GIZ dodelio srednjim školama opremu za pohađanje obuka o suzbijanju diskriminacije nad Romima - Pirot Plus Online\n16. septembar 2020. 14:24 Društvo Pirot Plus Online\nZa potrebe obuka srednjoškolaca o suzbijanju diskriminacije nad pripadnicima romske populacije, Nemačka organizacija za međunarodnu saradnju GIZ je u saradnji sa udruženjem Ternipe iz Pirota, dodelila 20 tableta srednjim školama u Srbiji, čiji će učenici pohađati ove obuke. One će biti organizovane u okviru kampanje „Upoznaj, ne sudi!“, u cilju suzbijanja diskriminacije i smanjenja stereotipa, a u skladu s Priručnikom za srednjoškolce za suzbijanje stereotipa o Romima i upoznavanje sa mehanizmima prevencije diskriminacije koji je kreiran u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nDeutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH (GIZ) je implementaciona organizacija Nemačke Vlade koja\nu ime nemačkog Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ), podržava Srbiju kroz mnogobrojne\nbilateralne i regionalne projekte. Od 2000. godine, Savezna Republika Nemačka je kroz neposrednu pomoć izdvojila za\nSrbiju preko 2 milijarde evra.\nSrednjoj stručnoj školi u Kragujevcu, Srednjoj mašinskoj školi u Novom Sadu, Mlekarskoj školi Dr Obren Pejić u\nPirotu, Ekonomsko-trgovinskoj školi u Požarevcu, Gimnaziji u Kruševcu i Medicinskoj školi u Zaječaru.\nZa potrebe obuka srednjoškolaca o suzbijanju diskriminacije nad pripadnicima romske populacije, Nemačka\norganizacija za međunarodnu saradnju GIZ je u saradnji sa udruženjem Ternipe iz Pirota, dodelila 20 tableta\nsrednjim školama u Srbiji, čiji će učenici pohađati ove obuke. One će biti organizovane u okviru kampanje\n„Upoznaj, ne sudi!“, u cilju suzbijanja diskriminacije i smanjenja stereotipa, a u skladu s Priručnikom za\nsrednjoškolce za suzbijanje stereotipa o Romima i upoznavanje sa mehanizmima prevencije diskriminacije koji\nje kreiran u saradnji sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nZbog zdravstvene krize izazvane virusom COVID-19, obuke učenika, koje organizuje udruženje Ternipe i GIZ,\nbiće realizovane virtuelno. Obuke počinju 21. septembra, a trajaće 10 dana. Nakon sprovedene online\nedukacije, škole će moći da koriste opremu i u redovnim školskim aktivnostima.\n„U cilju smanjenja stereotipa i predrasuda prema Romima među srednjoškolcima, ove aktivnosti koje su deo\nkampanje „Upoznaj, ne sudi!“ ujedno će omogućiti učenicima da nauče više o romskoj populaciji i o samoj\ndiskriminaciji, kao i da stečeno znanje mogu da podele sa svojim vršnjacima tokom aktivnog učešća u školskim\nparlamentima i raznim školskim aktvinostima“, istakao je Petar Antić, menadžer projekta „Inkluzija Roma i\ndrugih marginalizovanih grupa u Srbiji“ Nemačke razvojne saradnje koji sprovodi GIZ.\nOn je dodao da su ovakve aktivnosti u školama od posebnog značaja, imajući u vidu da je škola jedan od\nnajbitnijih činilaca koji može da utiče na stavove i odnos mladih prema manjinama, što je pokazalo istraživanje\n„Odnos građana i građanki prema diskriminaciji u Srbiji“, koje je u okviru Nemačke razvojne saradnje podržao\nGIZ. Kao institucije koje najviše mogu da doprinesu smanjenju diskriminacije ispitanici vide medije (84%),\nporodicu (78%), školu, Vladu i same građane (po 76%).\nŠkole će ovu opremu, po dva tableta i slušalice, pozajmiti učenicima koji pohađaju vebinar, a ona će im tokom\nobuka služiti za praćenje online aktivnosti, kao i virtuelne sastanke sa predstavnicima nacionalnih\nantidiskiminacionih institucija i organizacija civilnog društva. Predviđeno je takođe da učenici koriste tablete\nneposredno posle obuka i za aktivno učestvovanje u kampanji i podizanju svesti protiv diskriminacije manjina\n„Škola će tablete ostaviti učenicima koji će pohađati obuke, kako bi ih koristili za edukaciju, anketirali druge\nučenike na ovu temu i pripremali materijale za realizaciju tribina i radionica. Oni će znanje u vezi sa suzbijanjem\ndiskriminacije, koje steknu na obukama, moći da podele sa svojim vršnjacima na predavanjima i sastancima\nUčeničkog parlamenta, časovima građanskog vaspitanja i radionicama. Osim toga, učenici će ovu opremu\nkostititi i za postavljanje materijala na google classroom, kao i tokom organizacije Foruma za mlade“, izjavio je\nSiniša Kojić, direktor Srednje stručne škole Kragujevac. On je istakao da je ukupan broj učenika romske\nnacionalnosti koji pohađaju ovu školu 105, kao i da se škola, kroz realizaciju sličnih projekata, zalaže za rad sa\nosetljivim grupama. „Jedan od glavnih indikatora koji pokazuje da se bavimo ovom temom je povećan broj dece\nromske nacionalnosti koja upisuju našu školu“, dodao je Siniša Kojić.\nOprema će biti dodeljena srednjim školama širom Srbije: Ekonomsko-trgovinskоj školi u Vranju, Tehničkoj školi\nu Zrenjaninu, Školi za brodarstvo, brodogradnju i hidrogradnju u Beogradu, Gimnaziji Svetozar Marković u Nišu,


CeMI pozvao građane da se prijave za nadgledanje izbora – NVO "NADA-Herceg Novi"\nCentar za monitoring i istraživanje (CeMI) pozvao je sve zainteresovane građane da se prijave za nadgledanje parlamentarnih izbora zakazanih za 16. oktobar i time, daju svoj doprinos u otkrivanju i praćenju neregularnosti u izbornom procesu.\nCeMI će, kao što je ranije najavljeno, rasporediti više od hiljadu kratkoročnih posmatrača sa ciljem pokrivanja svih biračkih mjesta.\nU cilju promocije građanskog nadgledanja izbora, CeMI poziva sve zainteresovane da se priključe mreži i daju svoj doprinos u osiguranju demokratskih i fer izbora, otkrivanju i praćenju neregularnosti u izbornom procesu kroz promovisanje nepristrasnosti u pružanju povratnih informacija.\nSvi zainteresovani građani koji imaju želju i motiv da ispred Centra za monitoirng i istraživanje učestvuju u građanskom nadgledanju izbora u oktobru 2016. treba da ispune nekoliko uslova. Prijavu mogu podnijeti samo punoljetni građani, koji imaju prebivalište u Crnoj Gori. Takođe, građani koji podnose prijavu ne smiju biti aktivni članovi bilo koje političke partije. Svi prijave će biti pažljivo pregledane, a koordinatori zaduženi za pojedine oblasti će izvršiti selekciju i obavijestiti prijavljene kandidate o rezultatima.\nAplikacija je dostupna na sajtu http://www.cemi.org.me/index.php/me/prijava\nNadgledanje parlamentarnih izbora sprovodi se u okviru projekta „Građansko nadgledanje parlamentarnih izbora 2016“, koji ima za cilj da doprinese demokratskim uslovima za održavanje transparentnih, slobodnih i poštenih izbora kroz građansku kontrolu izbornog procesa.\nProjekat finansiraju ambasade Velike Britanije i Republike Njemačke u Podgorici i ambasada Kraljevine Holandije u Beogradu.


"Čuvari galaksije" premijerno 6. avgusta\nNaslovna » Izlasci » Film » „Čuvari galaksije“ premijerno 6. avgusta\nAh Neša 26. juli 2014. Film Postavite komentar\nIz Marvela, studija koji vam je doneo globalne blokbaster franšize: „Iron Man“, „Tor“, „Kapetan Amerika“ i „Osvetnici“, stiže novi tim – „Čuvari galaksije“.\nAkcijom nabijena, epska svemirska avantura, (n)ovi junaci proširuju Marvelov filmski svet i na kosmos, gde će drski avanturista, Piter Kvil postati predmet nemilosrdnog lova pošto ukrade misterioznu kuglu za kojom žudi Ronan, moćni zlikovac s ambicijama koje mogu dovestu u opasnost ceo univerzum.\nDa bi pobegao upornom Ronanu, Kvil nevoljno sklapa savez sa četiri potpuno različita lika – Roketom, rakunom s pištoljem, Grutom, drvolikim humanoidom, smrtonosnom i enigmatičnom Gamorom i Draksom Razaračem kog vodi želja za osvetom. Ali kad Kvil otkrije pravu snagu kugle i opasnost koju predstavlja za kosmos, moraće da da sve od sebe da pobedi rivale u očajničkom obračunu – dok sudbina galaksije visi o koncu.\nU režiji Džemsa Gana i po scenariju Gana i Nikol Perlman, okupila se glumačka ekipa u kojoj su Kris Prat, Zoi Saldana, Dejv Bautista, Vin Dizel, Bredli Kuper, Li Pejs, Majkl Ruker, Karen Gilan, Džajmon Honsu, Džon Si Rajli, Glen Klouz i Benisio Del Toro. (danubeogradu.rs)\nTagovibioskopi cineplexx ušće sc dub film izlasci premijera sf vesti\nPrethodni Pančevo Film Festival, od 3. do 7. septembra\nSledeći Projekat za mlade „Korak ka poslu“


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Crna Gora :: Crna Gora deseta u svijetu po broju oboljelih\n23. 10. 2020. 13:47 >> 13:47 0\nU Belgiji je registrovano 2.045 aktivno oboljelih na 100 hiljada stanovnika, a u Crnoj Gori 623 na 100 hiljada.\nNa drugom mjestu je Andora sa 1.653 aktivno oboljelih na 100 hiljada stanovnika, treći je Vatikan sa 1.496, četvrta Francuska sa 1.311.\nOd zemalja regiona na desetom mjestu je Slovenija sa 488 oboljelih na 100 hiljada stanovnika, na 37. Sjeverna Makedonija sa 314 oboljelji, 38 Bosna i Hercegovina sa takođe 314.\nAlbanija je 42. sa 257 oboljelih na 100 hiljada stanovnika, a Hrvatska na 51. sa 205 oboljelih na 100 hiljada.\nPo broju testiranih na prvom mjestu je Gibraltar sa 1.789.896 testova na milion stanovnika, a na drugom Andora sa 1.778.136 testova na milion stanovnika.\nCrna Gora se nalazi na 24 mjestu sa 132.626 testova na milion stanovnika.


