“.


Mićunović: Odnosi Crne Gore i Srbije bez otvorenih pitanja – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Politika > Mićunović: Odnosi Crne Gore i Srbije bez otvorenih pitanja\nBEOGRAD – Ambasada Crne Gore u Srbiji priredila je prijem povodom 13. jula, Dana državnosti Crne Gore, a ambasador te zemlje Branislav Mićunović poručio je da su odnosi dve zemlje danas bez otvorenih pitanja, najbolji u savremenoj istoriji naših naroda.\nTi odnosi, dodao je, rezultat su obostranih napora da odbacimo predrasude i zamenimo ih uvažavanjem i zajedničkom iskrenom željom za prosperitet naših zemalja.\nKako je rekao, danas bi se jasno dalo uočiti, više nego ikada pre, bilo kakav i bilo čiji gest koji bi bio uperen protiv ovakvih naših odnosa koje sa ponosom ostavljamo novim generacijama.\n“I zato prijateljskoj Srbiji i svim njenim građanima upućujem najbolje želje za svaki prosperitet, a predsedniku države Aleksandru Vučiću, premijerki Ani Brnabić i Vladi Srbije želim uspeh, a na putu ka uspehu Srbija će u Crnoj Gori imati pouzdanog prijatelja za sve teme koje su nam zajedničke”, poručio je Mićunović.\nOn je istakao da se danas obeležava jedan od najvećih događaja u crnogorskoj istoriji, 13. jul 1941. godine, kada je jedan od najmanjih evropskih naroda podigao ustanak u okupiranoj Evropi.\nMićunović je naveo da je upravo na tradiciji antifašizma savremena Crna Gora utemeljila skladno, građansko društvo, različitih identiteta i kultura.\n“Sa velikim zadovoljstvom ističem da veliki slobodarski praznik Crne Gore slavimo u slobodarskom Beorgadu, u prijateljskoj Srbiji, koja je kroz istoriju nebrojenim žrtvama, kao i Crna Gora, krčila put do svoje državnosti i slobode. Borba za slobodu je i na Grahovcu, na Vučjem dolu, i na Ceru i na Kajmakčalanu”, istakao je Mićunović.\nOn je dodao da je ovo veče posvećeno i crnogorskoj dijaspori u Srbiji, pa samim tim i u Vojvodini, u kojoj zajedno živi 28 nacionalnosti, među kojima i Crnogorci sa svojim jezikom i kulturom.\n“Živela Srbija, da je večna Crna Gora”, poručio je Mićunović na prijemu na kojem je svirao upravo tamuraški orkestar Radiotelevizije Vojvodine, a služila su se i crnogorska i vojvođanska vina.\nPrijemu u beogradskom hotelu “Hajat” prisustvovali su potpredsednik Skupštine Srbije Vladimir Marinković, ministri Aleksandar Antić i Zoran Đorđević, predstavnici diplomatskog kora, kao i kulturnog i javnog života.\nObustavlja se istraga protiv Dodika\nKostić: Memorandum je pokrov SANU\nRašković: Srbija da usvoji rezoluciju o žrtvama NDH\nVučić: Kriminalci imaju saradnike u državi, biće – ili mi ili oni


Escobar: Dodik želi zaštititi svoju moć i novac | Visokoin.com\nAgendu Milorada Dodika ne podržava niko u regionu, čak ni Srbija, poručio je specijalni izaslanik SAD-a za zapadni Balkan Gabriel Escobar.\n“Da budem iskren, Dodikovu agendu ne podržava niko u regionu, čak ni Srbija, s kojom imamo partnerstvo. Ne pokušavam da podijelim Srbe, ali ako vidite šta radimo u Srbiji, gdje podržavamo ‘Open Balkan’ inicijativu [inicijativa o zoni slobodnog kretanja ljudi i roba između Srbije, Albanije i Sjeverne Makedonije], koju smatramo pozitivnim razvojem u regiji. Potpisali smo blizu milijarde dolara paketa pomoći, novo univerzitetsko partnerstvo Beograda, koji je jedan od najboljih Univerziteta, i Budimpešte, Atine, između Jadranskog i Crnog mora – gdje imamo vježbe između Zelenih beretki i američkih marinaca koji vježbaju sa Vojskom Srbije. To možemo uraditi i za Srbe u Republici Srpskoj [jedan od dva entiteta u BiH, drugi je Federacija BiH]”, izjavio je Escobar.