Japan koristi AI i robote za učenje engleskog jezika | PC Press\nJapan koristi AI i robote za učenje engleskog jezika\n21. avgust 2018. Milan Živković\nUsled pritisaka da poboljša veštine komunikacije na engleskom jeziku, kako među učenicima, tako i među profesorima, japansko Ministarstvo obrazovanja okrenulo se robotima, te sistemima veštačke inteligencije.\nNaime, ministarstvo planira da u aprilu 2019. godine lansira novi pilot program, u okviru kojeg bi roboti trebalo da stignu u 500 škola širom zemlje. Paralelno sa tim procesom trebalo bi da se razvijaju i aplikacije za učenje, te online platforme za komunikaciju na engleskom jeziku, a u okviru kojih će učenicima biti dostupni sagovornici kojima je engleski maternji jezik.\nOvde se ne radi o tehnološkom presedanu, budući da su roboti sve prisutniji u svakodnevnom životu, pa i u učionicama, a Japan je robota Saya u nastavu uključio još 2009. godine, te su taj trend počele da prate i druge škole širom sveta.\nTagovi: AI, robot, roboti, veštačka inteligencija\n← Ivan Gabrić novi član Uprave hrvatskog Vipneta\nČovečanstvo i dalje čuva faks mašine →


Mobilni telefoni, 01.04.2014, 08:38 AM\nGoogle je još jednom pooštrio pravila koja se odnose na prihvatljivo ponašanje aplikacija za Android koje se distribuiraju preko Google Play prodavnice.\nNova pravila kojih će morati da se pridržavaju programeri aplikacija primenjivaće se na celokupan sadržaj koji aplikacije prikazuju kao i linkove, uključujući i reklame koje se prikazuju korisnicima i sadržaj koji generišu korisnici. Takođe, pravila će se primenjivati na sadržaj naloga programera koji je javno dostupan na Google Play.\nTako će sa Google Play biti proterane aplikacije koje sadrže ili reklamiraju pornografiju, što uključuje seksualno eksplicitan ili erotski sadržaj, ikone, naslove ili opise. Google neće tolerisati dečiju pornografiju, a oni koji prekrše ovo pravilo biće prijavljeni nadležnim organima uz brisanje Google naloga svih koji su umešani u distribuciju.\nNasilje, maltretiranje i govor mržnje takođe su zabranjeni.\nGoogle će sankcionisati i lažno predstavljanje i prevaru. Zabranjeno je lažno predstavljanje programera kao i lažne tvrdnje o aplikaciji. Aplikacije ili reklame koje prikazuju aplikacije ne smeju da oponašaju funkcionalnost ili upozorenja operativnog sistema ili druge aplikacije. Aplikacije ne smeju sadržati lažne ili informacije koje navode na pogrešan zaključak u sadržaju, naslovu, ikoni, opisu ili snimcima ekrana.\nAplikacije čiji nazivi ili ikone stvaraju zabunu zbog sličnosti sa već postojećim aplikacijama ili aplikacijama koje dolaze sa uređajem (Camera, Gallery ili Messaging) takođe su zabranjene.\nNova ograničenja dotiču se i prikupljanja podataka o lokaciji korisnika bez njihovog znanja. To je skoro endemski problem mnogih inače legitimnih aplikacija. Ipak, imajući u vidu da mnogi korisnici ne čitaju uopšte dozvole koje aplikacija traži prilikom instalacije, teško da će nova pravila imati neki efekat jer obaveštavanje korisnika o prikupljanju podataka o lokaciji ne znači i da će korisnik biti obavešten.\nVirusi, crvi, Trojanci i drugi maliciozni programi ili linkovi do njih su naravno zabranjeni, kao i maliciozne skripte i fišing prevare. Zabranjene su i aplikacije koje mogu da dovedu do preuzimanja i instaliranja aplikacija izvan Google Play.\nAplikacije koje korisnici preuzmu sa Google Play ne smeju biti menjane, zamenjene ili ažurirane na bilo koji drugi način osim putem mehanizma za ažuriranje Google Playa.\nAplikacije i reklame ne smeju menjati podešavanja browsera, dodavati prečice ili ikone na početnom ekranu uređaja u službi trećeg lica ili u reklamne svrhe.\nOčiglednom zloupotrebom smatraće se i reklamiranje aplikacija preko neželjenih SMS poruka kao i njeno pojavljivanje u sumnjivim reklamama na web sajtovima.\nProgrameri ne smeju dovesti u zabludu korisnike kada je reč o aplikacijama koje prodaju, a to se odnosi i na servise, proizvode, sadržaj i funkcionalnost koje aplikacije prodaju. Ako se opis aplikacije na Google Play odnosi na funkcije unutar aplikacije koje zahtevaju dodatne troškove, opis mora biti jasan tako da korisnici razumeju da pristup tim funkcijama podrazumeva plaćanje.\nSpisak Googleovih pravila za programere aplikacija postaje sve duži i konkretniji, ali ostaje da se vidi da li će nova, stroža pravila uspeti da zaustave zloupotrebe.\nNova pravila za nove aplikacije stupaju na snagu odmah, dok će programeri postojećih aplikacija imati rok od 15 dana, počev od 28. marta, da usklade svoje aplikacije sa novim pravilima ili da se suoče sa izbacivanjem aplikacija sa Google Play.


eKapija | Potpisan sporazum o finansiranju Andrićevog instituta - Institucija postala dio obrazovnog sistema Srbije\nIzvor: Glas Srpske | Subota, 08.02.2014.| 12:58\nPotpisan sporazum o finansiranju Andrićevog instituta - Institucija postala dio obrazovnog sistema Srbije\nVišegrad (Foto: b)\nMinistar prosvjete i nauke Srbije Tomislav Jovanović u petak (7. februar 2014.) je u Beogradu sa direktorom Andrićevog instituta, Emirom Kusturicom, potpisao ugovor o naučno-instraživačkim aktivnostima i finansiranju Instituta za 2014. godinu.\n- Danas je veoma važan dan u istoriji srpskog naroda, jer se ovim ugovorom uvodi pravni osnov između dvije republike, a Andrićev institut postaje vrlo ozbiljna institucija koja se brine o tome da se ne zaboravi ko smo, šta smo i gdje ćemo - ocijenio je Kusturica u petak.\nOn je precizirao da će Srbija uplatiti polovinu od ukupne sume, koja će biti potrebna za funkcionisanje Instituta, odnosno 170.000 evra na godišnjem nivou, a da je Republika Srpska do sada dala već jednu trećinu.\nKusturica je napomenuo da je Jovanović pomogao da prije dvije godine počne izgradnja i opremanje Andrićevog instituta, koji je već treći mjesec djeluje.\n- Danas potpisujemo ugovor koji je bio začet prije dvije godine, a već od sutra možemo očekivati pomoć iz Srbije. Ovo je prvi projekat dvije vlade koje uspješno sarađuju i realizuju čitav naučno-istraživački program - rekao je Kusturica.\nOn je najavio u okviru ovog projekta program Odjeljenja za istoriju i književnost, gdje bi trebalo da se napravi književna sveska, odnosno "nova lingvistička ekskurzija" i da se locira srpski jezik, odnosno knjiga koja će govoriti o srpskom jeziku, njegovom porijeklu i porijeklu jezika u okruženju.\nGovoreći o novcu za rad Andrićevog instituta, koji po pola finansiraju dvije vlade, Kusturica je naveo da je novac samo podrška istraživačima, programima i ozbiljnim projektima, među kojima je i obilježavanje Vidovdanskog ustanka, odnosno 100-te godišnjice atentata na Franca Ferdinanda.\nOn je podsjetio da će to biti obilježeno u Andrićgradu 28. juna, te da postoji velika mogućnost da se dobar dio tog programa desi i u Beogradu.\nKusturica je naveo da postoji i ideja velikog projekta da se voćkama zasadi milion hektara, te podsjetio na ideju Jovanovića da se napravi "šljivengrad" u Prokuplju, odakle je ministar.\nOn je naveo da je taj projekat suviše utopijski da bi bio realizovan, ali da misli da će to biti moguće jednog dana kada bude još bolja atmosfera.\nKusturica je naveo da su u Andrićevom institutu istraživači iz inostranstva, Srbije i Republike Srpske, da su programi naučni i istraživački, ali da će u njih biti uključivani i ljudi iz inostranstva, te da će sve biti internacionalizovano, ali će gradivo biti manje-više iz naše prošlosti.\nOn je podsjetio da su članovi Upravnog odbora Andrićevog instituta Matija Bećković, Miroslav Perišić, Novak Đoković i da će biti dopunjen sa još dvojicom ljudi.\nMinistar Jovanović je rekao da je ovo prvi ugovor između dvije republike iz oblasti obrazovanja, koji finansiraju Srbija i Republika Srpska i da potpisivanjem ovog ugovora Andrićev institut i profesor Emir Kusturica postaju dio obrazovanja Srbije.\nOn je izrazio zadovoljstvo što postoji značajno veći iskorak u obrazovanju Srbije, sa željom da se saradnja nastavi i proširi i u drugim oblastima na dobrobit srpskog naroda, te naveo da nema pozitivnijeg primjera u obrazovanju od Kusturice.\nMinistarstvo prosvjete i nauke Srbije\nobrazovni system Srbije\nfinansiranje Andrićevog instituta\natentat na Franca Ferdinanda