UNS sa Fondom PIO pokreće akciju- Novinari i medijski radnici, koliko radnog staža imate?\nD. Bjelica | 27. apr 2022.\nUdruženje novinara Srbije (UNS) zajedno sa Republičkim fondom za penzijsko i invalidsko osiguranje (Fond PIO) u narednih godinu dana vodiće akciju „Novinar si, medijski radnik – koliko radnog staža imaš?“\nPlakat UNS-a: Solidarnost\nUNS ovom akcijom želi da pokrene za mnoge novinare i medijske radnike bolno pitanje utvrđivanja do sada upisanog radnog staža, ali i onog koji nije upisan, a postoji mogućnost da se utvrdi i rasporedi onome kome pripada.\nU turbulentnim vremenima, koja traju poslednje tri decenije, podrazumevalo se da novinar iznosi u javnost probleme sa kojima se suočavaju građani Srbije kako bi ih nadležni rešili, bori se za javni interes. Međutim, sami novinari i medijski radnici u velikom broju nisu ostvarivali ili i dalje nemaju radno-pravnu sigurnost.\nAngažovani kao honorarni saradnici obavljali su svoje poslove sa ili bez ugovora o delu, autorskog ugovora ili ugovora o povremenim i privremenim poslovima.\nRad za medije i danas, za neke novinare i medijske radnike, podrazumeva da jedan deo plate ili honorara dobijaju preko računa, dok se ostatak isplaćuje „na ruke“.\nUNS je analizirajući ovu temu utvrdio da čak i kada je poslodavac na postojeće plate ili honorare uplaćivao odgovarajuće poreze i doprinose, dešavalo se da ne odnosi MUN ili M 4 obrasce, koji su po zakonu od 2003. do 2018. godine u papiru morali biti dostavljeni nadležnoj filijali Fonda PIO, kako bi konkretnom osiguraniku staž bio utvrđen u evidencijama Fonda.\nU ovoj akciji UNS želi da pokrene novinare i medijske radnike da već sada utvrde da li ima u radnom stažu i kod njih takvih propusta i „rupa“, bez obzira na način angažovanja – stalno zaposlenje ili honorarni posao.\nUNS će u ovoj akciji pisati o konkretnim slučajevima koji mogu da pomognu u rešavanju sličnih situacija u vezi sa regulisanjem radnog staža.\nPozivamo članove UNS-a da se obrate timu UNS-a koji čine advokati i novinari kako bismo zajedno sa Fondom PIO utvrdili koliko imate radnog staža, odnosno pokušali da rešimo problem sa kojim se suočavate, a u vezi je sa regulisanjem radnog staža.\nImejl na koji se timu UNS-a možete obratiti je dragana.bjelica@uns.rs ili na telefone 011 33 41 815 i 011 32 36 337.\nUNS pokreće ovu akciju nakon razgovora koji je u februaru organizovao sa predstavnicima sindikata, novinarima i medijskim radnicima.\nPodršku planiranim aktivnostima UNS-a, u koje spada i ova akcija, dala je Evropska federacija novinara sa kojom realizujemo jednogodišnji projekat.\nVasić: I sami novinari su krivi za uslove u kojima rade i žive\n← Izveštaj o javnim konkursima: Gotovo 75 odsto novca za civilno društvo i medije\nUskršnje poruke (ne)mira →


Ko finansira makedonske proteste?\nSa protesta inicijative "Za zajedničku Makedoniju"\nProtesti inicijative "Za zajedničku Makedoniju" se održavaju svakodnevno već šest nedelja, od trenutka kada su opozicioni Socijaldemokratski savez (SDSM) i partije Albanaca objavile da imaju većinu u parlamentu.\nDemonstranti traže da se, kako navode, odbije tiranska platforma kojom se ugrožava unitarnost države i ide ka federalizaciji države. Njihovi stavovi, prema nadležnima, od početka se poklapaju sa vladajućom VMRO DPMNE, pa u poslednjih nekoliko dana oni traže i održavanje novih parlamentarnih izbora, te popis stanovništva.\nNa protestima se može primetiti kako se učesnicima dele razni rekviziti, zastavice, marame, majice. Organizacija je dobra, svakog dana pred zgradom Sobranja se ređaju govornici, ozvučenje dobro funkcioniše.\nU javnosti se postavlja pitanje na koji način se finasiraju svi ovi protesti, jer se stiče utisak da izdaci nisu tako mali.\nJedan od vođa inicijative "Za zajedničku Makedoniju" Bogdan Ilievski kaže da to uglavnom ide preko donacija od pojedinaca i firmi. Ipak, Ilievski ne može precizirati koliko donacija su do sada dobili i ko je izdvojio finansije za bolje organizovanje skupova.\nPrema njegovim rečima, oni ne dobivaju konkretne sume novca, već je svaka donacija u formi poklona.\n"Meni, na primer, donose majice. Kažu, hoćemo da doniramo majice. Ja im kažem da su dizajni na internetu. Oni izrade 500 do 1.000 majica i donose ih. Ne znam koja je vrednost toga, odakle bi znao", navodi Bogdan Ilievski.\nIlievski ističe da su svi rekviziti koji su korišćeni do sada na protestima, dobiveni na ovaj način.\nRaniji član Državne komisije za borbu protiv korupcije Arif Musa kaže da ova inicijativa treba bar privremeno da se registruje, sa ciljem da oni koji doniraju dobiju porezne olakšice i da sve to ide zakonskim putem.\n"Ako se oni do sada nisu registrovali kao društvo ili neki pravni subjekat, teško se može otkriti ko su finansijeri. Oni se mogu udružiti u inicijativu, ali takve troškove trebaju sami pokrivati. Ali ne može da ih kao subjekte finansiraju, ukoliko nisu registrovani", ističe Musa.\nMusa naglašava da ako neko želi da finansira ovu inicijativu, može da to uradi iz svog džepa kao fizičko lice, a ne kao pravni subjekat.\nIz Uprave za javne prihode, na pitanje da li pojedinci ili firme mogu donirati iako inicijativa nije pravni subjekat, ističu da davanje i primanje donacija ili sponzorstva, kojima donator i primalac mogu da traže porezne podsticaje, su uređene Zakonom o donacijama i sponzorstvima u javnim delatnostima.\n"Ukoliko postupak davanja i primanja donacije ili sponzorstva nije sprovedena u skladu sa Zakonom, onda on ne podleže poreznim podsticajima. Donacija ili sponzorstvo se davaju u ciljevima javnog interesa ili za podršku aktivnosti primaoca", navodi se u saopštenju Uprave, sa dopunom da Ministarstvo pravde odlučuje šta je u javnom interesu.\nOd ove institucije se ne mogu dobiti informacije o tome koje su firme donirale novac, jer su podaci svakog poreskog obveznika tajni. Samo ukoliko firma ili građanin želi, može to podeliti sa javnošću, kažu u Upravi za javne prihode.