NUNS :: Vesti :: REM-u veća ovlašćenja ali i odgovornost\nNaslovna | Info | Vesti | REM-u veća ovlašćenja ali i odgovornost\nAutor: Vukašin Obradović Izvor: safejournalists.net\nDr Kristin Irion, Institut za informacione nauke, Univerzitet u Amsterdamu\nStudija vrlo direktno preporučuje da se REM-u "moraju dati dodatna ovlašćenja za izricanje finansijskih sankcija", kao i da usvoji podzakonska akta o načinu na koji može da koristi ovlašćenja i izdaje postepene sankcije koje bi pojačale efekat odvraćanja\nU poredjenju sa drugim zemljama, Srbija ima veoma moderan zakon o medijima. Međutim, postoje određeni rizici koji utiču na rad Regulatornog telo za elektronske medije (REM). Naglašavamo da nedostatak optimalne podrške parlamenta, u pogledu statuta, finansijskog plana i imenovanje članova Saveta REM-a, te činjenica da je ovo telo zapostavljeno u strategiji razvoja medija od strane Ministarstva kulture i informisanja mogu štetiti radu regulatora.\nU takvoj situaciji, REM se, izgleda, povlači u prekomerne formalističke aktivnosti koje nisu nužno efikasne u regulisanju srpskih elektronskih i audiovizuelnih medija, kaže dr Kristin Irion, voditeljica istraživanja “Nezavisnost i rad Regulatornog tela za elektronske medije u Republici Srbiji“, medjunarodna ekspertkinja sa Instituta za informacione nauke Univerziteta u Amsterdamu.\nStudija je završena u oktobru prošle godine, a naručilac ovog istraživanja je Savet Evrope na zahtev REM-a.\nNUNS: U istraživanju se navodi da "s jedne strane, nadzorno telo nema ovlašćenja da nametne finansijske sankcije koje su sasvim sigurno delotvornije od ukora i upozorenja. S druge strane, REM nedovoljno koristi sankcije s najvećim efektom zastrašivanja koje poseduje, tj. privremenu zabranu programa". Kako razrešiti ovakvu situaciju?\nIrion: Studija vrlo direktno preporučuje da se REM-u "moraju dati dodatna ovlašćenja za izricanje finansijskih sankcija" REM-u je upućena i preporuka da usvoji podzakonska akta o načinu na koji može da koristi ovlašćenja i izdaje postepene sankcije koje bi pojačale efekat odvraćanja.\nU kojoj meri je tačno da je REM-u ograničena autonomiju u odlučivanju u pogledu načina na koji će trošiti sopstveni budžet i kakve su posledice?\n- REM trenutno posluje u skladu sa finansijskim planom iz 2015. godine, s obzirom da finansijski plan koji je podnet Parlamentu od tada nije odobren. Činjenica da REM posluje na osnovu zastarelog budžetskog plana ograničava autonomiju ovog tela u odlučivanju o načinu trošenja budžeta. To znači da veliki broj ulaganja i relokacije budžeta između kategorija nije bio moguć te aktivnosti nisu sprovedene. Ovim se sprečava da se sredstva ušteđena, recimo, na stavci "vozila" potroše na stavku "obrazovanje osoblja".\nDrugi primer koji nam je spomenut je kupovina licenci ili ažuriranje sofvera koji se može koristiti za praćenje medijskih sadržaja. Ovo, navodno, nije bilo moguće zato što zastareli finansijski plan nije planirao ove troškove.\nU istraživanju se navodi i da je "dimenzija autonomije odlučivanja ograničena formalnom organizacijom postupka nominacije i imenovanja članova Saveta"? U kom pravcu treba menjati postupak nominacije i imenovanja članova Saveta REM?\n- Iako je zakonsko rešenje u vezi sa nominacijama i imenovanjem članova Saveta REM-a u skladu sa najboljom praksom, faza nominovanja se pokazala kao sklona neuspehu prilikom primene. Neke od poteškoća koje smo primetili mogle bi se odnositi na složenost faze nominacija članova Saveta. Prvi krug nominacija, nakon usvajanja Zakona o elektronskim medijima iz 2014. godine, održan je 2015. godine.\nNeke od organizacija koje imaju pravo da zajednički nominuju predstavnika nisu bile u potpunosti informisane niti su imale iskustvo u vezi sa novim procesom nominacija. Sve u svemu, nova procedura nominacije bi trebalo da bude bolje iskomunicirana ovim organizacijama kako bi one bolje razumele šta se od njih očekuje u svakoj fazi procesa.\nNismo ulazili u to da li su česta kašnjenja i prekidi u procesu nominacija zbog proceduralnih razloga u interesu vladavine prava ili su iskonstruisane. Ono što je očigledno jesu česta velika kašnjenja sa započinjanjem procedura nominacija zbog čega smo pozvali nadležni Skupštinski odbor da podrži nezavisnost i rad REM-a u skladu sa Zakonom o elektronskim medijima, odnosno da organizuje nominaciju i imenovanje članova Saveta blagovremeno. Kako bi izbegli da jedna proceduralna greška stvara zastoj u paralelnoj nominaciji i imenovanju, svaka nominacija i imenovanje bi trebalo da se tretira kao jedinstvena procedura.\nŠta zapravo znači preporuka da je "neophodno razjasniti ulogu REM u odnosu na praćenje izbornih kampanja"? Na koji način se to može učiniti?\n- Najpre se mora razjasniti nadležnost REM-a u vezi sa praćenjem izbornih kampanja. Po našem mišljenju, najbolje bi bilo dobiti pravno tumačenje o ulozi ovog tela tokom izbornih kampanji. Prekršajna prijava protiv Saveta REM-a, iako na početku konfliktna, se može smatrati važnim korakom u procesu razjašnjavanja nadležnosti REM-a u oblasti monitoringa izbora.\nČini se da je jedna od najmanje transparentnih odredaba Zakona o elektronskim medijima obavezna provera ustavnosti i zakonitosti podzakonskih akata i pravilnika ?\n- Po našem mišljenju, sporno je to što zakon ne precizira ko je zadužen za ovu proveru i kakav je pravni efekat takve provere. U praksi, kako smo shvatili, REM dobija to mišljenje od Ministarstva kulture i informisanja.\nPo našem saznanju, provera zakonitosti jednog podzakonskog akta, Pravilnika o obavezama pružalaca medijskih usluga tokom izborne kampanje, rezultirala je odlukom koja nije u saglasnosti sa interpretacijom ovog Pravilinka od strane REM-a. Sa druge strane, drugi akteri su veoma kritični prema REM-ovoj neaktivnost u vezi sa političkim reklamama tokom izbornih kampanja i to šteti reputaciji REM- a kao nepristrasnog medijskog regulatora.\nSnažno preporučujemo da Zakon o elektronskim medijima pojasni da je provera ustavnosti i zakonitosti isključivo nadležnost pravosuđa u skladu sa članom 13. REM, principijelno, ima interni pravni savetodavni kapacitet i svako mišljenje nadležnog ministarstva o ustavnosti i zakonitosti bi trebalo da ima formu pravnog saveta REM-u koji treba objaviti.\nPOVEZANOST SA NEZAVISNIM TELIMA\nKakav je, prema vašem istraživanju, odnos između nezavisnog regulatornog tela i drugih horizontalnih zakona koji regulišu javni sektor u Srbiji?\n- Ranije je naglašeno da su nezavisni regulatori prilično nedavno uspostavljeni u organizaciji javnog sektora zbog čega srpska administracija i zakonski okvir ne prepoznaju u potpunosti njihov status i ulogu. To, stoga, nije samo problem za REM, već i za sva ostala regulatorna tela u Srbiji, kao što su, recimo, tela koja se bave zaštitom podataka, telekomunikacijom i konkurencijom.\nU vezi s tim, takođe je važno razjasniti da li postoji povezanost sa nezavisnim telima kojima su "poverene" nadležnosti. Pravna postavka između prvobitnih nosilaca državnih vlasti i javnih organa kojima su poverene nadležnosti nisu nedvosmisleno jasne. Skrećemo pažnju da detalji Zakona o opštem upravnom postupku u Srbiji prevazilaze nadležnosti ove studije, međutim, želimo jasno da skrenemo pažnju na sve moguće uticaje na REM koje smo otkrili tokom prikupljanja podataka. Događaji oko RATEL-a u 2008. godini kada je Ministarstvo pretilo da opozove sve nadležnosti ovog tela zbog kontraverzne dodele pozivnog broja privatnom operateru bez objavljivanja tendera su indikativni.\nIako je takva pretnja bila naknadno otklonjena, Vlada očigledno nije odbacila principijelnu mogućnost da se, pod određenim okolnostima, poverena ovlašćenja mogu ukinuti na osnovu Zakona o javnoj upravi.\nOvo bi, međutim, predstavljalo neku vrstu "prekidača" u rukama nosilaca državnih administrativnih ovlašćenja koja ne bi bila kompatibilna sa teorijom i praksom prenosa ovlašćena i nadležnosti na nezavisna regulatorna tela.\nŠta učiniti u ovakvim situacijama?\n- Preporučujemo da se odobri studija koja će istražiti moguće nesuglasice između javnog\nadministrativnog okvira i nezavisnih regulatornih tela u Srbiji. Ta studija bi dala preporuke o tome kako uskladiti legitimne ciljeve reforme javne uprave sa uspostavljanjem i funkcionisanjem nezavisnih regulatornih tela u Srbiji, uključujući i REM. REM bi trebalo da pokuša da se poveže sa nezavisnim regulatorima iz drugih sektora uspostavljenih radi usklađivanja srpskog pravnog okvira sa zakonodavstvom EU. Takođe, trebalo bi da sakupe informacije o tome kako adminstrativni zakoni utiču na zakone koji regulišu njegov rad.\nDa li je nakon istraživanja REM preduzeo neke aktivnosti u vezi sa predloženim preporukama?\n- Primili smo posredne informacije da je Savet REM-a razmatrao našu studiju na svom poslednjem sastanku, 5. juna ove godine. Nismo dobili nikakve povratne informacije, ali se nadamo da će REM dobro iskoristiti nalaze i preporuke studije kako bi poboljšao svoju celokupnu situaciju i odbranio se od spoljnih uticaja.\nOva studija, završena u oktobru 2017. godine, bavi se nezavisnom procenom rada Regulatornog tela za elektronske medije (REM) u Republici Srbiji. Opseg studije uključuje primenu metode INDIREG na REM, te kontekstualnu interpretaciju rezultata s odgovarajućim preporukama. Metoda INDIREG je naučno zasnovana metoda procene formalne i de facto nezavisnosti nadzornih tela u oblasti audiovizuelnih medija u pet različitih dimenzija: status i nadležnost, finansijska nezavisnost, autonomija odlučivanja, znanje i transparentnost, i odgovornost. Rad na studiji odvijao se u tri koraka: prikupljanje podataka o formalnoj i de facto nezavisnosti REM; primena alata za rangiranje INDIREG na REM i izvođenje tačaka za obraćanje pažnje i kontekstualna interpretacija rezultata.\nNaručilac studije je Savet Evrope na zahtev REM-a, u okviru projekta „Jačanje pravosudne ekspertize o slobodi izražavanja i medija u Jugoistočnoj Evropi (JUFREX)“.\nAutori ovog istraživanja su, osim dr Kristin Irion, još i Michele Ledger, Cullen International, Brisel, i Unverzitet u Namuru, dr Sara Svensson, Centar za političke studije pri Centralnom evropskom\nuniverzitetu Budimpešti i iz Beograda Nevena Ršumović, stručnjak za razvoj medija i nezavisni istraživač.\nU REM-u BEZ KOMENTARA\nIako su pitanja u vezi ovog istraživanja upućenja i REM-u, ostali smo uskraćeni za odgovore.\nUsmeno je saopšteno da je odlučeno da, za sada, neće biti komentara na nalaze i preporuke iz ove studije koju je, podsećamo, naručilo upravo ovo regulatorno telo.


Specijalni sud za zločine OVK ipak u Hagu | KoSSev\n"U Prištini ne bi bilo moguće obezbediti adekvatnu zaštitu svedoka i ostalih učesnika u procesu," rekao je Tanjugov izvor.\nOvim je neuspešno okončana intenzivna ofanziva kosovske vlade na čelu sa Hašimom Tačijem da se suđenje održi u Prištini, uz učešće kosovskih sudija i tužilaca.\nSpecijalni tim koji predvodi Vilijamson već skoro četiri godine istražuje navode iz izveštaja Dika Martija, u kome su opisani zločini pripadnika bivše Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) nad Srbima, Romima i "nelojalnim" Albancima nakon povlačenja srpske vojske i policije sa Kosova 1999. godine.\nNajviše pažnje u tom izveštaju izazvali su navodi o vađenju organa od kidnapovanih civila u takozvanoj "žutoj kući" u centralnoj Albaniji, nakon čega su ti organi prodavani na ilegalnom tržištu.\n"Sud je prvobitno trebalo da bude u Briselu, gde je i sedište Vilijamsonovog tima, ali su belgijske vlasti to odbile sa obrazloženjem da bi to predstavljalo preveliki bezbednosni rizik," kaže Tanjugov izvor, dodajući da je brojnost kosovske dijaspore u Belgiji verovatno uticala na tu odluku.\n"O organizaciji suda odlučuju zemlje članice, a posao našeg tima je da istražuje i radi na optužnicama," rekao je on za Tanjug.\nU junu ističe i mandat EULEX-a, pod čijim okriljem tim funkcioniše, a tad će najverovatnije biti raspisani i parlamentarni izbori na Kosovu.