Spor u Sloveniji oko povećanja minimalne plate na 667 evra | Novinska agencija Beta\n17:45 - VestiPompeo: Huavej lagao o saradnji sa kineskom vladom\n17:40 - EkonomijaEvro sutra 117,9511 dinara\n17:40 - VestiOduzeto vozilo članu udruženja CarGo\n17:25 - VestiBešlin: Plagijatori ne smeju ostati na funkcijama\n17:25 - EkonomijaRadnike Fijata u Kragujevcu uznemirile vesti o produženju plaćenog odsustva\n17:20 - VestiVulin: Odziv za služenje vojske u rezervi veći od očekivanog\n17:10 - VestiVučić: Srbija NATO bombardovanje mora da oprosti, ali ne može da zaboravi\n16:35 - VestiVisoki savet sudstva o sudiji Miodragu Majiću ponovo sledeće nedelje, danas bez zaključaka i odluka\n15:55 - VestiŠutanovac: Problem Kosova treba rešavati mozgom\n15:45 - EkonomijaRuski investitor bez objašnjenja napustio zakupljene pogone Jumka\n15:05 - ScenaSve je spremno za Sea Star u Umagu, festival počinje već večeras žurkom otvaranja (VIDEO)\n14:45 - VestiPolicija u kombi vozilu kod Preševa pronašla 53 ilegalnih migranata\n14:25 - VestiIncijativa Pešaci nisu maratonci ne dozvoljava zatvaranje ulice Topličin venac\n13:20 - VestiPoslanici opet optužuju sudiju Majića: Deo šire zavere protiv Aleksandra Vučića\n13:10 - SportPredsednik Pari Sen Žermena pod istragom zbog sumnji na korupciju\nEKONOMIJA | 08.11.2018 23:20\nDan pošto je vladajuća koalicija predložila zakon o podizanju minimalne plate na 667 evra u 2019. godini, i uz postupno povećanje u iduće dve godine, u četvrtak su u Sloveniji izbila neslaganja, a poslodavci traže konsultacije s vladom.\nNeslaganja su se pojavila i u samoj vladajućoj koaliciji čija su 52 poslanika potpisala predlog o minimalnoj plati, prenosi agencija HINA.\nMinistar odbrane Karl Erjavec, čelnik stranke penzionera DESUS, kazao je u četvrtak pred sastanak koalicionih partnera u Vladi, da njegova stranka podržava podizanje minimalne plate, no da će to usloviti rastom penzija.\nIstakao je da je to jedan od prioriteta u koalicionom ugovoru pet stranaka u Vladi pemijera Marjana Šareca i poručio da njegovi poslanici neće glasati za predlog zakona o minimalnoj plati, ako ne bude garancije da će se ispuniti i koalicioni ugovor o redovnom i vanrednom usklađivanju penzija s platama, naročito ako se povećaju i plate u javnom sektoru.\nIz Stranke modernog centra (SMC) koju vodi ministar spoljnih poslova Miro Cerar, potvrdili su da imaju primedaba na zakon o minimalnoj plati.\nO tome se može razgovarati tek u okviru socijalnog dijaloga sa sindikatima, ali i s poslodavcima, od kojih su neki izrazili otvoreno protivljenje takvom potezu, upozoravajući na mogući pad konkurentnosti privrede Slovenije, kaže SMC.\nPredstavnica poslodavaca Sonja Šmuc izjavila je da je šokirana zakonskim predlogom o velikom rastu garantovane minimalne plate u idućih nekoliko godina. Slovenija se tako politikom plata pretvara u "zemlju bogatih siromaha", smatra Šmuc.\nZakon o povećanju minimalne plate predložila je formalno stranka Levica (L) koja iz opozicije podržava Vladu Šareca i osigurava joj parlamentarnu većinu.\nTa stranka koja ističe socijalne ciljeve i borbu za društvenu jednakost, tvrdi da bi ponuđen rast minimalnih plata trebalo da osigura da oko 70 hiljada zaposlenih koji su na minimalnim platama, dobije primanja za 20 odsto iznad praga siromaštva, što sada nije slučaj.\nNo, ekonomisti upozoravaju da rast minimalnih plata u tolikoj meri podiže i nominalnu visinu prosečne neto plate što medju ostalim zaposlenim može izazvati lančanu reakciju traženja većih plata.\nPoslodavci tvrde da je pravi problem u velikim doprinosima na plate, te da to treba smanjiti, čime bi se otvorio prostor i za porast neto plata.\nU sredu je predloženo da se minimalna plata u iduće tri godine, sa sadašnjih 638 evra neto, postupno poveća na 736 eura, a već početkom 2019. na 667 evra.\nPoslanici triju opozicionih stranaka konzervativnog centra i desnice zatražili su vanrednu sednicu parlamenta o tome jer se protive predlogu vladajuće koalicije. Opozicioni poslanici predlažu da se umesto minimalne plate kao standard utvrdi "tarifa minimalne bruto satnice za zaposlene", kao što je po zakonu u nekim drugim državama.\nVisoki savet sudstva o sudiji Miodragu Majiću ponovo sledeće ...\nVučić: Srbija NATO bombardovanje mora da oprosti, ali ne može da ...


Firefox 63 za Android ima picture-in-picture mod, obaveštenja za kanale\nPočetnaVestiSoftware/WebAndroidFirefox 63 za Android ima picture-in-picture mod, obaveštenja za kanale\n23.10.2018 11:20 | 0 Software/Web\nMozilla je objavila novu verziju Firefoxa za Android, koja dodaje dugo očekivani PiP (picture-in-picture) mod, kao i nekoliko drugih poboljšanja. Verzija 63 Firefox browsera je dugo bila u beta fazi testiranja, ali je finalna verzija sada dostupna preko Play Store-a.\nSa picture-in-picture modom, korisnici na telefonima mogu da nastave da gledaju video čak i kada se prebace na drugu aplikaciju. Video će se prebaciti u manju veličinu, ali ga je uvek moguće povećati. Potrebno je imati na umu da je PiP mod dostupan samo na telefonima i tabletima koji koriste Android 8.0 Oreo i noviji softver.\nPogledajte još: Firefox će podržavati Windows 10 obaveštenja\nJoš jedna bitna nova funkcija u ažuriranju jesu kanali za obaveštenja. Pregledač sada uključuje opcije za preuzimanje, reprodukciju media sadržaja, lokacione poruke, sinhronizovane tabove i push obveštenja. Tu je i nekoliko sitnijih poboljšanja, koja se tiču sigurnosti, lokalizovanja i drugog.\nQualcomm predstavio 11nm Snapdragon 675 čipset\nIntel odbacuje navode o tome da prekida razvoj 10nm procesora\nMIUI 13 stiže u avgustu, moguće uz Mi Mix 4 25.06.2021 18:13 0


Bez velikih iznenađenja, shodno činjenici da je grejna sezona u toku, medijski naslovi u Srbiji su u prethodnom periodu bili prepuni tema zagađenog vazduha. Međutim, i pored pandemije kovida-19, crne brojke koncentracija PM, SO2, NO2 i drugih polutanata nisu bile ništa blaže, naprotiv, ponovo su beležile rekorde.\nNo, iako se često kaže kako je statistika kvarljiva kategorija, podaci o koncentracijama pojedinih štetnih i kancerogenih materija u vazduhu neminovno Srbiju svrstavaju u sam negativni vrh evropskih, ali i svetskih zemalja u ovom pogledu. Shodno tome, dok se nadležni organi prave nemoćni kada treba rešavati problem lošeg vazduha koji njihovi građani svakodnevno udišu, i zbog toga nekad i obolevaju i stradaju, moja ideja je bila da od tih istih građana saznam njihove stavove o ovom problemu.\nU sklopu svog master rada realizovao sam istraživanje javnog mnjenja, težeći da dobijem odgovore od građana iz svih krajeva Srbije, uzimajući u obzir činjenicu da je problem ovog istraživanja nacionalan. Istraživanje je realizovano od 1. do 13. avgusta 2020. godine, odnosno dva meseca pred početak grejne sezone u Srbiji kada su koncentracije zagađenja daleko najveće, čega smo svedoci i ove zime.\nKako se građani informišu o zagađenju?\nČest problem informisanja o ovoj temi bio je među prvim pitanjima u istraživanju, a građani su istakli da su im mediji – 31,7% i društvene mreže – 28,9% među primarnim izvorima. I dok standardni mediji često zanemaruju ovu temu, društvene mreže kao mnogo viralniji mediji u sprezi sa deljenjem sadržaja sa pojedinih aplikacija dobijaju sve veći primat.\nTakođe, aplikacije (AirVisual i AirCare), koje prati 14,2% ispitanika, pokazuju trend rasta popularnosti kod građana, dok je sajt Agencije za zaštitu životne sredine daleko manje posećen.\nOdakle se građani informišu u kvalitetu vazduha\nZagađenje vazduha kao problem se ne može sakriti i građani smatraju da je vazduh ne samo zagađen, nego mu i po pitanju kvaliteta daju veoma negativne ocene. Naime, ogromna većina od čak 84,5% njih smatra da je vazduh u celokupnoj Srbiji zagađen ili prekomerno zagađen.\nSivilo neba nad Srbijom na pravcu ovog procenta pokazuje i činjenica da 86,5% građana ističe da je u mestima njihovog stanovanja vazduh takođe zagađen.