"Rosoneri" rešili, veznjak odlazi na Ostrvo? - Sportske.net\nPremijerligaši zainteresovani da otkupe reprezentativca Obale Slonovače.\nKlubovi grada Milana reagovali - Nema mesta rasizmu!Ibra hoće jedno, Helena drugo, šta će odlučiti?Ibra odabrao, čeka se zvanična potvrda!U Parizu višak, italijanski velikani vrebaju!Kako bi izgledao Milan najbogatijeg čoveka sveta? Imena da se smrzneš!\nItalijanski mediji prenose da su čelnici Milana dali dozvolu Kesiju da pregovara sa drugim klubovima tokom januara.\nBivši igrač Atalante igra toplo-hladno tokom ove sezone, deluje da će Afrikanac biti među prvima koji će napustiti "San Siro". Cena je trideset miliona evra, izgleda da Kesiju sledi selidba sa Čizme gde je proveo četiri godine.\nZa dvadesetdvogodišnjeg veznog igrača su zainteresovani Vuvlsi i Vest Hem, deluje da bi ovaj transfer bio prava "krađa" za premijerligaše.


VojvodinaCafe - Poslednji novosadski tramvaj propada u garaži GSP-a\nVest objavljena: 02.05.2021 10:59\nU Gradskom saobraćajnom preduzeću za 021.rs kažu da je tramvajska prikolica u njihovom vlasništvu i da je evidentirana kao eksponat. Dodaju da je predviđena za restauraciju, ali konkretan datum za "ulepšavanje" ne postoji.\n"Nažalost, zbog lošijeg finansijskog stanja JGSP, uslovljenog aktuelnom epidemijskom situacijom, projekat je morao biti odložen", ističu u ovom preduzeću.\nDodaju, ipak, da nisu odustali od prvobitne ideje i da planiraju da, u dogovoru sa Muzejem grada Novog Sada restauriraju ovaj eksponat "čim se za to steknu odgovarajući uslovi".\nSkoro pet decenija na ulicama grada\nPoslednja vožnja tramvajem u Novom Sadu realizovana je 6. maja 1958. godine, a prva 30. septembra 1911. godine. Na početku je bilo 11 električnih kola kojima su Novosađani mogli da idu Temerinskim putem, pored Vladičanskog dvora, pa do Jodne banje i od Dunavske ulice do nekadašnje železničke stanice.\nTe 1911. prvi električni tramvaj pod upravom "Budimpeštanskog deoničkog društva za tramvajski saobraćaj" svečano je pušten u promet.\nZa sve tramvajske linije, bila je propisana maksimalna brzina od 25 kilometara na čas, dok je na pojedinim deonicama na kojima se moglo susresti mnogo pešaka najveća propisana brzina bila samo četiri kilometra na sat.\nStatističari su, dve godine nakon puštanja tramvajskog saobraćaja u promet zabeležili su da su te godine tramvaji prevezli ukupno 1.599.752 putnika.\nU Prvom svetskom ratu tramvajem su prevoženi ranjenici.\nKada su u međuratnom periodu, 1930. godine u Novi Sad stigli gradski autobusi, tri vozila koja su putovala na liniji od aerodroma na Sajlovu do periferije Petrovaradina, tramvajski prevoz je već polako prelazio u zapećak. Držao se, ipak, još skoro tri decenije, do 1958. kada su tramvaji u potpunosti zamenjeni autobusima.\nKako se navodi u monografiji objavljenoj pre tri godine povodom obeležavanja 100 godina gradskog prevoza u Novom Sadu, 1954. godine GSP je imao 19 tramvaja. Od toga 13 marke "Ganc" (deset iz 1910. i tri iz 1926. godine), pet marke AEG (tri iz 1933. i dva iz 1936. godine) i jedna kola marke "Simens" iz davne 1882. godine.\nIako se ideja o vraćanju tramvajskog prevoza ponovo javi na svakih četiri, pet godina (obično pred izbore), ona retko ode dalje od zamisli i propagandnog programa neke političke partije.\nIsplativost sveobuhvatnog projekta vraćanja tramvaja na novosadske ulice nije ispitana, a ne zna se ni koliko bi tramvaji pomogli regulisanju "saobraćajnog haosa" kakav je poslednjih decenija nastao zbog neprekidnog širenja i rasta grada, kao i povećanja broja automobila na ulicama.


Izvor: AutoBlog, 09.Avg.2020, 17:04\nFerstapen ’slomio’ Mercedese na "Silverstonu" Kako prenosi Sport Klub, vozač Red Bula Maks Ferstapen trijumfovao je na Velikoj nagradi 70. godišnjice Formule 1, petoj trci ovogodišnjeg šampionata. Mladi Holanđanin je na „Silverstonu“ prekinuo niz od četiri pobede vozača Mercedesa od početka sezone, a ujedno je došao do devetog trijumfa u karijeri. Drugo mesto zauzeo je Luis Hamilton u Meklarenu, ispred svog timskog kolege Valterija Botasa. Britanac je zahvaljujući tom plasmanu izjednačio rekord Mihaela Šumahera po broju podijuma, pošto sada obojica imaju po 155. Red Bul je na legendarnoj pisti, koja je pre 70 godina bila domaćin prve trke u istoriji, što je i proslavljeno ovog vikenda, potpuno taktički nadmudrio Mercedes....\nRTS: Prekinut niz Mercedesa, Ferstapen slavio na "Silverstonu"\nAutoBlog: Superbajk šampionat: Het-trik Džonatana Ree u Portugalu\nB92: Hamilton i Šumaher "rame uz rame"\nPobednik trke Formule 1 na Silverstonu povodom 70. godišnjice bio je Maks Ferstapen iz Red Bula...Posle 52 kruga lude vožnje, mnogo taktiziranja i mnogo zanimljivosti, Maks Ferstapen je slavio ispred dva Mercedesa...Ono što je bilo fenomenalno za Maksa je to što je vrlo rano uhvatio pravi ritam,...\nKonačno da neko razbije monotoniju...Vozač Red bula Maks Ferstapen pobedio je danas na trci 70. godišnjice Formule 1 u Silverstonu...Tako je prekinuta dominacija Mercedesa, koji je trijumfovao na prve četiri trke ove sezone u Formuli 1...Iza Ferstapena su ostali vozači Mercedesa Luis Hamilton i...\nValteri kritikuje strategiju: Mercedes je zaspao Valteri Botas je kao trećeplasirani završio Veliku nagradu 70. godišnjice Formule 1 u Silverstonu iako je imao pol poziciju i bio vodeći na početku. Kako prenosi Sport Klub, ekipu Mercedesa je nadmudrio Red Bul po mišljenju Botasa koji kritikuje...\nIzvor: SrbijaDanas.com, 10.Avg.2020, 09:00\nJedna trka ga deli od istorije...Luis Hamilton je na trci u Silverstonu uspeo da izjednači još jedan rekord Mihaela Šumahera. Naime, Britanac je osvojenim drugim mestom na jučerašnjem nadmetanju stigao do 155 izlaska na podijum čime je sustigao legendarnog Nemca...Luis već na sledećoj trci ima...