\nStavovi ispitanika o stepenu zagađenosti vazduha u Srbiji\nZato ne trebaju ni da začude veoma loše ocene koje građani daju u pogledu kvaliteta vazduha na skali od 1 do 5. Dominiraju ocene 1, 2 i 3, dok je prosečna ocena ispod proseka za ovu skalu i iznosi veoma loših 2,37.\nOvakvi stavovi pokazuju da građani u Srbiji i te kako uviđaju problem sa kvalitetom vazduha koji udišu, te ga, pošto se često može videti i osetiti, sa razlogom ocenjuju kao izrazito loš.\nKako građani vide kvalitet vazduha u mestu stanovanja\nKako građani ocenjuju rad nadležnih organa?\nJedno od glavnih pitanja je gde su i šta rade nadležne institucije koje su svakako među najodgovornijima što trenutno stanje nije bolje. U skladu sa zimskim snom u koji su očito upali, organi poput Agencije za zaštitu životne sredine, resorna ministarstva, kao i nadležni na lokalu nisu od strane građana dobili pozitivne ocene za svoj rad.\nKada je u pitanju transparentnost u izveštavanju o kvalitetu vazduha, ogromnih 84,8% građana smatra da odgovorni ne rade svoj posao na adekvatan način. Ništa bolje ne stoje i kada je u pitanju rešavanja problema zagađenja vazduha, jer 72,9% građana smatra da nadležni organi ne rade dovoljno. Još 21,9% ispitanika smatra da nadležni rade svoj posao, ali da pored toga ipak nema vidljivih rezultata njihovog rada s obzirom na to da je problem i dalje u velikoj meri prisutan.\nPrema ovim stavovima, nadležni organi imaju pune ruke posla, a biće im potrebno mnogo rada kako bi negativnu sliku o sebi popravili u javnosti.\nStavovi građana o odnosu nadležnih organa prema pitanju kvaliteta vazduha\nGrađani su vremenom verovatno povezivanjem različitih izvora saznanja došli do zaključka koliko je negativno delovanje koje zagađenje ima po njihovo zdravlje. Tako u prilog tome stav ¾ ispitanika je da aerozagađenje u velikoj meri utiče na zdravlje građana.\nS druge strane, kada su konkretni zdravstveni problemi u pitanju, među najčešćima građani su istakli: probleme sa disanjem i sa njima povezane astmu i bronhitis, kardiovaskularne probleme i drugo.\nZdravstvene posledice koje su ispitanici povezali sa kvalitetom vazduha\nAko ovaj problem povežemo sa aktuelnom pandemijom virusa kovid-19, svakako da su građani sa respiratornim i kardiovaskularnim oboljenjima među najugroženijima, te su u mnogim naučnim radovima u prethodnoj godini prikazani podaci koji povezuju zagađen vazduh sa većim rizikom od smrti usled kovida-19\nKoje izvore zagađenja građani Srbije ističu kao najvažnije?\nKao najveće zagađivače vazduha građani u Srbiji u najvećoj meri sa 30,6%, ističu da su to fabrička postrojenja. Što se tiče ostalih izvora, među vodeće svrstavaju saobraćaj, termoelektrane, ali i individualna ložišta, međutim svega 14,6% njih vidi taj izvor kao najznačajniji. Iako su individualna ložišta, prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, svakako najveći izvor zagađenja, ne treba da nas začudi ovakav redosled najvećih zagađivača u odgovorima građana.\nKoje izvore zagađenja građani vide kao najvažnije\nNaime, velika ložišta u vidu fabričkih postrojenja i termoelekrana decenijama zagađuju vazduh u Srbiji i građani su stvorili sliku o njima koja je iskazana i u ovim odgovorima. Ono što je neminovnost, jeste da problem sa individualnim ložištima i termoelektranama predstavlja veoma veliki izazov za državu shodno emisijama. Samim tim će i proces rešavanja ovog problema zahtevati mnogo ulaganja, ali i vremena dok se ti problemi ne reše.