Obradović o petoj nacionalnoj frekvenciji: REM štiti jednoumlje – DnevniZurnal\nby admin 19/04/2022, 15:36 1.4k Views\nNovinar i urednik „Danasa na lokalu“ Vukašin Obradović smatra da se ne dodeljuje peta nacionalna frekvencija jer vlast želi po svaku cenu da zadrži monopol u informativnoj sferi, da zadrži mogućnost kontrole onoga što se emituje u etru, kako bi informacije doprle do što manje ljudi. Navodi da je to jedno od najvažnijih društvenih pitanja u Srbiji i da pažnja javnosti nije na onom nivou koji zaslužuje ova tema, “to je dugoročno važno pitanje”. Dodaje da bi dodeljivanjem pete frekvencije bila stvorena mogućnost da dobijemo kanal koji će odudarati od jednoglasja sa kojim se sada suočavamo.\nRegulatorno telo za elektronske medije (REM) raspisao je 15. aprila konkurs za četiri dozvole za televizijsko i radijsko emitovanje za područje cele Srbije, ne uvrstivši u njega slobodnu, petu dozvolu koja je pripadala TV Avala, a koju je ta televizija izgubila pre 10 godina, od kada je ta frekvencija slobodna. Obradović ocenjuje da je REM „kancerozno tkivo u ovom društvu već poodavno“.\n“REM svojom politikom zapravo štiti jednoumlje na nacionalnim frekvencijama, i nestavljanje u konkurs pete frekvencije je očigledna namera da se zadrži status kvo, jer ova vlast i dalje ima nameru da zadrži monopol na informisanje na nacionalnom nivou i mislim da je to jedini razlog”, kaže Obradović u Novom danu na TV N1.\nA upitan kako tumači da je nedavno ponovo uhapšen Darko Šarić, za kojeg se sumnja da je organizator kriminalne grupe koja je delovala na teritoriji Srbije, Evrope i Južne Amerike, imao pet telefona u zatvoru, od čega dva satelitska, vodio svoj biznis i kako ga optužuju naručivao ubistva, on kaže da se postavlja pitanje kako je to sve bilo moguće u pritvorskoj jedinici koja bi po svim pravilima morala da bude najčuvanija, gde su osumnjičeni pod najstrožim merama.\n“To je dokaz koliko nam je i pravosudni i zatvorski sistem korumpiran”, navodi Obradović.\nGovoreći o najavljenoj državnoj pomoći za prosvetare od 10.000 dinara, on kaže da se godinama govori o vrlo teškom položaju prosvetnih radnika, ali da nisu u pitanju samo plate, već uslovi rada i državni tretman.\n“Sve dok se prosvetni radnici ne nađu među najbolje plaćenim profesijama i da budu uvažavani od strane države mi ćemo biti svedeni na tu milostinju koja im se dodeljuje s vremena na vreme a ne rešava se sistemski njihov problem, koji se nalazi u temelju naših problema”, navodi Obradović.\nOsvrnuvši se i na tužbu izdavačke kuće Klet protiv profesora Aleksandra Kavčića za narušavanje poslovnog ugleda, kaže da je slab ekonomski položaj profesora jedan od razloga zašto su do sada bili prinuđeni da podlegnu pritiscima raznih izdavača koji im nude razne poklone, od laptopova do putovanja, da bi se njihovi udžbenici koristili.\n“Kavčić se našao na udaru jakog izdavačkog lobija koji želi da zadrži monopol u prodaji udžbenika i njegova ponuda jeftinijih udžbenika je trn u oku i oni će sve pokušati da ga neutrališu. Ova tužba je pokušaj da se spreči Kavčić u vrlo plemenitoj nameri da đacima omogući udžbenike po vrlo pristupačnim cenama. Sve ovo pokazuije kakvo nam je stanje u obrazovnom sistemu”, ukazuje Obradović i dodaje da se interes đaka i roditelja ponajmanje uvažava.\nGovorio je i protestima pijačnih radnika i fiskalizaciji, ocenjujući da je problem nastao jer nema uređenog odnosa između neposrednih proizvođača i prodavaca.\n“Moramo da napravimo sistem koji će pre svega zaštititi neposrednog proizvođača”, navodi on i dodaje da je\n“problem fiskalizacije izveden iz nerešenog odnosa države, neposrednih proizvođača i preprodavaca i on mora da se reši na neki način”.\n“Opet imamo iznenadnu silu koja se pojavljuje i rešava stvar, odnosno sve se dešava na kanabeu kod (Aleksandra) Vučića i on tu ima čarobni štapić koji će da reši sve te probleme. Ovaj problem mora da se rešava sistemski, nikakvi razgovori u četiri oka i obećanja”, smatra Obradović.\nOsvrnuo se i na saslušanje beogradskog funkcionera Nikole Kovačevića o slici “Stražar” Paje Jovanovića koju su carinici pronašli kod njega, istakavši da mu zvuči “neverovatno da ako je on toliki ljubitelj umetnosti ne zna kakva je procedura pri unošenju umetničkog dela u zemlju”.\nNaime, Kovačević je sudiji u Prekršajnom sudu u Beogradu, prema pisanju CINS, ispričao da se po sletanju prvo uputio ka crvenom kontrolnom prolazu, kuda po pravilu idu putnici koji imaju šta da prijave, ali tamo nije bilo nikoga od carinskih službenika, te je sačekao par minuta da se neko pojavi. Potom se uputio ka carinicima na zelenom kontrolnom prolazu, rekavši im da ima sliku – kulturno dobro koje vraća u zemlju, rekavši cariniku da se na kulturna dobra ne plaća carina, pokazavši mu dokumentaciju o slici.\n“Sa druge strane to govori koliko se mi kao država brinemo o našim kulturnim vrednostima, ova država je morala pre toga da zna šta se dešava sa tom slikom, ko je kupio, gde je kupio… Moramo da znamo i u kojim privatnim kolekcijama se nalaze najvredniji predmeti iz kulturne zaostavštine i da se trudimo da se one vrate u zemlju, makar kao deo privatnih kolekcija”, navodi Obradović.\nDodaje da je “to jedan javašluk koji je i doveo do toga da privatno lice dođe na aerodrom i misli da bez ikakvih sankcija može da unese vredno umetničko delo”.\nPozvao je sve koji su u mogućnosti da pomognu malom Vukanu Stojiljkoviću iz Vranja koji boluje od spinalne mišićne atrofije, slanjem 1239 na 3030. Za malog Vukana treba prikupiti 2,5 miliona evra.


"MIP nije dostavio dokumentaciju za carinjenje pomoći iz Emirata" | MONDOBA\n1. December, 22:14\n"MIP nije dostavio dokumentaciju za carinjenje pomoći iz Emirata" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.06.2020. / 19:47 19:52\n"MIP nije dostavio dokumentaciju za carinjenje pomoći iz Emirata"\nAutor SRNA 23.06.2020. / 19:47 19:52\nMinistarstvo inostranih poslova u Savjetu ministara, koje je primalac humanitarne medicinske pomoći iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, nije dostavilo Ministarstvu bezbjednosti traženu dokumentaciju koja je neophodna da bi bio završen postupak carinjenja.\nNakon dobijanja kompletne dokumentacije iz Ministarstva inostranih poslova biće pristupljeno proceduri carinjenja, odnosno oslobađanja plaćanja zakonom propisanih dažbina, navedeno je u saopštenju Ministarstva bezbjednosti.\nBudući da proces prijema ove donacije, uz obavezno pribavljane saglasnosti institucija koje se bave javnim zdravljem, još nije završen, predstavnici Ministarstva civilnih poslova i Ministarstva bezbjednosti održali su sastanak na kojem su utvrđeni koraci za što hitniju realizaciju i isporuku donirane opreme entitetskim organima.\nVlada Ujedinjenih Arapskih Emirata 26. maja uručila je BiH pomoć za borbu protiv epidemije virusa korona. Značajan dio donacije predstavlja 40 respiratora i 100.000 testova koji su medicinska sredstva, a za koja je neophodna posebna dozvola nadležnih organa.\nDonaciju je primilo Ministarstvo inostranih poslova, a nakon slijetanja aviona kompletna donacija smještena je u skladišni prostor Kargo centra Međunarodnog aerodroma Sarajevo.\nRiječ je o 2.145 paketa pomoći raspoređenih na sedam glavnih paleta i osam manjih kontejnera ukupne težine 20.870 kilograma.\nRusi uputili medicinsku pomoć za Republiku Srpsku\nMIP BiH humanitarna pomoć Ujedinjeni arapski emirati


Ceo proces od otkupa do izvoza maline pod nadzorom nadležnih službi (SRB) – PoljoMagazin\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović razgovarao je juče (20. juna) sa proizvođačima malina o načinima da se unapredi kvalitet proizvodnje tog voća.\nNa sastanku je postignut dogovor o tome da se sve nadležne službe – od poljoprivredne i fitosanitarne do tržišne inspekcije, uključe u rad timova koji nadziru ceo proces, od otkupa do izvoza maline, navodi se u saopštenju na zvaničnoj stranici Vlade Srbije.\nNa sastanku su izneta očekivanja da će ovogodišnja situacija u otkupu i plasmanu malina biti daleko bolja nego što je to bio slučaj prethodnih godina.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede je, u skladu sa prethodnim razgovorima sa predstavnicima proizvođača malina, sprovelo sve što je do sada dogovoreno.\nFormiran je Nacionalni savet za malinu, koji je utvrdio tačnu proizvođačku cenu tog voća, koja je dugi niz godina bila predmet sporenja.\nNadležne inspekcije sprovode kontinuirane kontrole u otkupu malina, koje će biti nastavljene i intenzivirane, u skladu sa dogovorenim na današnjem sastanku.\nMinistarstvo poljoprivrede podstiče unapređenje proizvodnje malina brojnim merama, među kojima je pomoć u vidu repromaterijala i sadnica za proizvođače i podsticaji za premiju osiguranja.\nSubvencioniše se, odnosno regresira 40-45 odsto od plaćene premije osiguranja, a od ove godine povećan je regres za regione, koji su u prethodnom periodu najviše pogođeni vremenskim i elementarnim nepogodama – Moravički, Zlatiborski, Kolubarski, Podunavski i Šumadijski, i to na iznos od 70 odsto.\nSrbija će biti vraćena na listu zemalja potpuno bezbednih od prisustva norovirusa, zbog čega prilikom izvoza maline u Evropsku uniju neće biti dodatnih kontrola od strane nadležnih službi na prisustvo tog virusa, navodi se u saopštenju Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nFoto: Pixabay (Rafixx )


Pronađite šifru proizvoda za Windows 10\nU zavisnosti od toga kako ste nabavili primerak operativnog sistema Windows 10, za aktivaciju vam treba ili šifra proizvoda od 25 znakova ili digitalna licenca. Digitalna licenca (odnosno digitalna prava korišćenja u verziji 1511 operativnog sistema Windows 10) predstavlja način aktivacije u operativnom sistemu Windows 10 koji ne zahteva unos šifre proizvoda. Bez jedne od ovih opcija nećete moći da aktivirate uređaj.\nMesto na kome se nalazi šifra proizvoda zavisi od toga kako ste nabavili svoj primerak operativnog sistema Windows.\nIzaberite bilo koju stavku u nastavku da biste videli više informacija:\nNovi računar pod operativnim sistemom Windows\nPrimerak operativnog sistema Windows 10 od ovlašćenog prodavca\nDigitalni primerak operativnog sistema Windows 10 od ovlašćenog prodavca\nDigitalni primerak sa Microsoft veb sajta\nAplikacija Windows 10 Store\nAko je šifra proizvoda izgrebana, zamagljena ili neupotrebljiva na neki drugi način, obratite se prodavcu koji vam je prodao proizvod. Ako ne možete da dobijete pomoć od prodavca ili ste već pokušali i niste mogli da dobijete šifru koja radi, pozovite Microsoft podršku.\nViše informacija o digitalnim licencama i šiframa proizvoda u operativnom sistemu Windows 10 potražite u odeljku „Načini aktivacije“ u članku Aktiviranje operativnog sistema Windows 10.\nPronađite šifru proizvoda za Windows 7 ili Windows 8.1\nŠifra proizvoda je obično neophodna prilikom deinstaliranja ili ponovnog instaliranja operativnog sistema Windows 7 ili Windows 8.1. Generalno, ako ste kupili fizički primerak operativnog sistema Windows, šifra proizvoda bi trebalo da bude na oznaci ili kartici u kutiji u kojoj ste dobili Windows. Ako je Windows bio unapred instaliran na računaru, šifra proizvoda bi trebalo da je navedena na nalepnici na uređaju. Ako ste izgubili ili ne možete da pronađete šifru proizvoda, obratite se proizvođaču.\nAutentičnost operativnog sistema Windows\nPreuzimanje i instalacija operativnog sistema Windows\nDruge šifre proizvoda


Radio TV Stara Pazova - U školi "H.J.Čmelik" 3D štapač pravi vizire\nU školi "H.J.Čmelik" 3D štapač pravi vizire\nU školi Čmelik u Staroj Pazovi Dečja nedelja je u znaku boja. U ponedeljak su učenici i nastavnici nosili odeću žute boje, u utorak su se svi obukli u plavo, u sredu crveno, u četvrtak su nosili zelene majice a petak je rezervisan za belo.\nIako su morali da podele odelenja u manje grupe iz preventivnih razloga usled koronavirusa, učenici se raduju, što mogu da dolaze u školu i da budu sa svojim drugarima a motive prijateljstva nacrtali su u svom dvorištu.\nDečja nedelja tradicionalno donosi raznovrsne programe sa ciljem pospešivanja dečje kreativnosti, kroz upoznavanje svih oblika umetnosti i bavljenja sportom a ovogodišnja će ostati upamćena i po poklonu. Naime, u ovu obrazovnu ustanovu je stigao i 3D štampač za štampanje nosača zaštinih vizira, ali će se koristiti i za obrazovne namene, pre svega na časovima tehnike i tehnologije i informatike.\n3 D štampač je donacija Matice slovačke u u Srbiji zahvaljujući projektu za međunarodnu razvojnu pomoć u Slovačkoj a pored ove, dobilo ga je još 7 škola u Vojvodini.


Prevođenje tekstova sa italijanskog na švedski jezik\nPrevod sa italijanskog na švedski\nPrevođenje tekstova sa italijanskog na švedski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa italijanskog na švedski jezik\nZa online prevod sa italijanskog na švedski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nMeđu mnogim usluga za koje smo specijalizovani kada je u pitanju prevođenje sadržaja sa italijanskog jezika i na njega, posebno se izdvaja prevod materijala sa italijanskog na švedski jezik, a prvenstveno zato što je dobro poznat podatak da su prevodioci i zvanični sudski tumači za švedski jezik u našoj zemlji vrlo retki.\nOsim usluge koja je vezana za sve vrste pisanih prevoda, bez obzira da li se radi o tekstovima, dokumentima ili bilo kojim drugim sadržajima, kod nas možete dobiti i uslugu simultanog, konsekutivnog ili prevođenja šapatom, ali i titlovanje i sinhronizaciju prevedenih audio i video materijala.\nNajkraće rečeno, Prevodilački centar Akademije Oxford prevodi aposlutno sve vrste i tipove sadržaja, bez obzira na njihovu tematiku. Osim toga, dobro smo poznati po pristupačnim cenama i odličnim rokovima izrade.\nPrevod tekstova iz oblasti ekologije sa italijanskog jezika na švedski\nAko dođete u situaciju da vam je potreban prevod tekstova iz oblasti ekologije sa italijanskog na švedski jezik, sa ponosom naglašavamo da naši prevodioci i sudski tumači pokrivaju i tu, ali i sve druge oblasti interesovanja. Praktično gledano, to znači da kod nas, pored prevoda tekstova iz oblasti ekologije, možete dobiti i prevod tekstova iz oblasti: ekonomije, turizma, filozofije, bankarstva, društvenih i prirodnih nauka, marketinga, nauke, obrzovanja, informacionih tehnologija, finansija, ali i građevinske industrije, komunikologije, medicine, menadžmenta, te komunikologije i mnogih drugih naučnih disciplina.\nTakođe smo specijalizovani i za prevođenje naučnih, seminarskih i diplomskih radova, a sa italijanskog na švedski prevodimo i patente i naučna istraživanja, te sve one dokumente koji se predaju nadležnim institucijama u oblasti obrazovanja, kao što su na primer: potvrda o redovnom školovanju, potvrda o položenim ispitima, prepis ocena i slično.\nPrevođenje medicinske dokumentacije sa italijanskog na švedski jezik\nNa vaš zahtev, osim medicinske, sa italijanskog jezika na švedski prevodimo i tehničku, ali i svu dokumentaciju za tender.\nKod nas možete dobiti i prevod uputstva za rukovanje, kao i deklaraciju proizvoda, te lekarske nalaze. Takođe, za vas radimo i prevod sa italijanskog na švedski specifikacije farmaceutskih proizvoda, ali i uputstva za lekove i karakteristike proizvoda.\nPrevodi web sajtova sa italijanskog jezika na švedski\nJoš jedna od oblasti za koje smo usko specijlalizovani kada je u pitanju prevođenje materijala sa italijanskog na švedski se odnosi i na prevođenje web sajtova, ali i svih onih materijala koji spadaju u online prezentacije, poput online kataloga i web prodavnica.\nNa vaš zahtev prevodimo i softvere (aplikacije i programe), ali i bilo koju vrstu materijala koja spada u oblast marketinga. Tako da osim prevoda flajera, brošura i kataloga sa italijanskog na švedski jezik, naši prevodioci i sudski tumači na vaš zahtev mogu da prevedu i vizit karte, plakate, kao i PR tekstove.\nRedaktura sadržaja koji su prevedeni sa italijanskog na švedski jezik\nPrevodilački centar Akademije Oxford je dobro poznat po tome što pažljivo osluškuje zahteve svojoh klijenata, težeći da ih maksimalno ispoštuje. Upravo iz tog razoga, svakome kome je potrebno, osim prevoda materijala pismenim putem, nudimo i uslugu usmenog prevoda. A da stvar bude još bolja, ne samo da su naši prevodioci specijalizovani za simultano prevođenje, koje se ujedno i najčešće traži, već i za takozvano konsekutivno, ali i za prevođenje šapatom, koje je najmanje zastupljeno u praksi.\nOsim toga, nudimo vam i neverovatnu mogućnost! Iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje po povoljnim uslovima je usluga koju takođe možete dobiti kod nas! Samo je važno da nam na vreme dostavite specifikaciju događaja za koji vam je potrebna ova oprema, kako bi stručnjaci koji su za to zaduženi mogli da sastave najbolju ponudu, koja će u potpunosti zadovoljiti vaše zahteve i omogućiti vam da događaj protekne odlično, barem sa stanovišta prevođenja.\nza italijanski i švedski jezik


Neophodno je raditi na poboljšanju uslova i implementaciji Medijske strategije, zarad budućeg regulisanja situacije u medijima, konstantovano je na sastanku predsednika Srbije i međunarodne organizacije u Beogradu\nBojana Stojanovic | 21.01.2019\nBEOGRAD (AA) - Medijska situacija u Srbiji je polarizovana i neophodno je raditi na poboljšanju uslova i implementaciji Medijske strategije i zakonskih akata, koji bi u budućnosti doveli do regulisanja situacije u medijima, konstantovano je danas na sastanku predsednika Srbije Aleksandra Vučića i predstavnika međunarodne organizacije Reporteri bez granica, prenosi Anadolu Agency (AA).\nKako je saopšteno iz Predsedništva Srbije, Vučić je sa Reporterima bez granica razgovarao o stanju u medijima, napadu na novinara Milana Jovanovića, kao i načinima za unapređenje medijske situacije.\n"Medijska strategija (čiji je nacrt završen u decembru) predstavlja najvažniji strateški dokument u oblasti medija, koji ima za cilj da postavi osnovne ciljeve i trasira put za medijske reforme", istakao je Vučić.\nPrema njegovim rečima, situacija u Srbiji daleko je od idealne, ali postoji spremnost svih državnih organa da, u saradnji sa evropskim institucijama, medijskim udruženjima i nevladinim organizacijama, rade na poboljšanju uslova za rad medija.\nOn je predstavnike Reportera bez granica obavestio o istrazi u slučaju Slavka Ćuruvije, Milana Pantića i drugih nerešenih slučajeva ubistava novinara, istakavši da postoji visok stepen svesti o neophodnosti rešavanja ovih slučajeva, kao i da za to postoji veliki javni interes.\nPredsednik Srbije je pozvao predstavnike organizacije Reporteri bez granica da svojom ekspertizom pomognu unapređenju medijske situacije u Srbiji, naročito u izmeni propisa u oblasti kontrole državne pomoći, kako bi se svi tokovi javnog novca prema medijima stavili pod regulatornu kontrolu.\nVučić je naglasio da postoji zainteresovanost da Srbija potpiše Međunarodnu deklaraciju o informisanju i demokratiji, čiji je inicijator organizacija Reporteri bez granica, a koja je predstavljena u Parizu tokom obeležavanja stogodišnjice pobede u Velikom ratu.\n"Srbija podržava principe iz ove Deklaracije i smatramo da bi njeno potpisivanje, takođe, doprinelo poboljšanju kako medijske situacije, tako i sveukupnih demokratskih procesa u našem društvu", naveo je Vučić.\nBeograd predsednik Srbije Aleksandar Vučić Reporteri bez granica


OVOG ČOVEKA ČUVA BOG: Preživeo tragičan pad Šapakoenseovog aviona, A SADA I PREVRTANJE AUTOBUSA SA LITICE! - mediji.net\nOVOG ČOVEKA ČUVA BOG: Preživeo tragičan pad Šapakoenseovog aviona, A SADA I PREVRTANJE AUTOBUSA SA LITICE!\nErvin Tumiri najsrećniji je čovek na planeti!\nNe samo da je 2016. godine preživeo tragičan pad aviona u kome su se nalazili fudbaleri Šapakoensea, već je sada preživeo i kada se autobus u kome je bio survao sa litice!\nPre pet godina je bio jedan od samo šest preživelih kada se avion sa brazilskim klubom srušio i usmrtio 71 osobu.\nKao da ta trauma nije bila dovoljna za Ervina, on je sada u Boliviji preživeo pad koji je usmrtio 21 osobu.\nPrepun autobus srušio se blizu Kočabambe u Boliviji, ali je Tumiri brzo...\nfk šapekoensePročitajte još na ovu temu


Za porodično letovanje (ne)dovoljan budžet od 1.000 evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Za porodično letovanje (ne)dovoljan budžet od 1.000 evra\nZa porodično letovanje (ne)dovoljan budžet od 1.000 evra\n„ Za 1.000 evra u Grčkoj se može dobiti samo apartman bez ishrane, ali sa avionskim prevozom. Ukoliko bi četvoročlana porodica išla u Grčku sopstvenim prevozom, onda se za taj novac može dobiti i hotel sa tri zvezdice, na bazi polupansiona. Sa druge strane Turski hoteli su poznati po specijalnim uslovima za decu. U većini hotela u ovoj zemlji deca do 15 godina imaju besplatan smeštaj, pa se za 1.000 evra može naći i ponuda na bazi ALL inkluziv usluge dok se u Egiptu, za taj novac može odsesti u hotelu sa četiri zvezdice, na bazi polupansiona“, objašnjavaju u ovoj agenciji.\nOvogodišnji „favorit“ za letovanje, po preporuci ove agencije takođe bi bila Turska. „Cene za ALL inkluziv pakete i za hotele i rizortove od četiri i pet zvezdica daleko su niže od bilo koje druge letnje destinacije u Evropi. Takođe, sama ALL inkluziv usluga u Turskoj obuhvata više stvari nego ista takva usluga nekim drugim destinacijama“, kažu iz Odeona.\n„Budžet od 1.000 evra i u najjeftinijem delu sezone, za Tursku, bi ipak bio mali i pored toga što u ovoj zemlji svaki hotel ima neke pogodnosti za porodice, kao što su to na primer, popusti do 35 procenata ili besplatan smeštaj za dvoje dece do 14 godina. Na ovoj destinaciji obično se traže hoteli sa uslugom polupansiona i ALL inkluziv, koji imaju bogat sadržaj aktivnosti za celu porodicu. Slična situacija je i sa Egiptom, jer i na toj destinaciji većina hotela pruža ALL inkluziv uslugu, 24 sata dnevno“, kažu iz Viva travel agencije.\n„U Grčkoj se za taj iznos mogu ponuditi apartmani u visokoj sezoni, uključujući autobuski prevoz, dok se za ostrva uglavnom koristi avionski prevoz. Možda bi putnici mogli da razmisle i o Italiji, a ove sezone su u ponudi, hoteli sa tri i četiri zvezdice u Sardiniji“, dodaju iz Viva Travel.\nFirst ili Last minut ponuda\nZa „sitan trošak“\nJedno reagovanje na “Za porodično letovanje (ne)dovoljan budžet od 1.000 evra”\ncik pik kaže:\n19. juna 2018. u 09.56\nTunis je godinama najpovoljniji, jer su svi hoteli u punom smislu all-incl.\n( sva pica na baru su flasirana i mogu se konzumirati neograniceno)