\nKako je grejna sezona period kada je zagađenje najizraženije, zanimljivo je istaći podatke i o načinu na koji građani Srbije zagrevaju svoje domove. Dva energenta, drva i ugalj, koja u najvećoj meri zagađuju vazduh kancerogenim PM česticama, istovremeno su i najzastupljenija u našoj državi, pa se tako 41,8% ispitanika greje koristeći ova goriva. Odmah za njima je centralno grejanje na koje se greje 28% ispitanika, dok su ostali energenti očito za građane u Srbiji skupi, a samim tim su i daleko manje zastupljeni.\nVisok procenat korisnika drveta i uglja pokazuje zašto su individualna ložišta u Srbiji najveći emiteri čestičnog zagađenja, dok su ujedno alternativna, daleko prihvatljivija goriva nedovoljno zastupljena.\nKoje energente građani koriste za grejanje svojih domova\nPitanje aktivizma u rešavanju ovog problema donelo je vrlo zanimljive odgovore. Protestima, javnom zagovaranju ili individualnim merenjima bilo bi spremno da se priključi 30,8% građana, dok nešto manje od ¼ njih sigurno ne bi učestvovalo. Većina od 44,9% građana je neopredeljena, a ta neopredeljenost se može ogledati u razmišljanjima da u Srbiji teško može doći do bilo kakvih promena i da taj proces često predugo traje.\nSvakako da ovaj procenat predstavlja veliki ljudski kapital, koji može u narednom periodu dovesti do pozitivnih promena kada je ovaj ili bilo koji drugi ekološki problem u pitanju.\nŠta građani vide kao moguća rešenja ovog problema?\nGrađani su prepoznali problem zagađenog vazduha, ali je izbor predloga njegovog rešavanja donekle iznenadio. Naime, oni su u velikoj meri istakli odgovore koji se baziraju na okretanju većoj energetskoj efikasnosti. Tako građani najviše ističu sad takoreći standardnu floskulu – neophodnost većeg ulaganja u ugradnju filtera, a odmah zatim i neophodnost pojačavanja mera energetske efikasnosti i brži prelazak na OIE.\nS obzirom na to da su drva i ugalj energenti koje građani najčešće koriste za zagrevanje, pohvalni su i sledeći podaci: Građani podržavaju i prelazak na alternativne energente, akao treće ističu potrebu za omogućavanjem većeg i povoljnijeg korišćenja ekoloških goriva, ali i omogućavanje većih subvencija u proizvodnju energije iz OIE.\nŠta građani predlažu kao rešenje za zagađenost vazduha\nKada sagledamo rezultate, primećujemo da građani uviđaju da je vazduh zagađen, da šteti njihovom zdravlju, ali i da takođe imaju predloge kako da se situacija popravi. Međutim, očito da će još dugo vetar iznova duvati i nositi zagađenje ako se nadležni organi u međuvremenu ne pokrenu, a građani ne nastave da im i dalje skreću pažnju na problem, u protivnom zagađenje će i dalje živeti sa nama.\nAutor istraživanja o stavovima građana Srbije kada je u pitanju kvalitet vazduha je Nenad Spasojević doktorand Fakulteta političkih nauka\nAutor: Nenad Spasojević\nIzvor: Klima 101, 12. 1. 2021.\nKLIMA 101 SAJT, JUTJUB, INSTAGRAM, TVITER, FEJSBUK


Marko Milović osvojio prvu nagradu na fizičkoj olimpijadi u Beogradu - Glas Zaječara\nHome Društvo Marko Milović osvojio prvu nagradu na fizičkoj olimpijadi u Beogradu\nNa upravo završenoj Srpskoj fizičkoj olimpijadi u Beogradu, Marko Milović učenik Oš „Ljuba Nešić“, sa mentorom Vesnom Milović, ostvario je izvanredan uspeh osvajanjem prve nagrade.\nTo je bio skup 30 najboljih osmaka iz cele Srbije, koji su se prvog dana takmičili u izradi zadataka, a drugog u izvođenju eksperimenta.\nU jakoj konkurenciji, pošto su na takmičenju učestvovali i učenici matematičkih gimnazija, Marko je osvojio prvu nagradu i izborio plasman na izborno takmičenje koje ce se održati na jesen.\nTada se pravi tim od najboljih šestoro učenika, koji će našu zemlju predstavljati na međunarodnoj olimpijadi „International Junior Science Olympiad“.\nPrethodni tekstFudbaleri Timoka igraju protiv Rada