Francuski mediji: SAD i Evropska unija ne mogu da stanu na put Kini – Borba\nSAD u cilju „nacionalne bezbednosti“ žele da blokiraju jednu od osnovnih kineskih aplikacija ViČet i pod svoje uzmu drugu aplikaciju, koja je popularnija kod mlađe populacije – Tik Tok.\nKako je pokazala borba sa „Huavejem“, koji sve više osvaja sajber prostor, Amerika ostaje u odbrambenoj poziciji.\nŠto se tiče Evrope, samit koji je organizovan preko video-veze 14. septembra između evropskih lidera i Si Đinpinga predstavljao je „potpuni neuspeh“.\nNemačka kancelarka Angela Merkel je 2019. godine pozvala predsednika Kine na samit, kako bi se napokon potpisao ugovor o investicijama o kojima se govorilo već sedam godina. Međutim, kako je navela predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen „predstoji još mnogo posla“.\nU Briselu su ključne reči uzajamnost i multilateralizam, iako Kina nije spremna da pređe ni na prvo, ni na drugo, bez obzira šta govorio.\nU isto vreme Privredna komora Evropske unije u Kini priznaje da su „tokom 40 godina evropske kompanije bile ubeđene“ da će kineski lideri posle izolacije otvoriti državu za trgovinu, ali je poslednjih godina ovo uverenje poljuljano. Sve više eksperata smatra da je Kina krenula putem okončanja stranog uvoza.\nSimbolično je i to da je 16. septembra, kada je sudbina Tik Toka bila u rukama Donalda Trampa, Si Điping potvrdio odlučujuću ulogu „patriotizma i socijalizma“, koju je potrebno da odigra Komunistička partija u privatnim kompanijama.\nList navodi da je ovakav korak okarakterisan kao potreba partije da se uveri u lojalnost privrednika u turbulentnom okruženju, ali i kao javni znak da Peking ne namerava da napravi ni najmanju promenu.


AIK Banka prepoznata kao najbolja komercijalna banka u Srbiji | AIK BANKA\nPočetna / Media Centar / Vesti / AIK Banka prepoznata kao najbolja komercijalna banka u Srbiji\n„Pred savremenim bankama su veliki izazovi. Osim prilagođavanja regulativi i IT inovacijama, što je prepoznato kao najveći izazov, u obzir treba uzeti i sve jaču tržišnu utakmicu i sve veći broj različitih konkurenata, koji sežu daleko van sistema tradicionalnog bankarstva. U epicentru cele priče, više nego ikada, mora da stoji pojedinac – konkretan korisnik, klijent – sa svojim očekivanjima, potrebama, mogućnostima i željama, koje banka usmerena na održivo poslovanje i razvoj, mora da osluškuje pažljivije nego ikada do sada. Iskoristila bih priliku i da izrazim lično zadovoljstvo povodom dobijanja ovog prestižnog priznanja, koje predstavlja svojevrsnu potvrdu da je naš odnos prema svakom klijentu ponaosob upravo onakav kakav bi trebalo da bude. Pored toga, ono je i potvrda primene naše poslovne strategije, uspešnosti i regionalne prepoznatljivosti, i nastojaćemo da i u budućnosti opravdamo značaj koji ovo priznanje ima za nas“, istakla je Jelena Galić, predsednik Izvršnog odbora AIK Banke.\nAIK Banka je prepoznata kao pouzdan partner velikom broju građana i privrednika. Pored toga što zauzima jednu od vodećih pozicija prema broju klijenata, AIK Banka zauzima prvo mesto u bankarskom sistemu Srbije prema pokazatelju adekvatnosti kapitala, što nedvosmisleno govori o sigurnosti i stabilnosti banke.


JEDNI efikasan način da se zaustave ilegalne migracije je da se podignu ograde na granicama, izjavio je danas ministar spoljnih poslova Mađarske Peter Sijarto tokom zajedničke konferencije za novinare sa letonskim kolegom Edgarsom Rinkevicom.\nSijarto je izjavio da je pritisak na EU koji dolazi sa juga, jugoistoka i istoka "bez presedana".\n- Sada se Letonija, Litvanija i Poljska suočavaju sa istim problemima kao Mađarska 2015. godine - poručio je Sijarto.\n- Teško je razumeti zašto Evropska komisija finansira sve što pojačava migracije, umesto da pronađe načina da ih suzbije. Deluju kao da nisu sa ove planete, blokirajući podršku državama koje hoće da podignu ogradu - naglasio je mađarski ministar.\nSijarto je pozvao EU da napusti "napore usmerene ka menjanju sastava populacije Evrope".\nNAPETO NA GRANICI BELORUSIJE I POLJSKE: Migranti postavljaju šatore, Litvanija poslala vojsku, Poljaci podigli avione (FOTO/VIDEO)\n08. 11. 2021. u 17:47\nZAHAROVA OČITALA LEKCIJU POLJSKOJ: Kunu Lukašenka zbog migranata iz Iraka, zaboraviše kako su devastirali tu zemlju\n08. 11. 2021. u 17:23\nHAOS NA BELORUSKOJ GRANICI: Hiljade ljudi krenulo ka EU preko Poljske - vojska u pripravnosti (VIDEO)\n08. 11. 2021. u 11:59\nPeter Sijarto Letonija Mađarska Litvanija Poljska Belorusija migranti migrantska kriza Evropska komisija


Vi ste ovde:Početna»Vesti iz Brisela»Komisija predstavlja odgovor na antisemitizam i istraživanje koje ukazuje na njegov porast u EU\nBy Jovan objavljeno\t 10/12/2018 Vesti iz Brisela\nKomisija je danas odgovorila na novo istraživanje Agencije EU za osnovna prava koje je pokazalo da 90 odsto evropskih Jevreja smatra da je antisemitizam u poslednjih pet godina u porastu.\nRezultati najnovijeg istraživanja Agencije EU za osnovna prava o antisemitizmu su vrlo zabrinjavajući: 85 odsto Jevreja u Evropi smatra da je antisemitizam najveći društveni ili politički problem u njihovoj zemlji. Druge brojke pokazuju da je antisemitizam široko rasprostranjen i da utiče na svakodnevni život Jevreja širom EU.\nPrvi potpredsednik Frans Timermans je izjavio: „Veoma sam zabrinut zbog porasta antisemitizma, o kom svedoči izveštaj Agencije za osnovna prava. Protiv te pošasti moramo zajedno i odlučno da se borimo. Jevrejska zajednica mora da se oseća bezbedno i zaštićeno u Evropi. Ako to ne ostvarimo, Evropa više neće biti Evropa.”\nVera Jurova, evropska komesarka za pravosuđe, zaštitu potrošača i rodnu ravnopravnost, izjavila je: „Sedamdeset godina nakon holokausta duboko žalim zbog toga što 90 odsto Jevreja u Evropi kaže da je antisemitizam u proteklih pet godina u porastu. Jevrejska zajednica treba da se oseća bezbedno u Evropi, na putu ka sinagogi ili na internetu. Komisija sarađuje s državama članicama u borbi protiv antisemitizma i poricanja holokausta, kako bi nadležnim organima pomogla da garantuju bezbednost Jevreja.”\nRezultati ovog istraživanja potvrđuju značaj rada Evropske komisije na suzbijanju antisemitizma. Komisija je 2015. imenovala koordinatorku za suzbijanje antisemitizma zaduženu za povezivanje sa jevrejskim zajednicama i saradnju s organizacijama u toj oblasti.\nKomisija od 2016. radi na suzbijanju tog trenda uz pomoć kodeksa postupanja za borbu protiv nezakonitog govora mržnje na internetu. Evropska komisija je u junu 2016. oformila i grupu na visokom nivou za borbu protiv rasizma, ksenofobije i drugih vidova netolerancije kako bi unapredila saradnju i koordinaciju u cilju bolje prevencije i suzbijanja govora i zločina iz mržnje.


Sve sama polufinala\nLepi rezultati stižu ove nedelje sa juniorskih turnira širom sveta. Stojanović, Ostojić, Đere i Ilić plasirali su se u polufinala turnira na kojima su igrali od kojih su neki i G1 i G2 kategorije i obezbedili znatan napredak na juniorskim listama.\nNina Stojanović, sada već zvanično drugii juniorski reket Srbije, bar što se zvanične ITF liste tiče, prva je ušla u polufinale G2 turnira u Indiji, gde je iozgubila ali je zato osvojila titulu u dublu sa svojom partnerkom Šafirovom. Jedna od najmlađih srpskih juniorki(1996) u konkurenciji do 18 godina, sigurno će napredovati 50-60 mesta i verovatno se naći negde oko 150. mesta juniorske liste.\nĐere i Ilić su zajedno krenuli na turnir i obojica su u polufinalu G1 turnira u Perovu. Ako se od Đerea to i očekivalo jer je bio 3. nosilac, onda je Ilić napravio veliko iznenađenje jer je u četvrtfinalu savladao 20. juniora n asvetu, domaćeg igrača Safraneka. 16-ogodišnji Ilić se još plasirao i u finale dublova, pa će se iduće nedelje sa 165. mesta sigurno naći u Top 100, a Đere verovatno među najboljih 50.\nNa kraju, treba pomenuti uspeh sve bolje Katarine Ostojić, koja se našla u polufinalu G4 turnira u Fudžairahu. Ostojić je i prošle nedelje igrala polufinale u Abu Dabiji i izgubila od iste protivnice sa kojom će sutra igrati, Ruminke Daskalu.


U potragu se uključuju helikopteri i dronovi! - OnlineVesti\nU potragu se uključuju helikopteri i dronovi!\nMole se i meštani Bojišta da pregledaju štale i pomoćne objekte, Foto: MUP\nPotraga za nestalim dečakom Vukašinom Samardžijom biće nastavljena danas. Iz Civilne zaštite Nevesinja pozvali su sve ljude koji su spremni da pomognu da dođu od osam do deset sati u Seoski dom u Krekovima gde će dobiti raspored.\nMole se i meštani Bojišta da pregledaju štale i pomoćne objekte posebno u blizini dečakove kuće.\nPas šarplaninac koji je bio sa dečakom kada je poslednji put viđen pre nestanka vratio se kući juče oko 15 sati, dok bicikl nije pronađen.\nViše od stotinu pripadnika Gorske službe spasavanja BiH sa psima tragačima, policija, civilna zaštita, vatrogasci, planinari, lovci, rodbina i građani Nevesinja juče su tragali za dečakom. Danas će se u akciju uključiti Helikopterski servis RS, pripadnici službi zaštite i spašavanja Trebinje i dronovi Civilne zaštite RS, piše Radio Nevesinje.


Trag ubice Olivera Ivanovića vodi u Srbiju: Ubistvo političara pod velom tajne | Visokoin.com\nTrag ubice Olivera Ivanovića vodi u Srbiju: Ubistvo političara pod velom tajne\nKosovska policija identificrala je broj šasije sa zapaljenog automobila za koje se vjeruje da je iz njega pucano na predsednika Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića, saopćilo je večeras tamošnje Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nKako se navodi, pomenuto vozilo je od 2009. godine bilo prijavljeno na adresi u Srbiji, ali je utvrđeno ko je prodao vozilo 2017. godine”, prenosi Gazeta ekspres.\nUbistvo lidera opozicije na sjeveru Kosova , odrađeno je po klasičnom šablonu po kojem se u jugoistočnoj Evropi “riješavaju” politički protivnici, a već sada uzrokovalo je dalje probleme u normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, te je neizvesno kada će i pod kojim uslovima, dijalog biti nastavljen, piše američki stručnjak John Schindler u svojoj analizi za Observer.\nAtentat na Ivanovića dogodio se na isti dan kada je u Briselu trebalo da počne tehnički dijalog Beograda i Prištine, poslije skoro više od godinu dana, ali do njega nije došlo kada je srpska delegacija čula šta se desilo u sjevernom delu Kosovske Mitrovice.\nJoš od rata 1999. godine na Kosovu, piše Observer, vlasti u Beogradu ne mogu da se pomire sa činjenicom da je u tadašnjem ratu Srbija izgubila svoju južnu srpsku pokrajinu.


Home » Američki fudbal » Kad policajac nokautira navijačicu\nMnogi navijači na tribine dolaze da bi se “ispraznili”, jer na utakmici mogu do mile volje da viču, psuju sudije i protivničke igrače, a ponekad i svoje ako ne ide baš onako kako su oni zamislili. Međutim, da i na tribinama treba voditi računa o ponašanju, na teži način saznala je jedna navijačica koja je u novembru 2017. godine posetila „Hard Rok Stadion“ kako bi bodrila ekipu Majami Hurikejnsa. Bila je to utakmica Američkog fudbala, a domaći su u meču dva Univerziteta dočekali ekipu Virdžinije Teh. I koliko god da je na terenu bilo zanimljivo, na tribinama se desio incident koji je odmah otisao u sve glavne vesti.\nIzvesna gospođica Bridžit Fritas napravila je pometnju na jednom delu tribine, pa se odjednom stvorilo nekoliko policajaca i pokušalo da je “nagovori” da napusti stadion. Pošto nije bila u treznom stanju i nije vladala sobom, policajci su odlučili da je bukvalno iznesu sa stadiona, a obzirom na njihovu korpulentnu građu to nije trebalo da bude veliki problem. Međutim, samo što su je podigli, dama je ošamarila jednog od policajaca koji nije čekao ni trenutak, već je odmah uzvratio udarajući devojku pesnicom pravo u glavu.\nNavijačica Majamija udarila je policajca, koji joj je odmah uzvratio.\nIgrom slučaja ovo je snimila jedna navijačica, pa se snimak brzinom munje proširio internetom i odmah izazvao lavinu komentara. Kao i uvek internet se podelio, i dok su jedni tvrdili da sa policijom nema šale, da je očigledan napad na policajca, da je bio ugrožen… drugi su stali u zaštitu Bridžit tvrdeći da nije bilo potrebe za ovolikim nasiljem i da je policajac preterao. “Sve što je uradio bila je reakcija na njenu akciju”, “Zaslužila je to… sama je tražila!”, “Policajac je morao tako da reaguje, šta ako je narkomanka, pa ga povredi?”, “Ovo je odvratno, ipak je u pitanju devojka.”, “Šta god da je uradila, jedna devojka ne zaslužuje ovo”, “Pijana je, vidi se da ne zna šta radi, nije morao da je udari” – samo su bili neki od komentara na ovaj video. Ali nije se stalo na tome, mediji su prvo preneli da je policajac dobio momentalni otkaz, a onda se sve preokrenulo i policija je podigla optužnicu za napad na službeno lice u vršenju službene dužnosti.\nDakle, ova gospođica je imala prilično loš vikend… prvo je bila pod dejstvom opijata na fudbalskoj utakmici, tamo napravila incident, onda je izbačena sa te iste utakmice, nokautirana od strane predstavnika zakona, a zatim optužena za krivično delo.\nPolicija je protiv navijačice Bridžit Fritas podigla optužnicu zbog napada na službeno lice.\nCela situacija je završena tako što je optužnica preinačena na opiranje pri hapšenju, pa je na kraju Bridžit, inače medicinska sestra, sa tada 30 godina, morala da odradi 50 sati društveno korisnog rada, da plati kaznu od 100 dolara, da napiše javno pismo izvinjenja policajcu i pohađa terapiju za kontrolu besa.\nNavijačica koja je ceo incident snimila rekla je kasnije medijima da je Bridžit bila pod dejstvom nekih opijata i da nije vladala sobom, da se bučno svađala i psovala sa ostalim navijačima, pa da je to bio razlog zašto je policija reagovala. Podsetite se ovog nemilog događaja koji upozoravamo sadrži uznemirujuće scene, pa možete sa nama podeliti vaše mišljenje… da li je policajac preterao?


Predsednik Vrhovnog kasacionog suda: Otpisati male zastarele dugove - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Predsednik Vrhovnog kasacionog suda: Otpisati male zastarele dugove\n6Piše: Beta 14. novembra 2020. 13.53\ndragomir milojevic, dugovi\n14. novembra 2020. u 14.08\nVolim vas , koji ste galantni preko tudjih ledja. Kad si tako pametan, plati ti umesto njih, predednice Kasacionog suda.\n14. novembra 2020. u 14.32\nInfostan potrazuje dug iz 2004.god iznos koji sam platila. Nemocna sam pred ovom vrstom nasilja, ne samo monetarnog vec i dusevnog.\nMi izgleda imamo samo pravo da umremo i da placamo reket u ovoj zemlji, da bi se narasla administracija i politicari izivljavali u platama i bonusima. Nema vise gospodo, dolaze vremena svako ce morati kicmu da lomi za komad hleba, i ako nas sve isterate na ulicu nema vise gospodo, a ovo sto ste pokrali i ojadili narod idu elektronska monetarizacija i inflacija postojecih valuta tako da vam je sve djaba sto ste sakrili na inostranim racunima .\n14. novembra 2020. u 17.27\nTreba gradjani da se obaveste od svega sto se placa kada tacno svaki dug zastareva.\nNeverovatno da „naši pravnici“ a naročito „naše pravosuđe“ upotrebljva termina „naplata zastarelog duga“. Ako je dug zastareo po zakonu, koji je tada važio, koji je sada „osnov“ za „naplatu“. RAdi se samo o organizovanom kriminalu „našeg pravosuđa“ i „izvršitelja“ koji su bivše sudije tužioci koji koriste svoje veze u sudovima.\nAko Vučić smanji plate i penzije jer je bankrotirao 2014. građanima koji nisu mogli da plate komunalije, sada treba od istog Vučića postavljeni „pravosudni organi“ i „izvršitelji“ da „naplate dug“ koji im je Vučić napravio.\n15. novembra 2020. u 09.28\nObustaviti sve naplate duznikicima dok se ne pohvata mafija u svim strukturama jer se ne zna dokle su zasli, sa kim su sve povezani iz drzavnih institucija , a kada sva mafija bude pohvatana ne smao ova drigearska vec i ona u rukavicama , sigurno da gradjani nece bezati od bilo kakvog duga, da li se slazete gospodine sudija?.


Kompanija Sekopak u saradnji sa JKP “Čistoća” Kragujevac i JKP “Čistoća” Novi Sad organizovala je akciju prikupljanja staklene ambalaže u Kragujevcu i Novom Sadu.\nAkcija pod nazivom “Donesi staklenu ambalažu i poklon potraži” organizovana je 16. septembra na tri gradske lokacije u Kragujevcu i 16. oktobra na tri gradske lokacije u Novom Sadu. Građani su za prikupljenih 3kg staklene ambalaže mogli da osvoje zanimljive poklone. Cilj ovakvih akcija je da se kroz prikupljanje ambalaže podigne svest građana o očuvanju životne sredine, kao i da se apeluje na građane da učine nešto korisno za svoj grad.\nGrađani su se do sada pokazali kao veoma savesni i odgovorni jer se vrlo rado odazivaju na ovakve i slične akcije. Prva akcija ovog tipa organizovana je u avgustu u Nišu, a u planu je da se organizuju i tokom sledeće godine.


Lacio sa glavnim gradom Rimom poznat je kao “srce Italije”. Rim, „Večni grad“ „Caput Mundi“, najmoćniji grad u istoriji civilizacije koji vekovima ne gubi primat evropskog i svetskog centra umetnosti, kulture, religije, politike, bogatstva. Nalazi se u centralnom delu zapadne obale Apeninskog poluostrva na reci Tibar, prostire se na čuvenih sedam brežuljaka.\nU Rimu se nalazi i jedinstvena nezavisna papska država Vatikan, što ga čini i jednim od najvećih svetskih centara hodočašća. Arheološki ostaci velikog antičkog Rima svakako su prvi i najstariji razlog poseta ovom gradu. Grad koji će Vam ostati u nezaboravnom sećanju, grad koji ima jedinstveni splet istorije, neprocenjivih umetničkih vrednosti, tradicije, čari slavne italijanske kuhinje, muzike i neodoljivog šarma, samo su neki od razloga zbog kojih Rim posete milioni turista svake godine.


KOALICIJA: AEMV – SPORNO UDRUŽENJE U BROJNIM LOKALNIM KOMISIJAMA – LocalPress\nBeograd-Novi Sad-Kragujevac, 19. februar 2017 – Koalicija novinarskih i medijskih udruženja poziva lokalne samouprave i druge organe vlasti koji raspisuju konkurse za sufinansiranje javnog interesa u sferi javnog informisanja – da za članove stručnih komisija za procenu vrednosti predloga projekata biraju predstavnike reprezentativnih novinarskih i medijskih organizacija, a ne članove višestruko spornih udruženja, kakvo je, recimo, Asocijacija elektronskih medija Vojvodine (AEMV).\nPrethodni rad ove organizacije potpuno je nepoznat ne samo široj nego i stručnoj javnosti, a jedina aktivnost koju ona preduzima jeste to da je agilni predlagač članova stručnih komisija na lokalnom nivou. Po pravilu, komisije, u koje su izabrani predstavnici AEMV-a, donose sporne odluke, čime suštinski podrivaju, odnosno obesmišljavaju proces sufinansiranja javnog interesa u medijskoj sferi.\nOsim toga, Koalicija ima saznanja o tome da je ova Asocijacija dugo funkcionisala kao preduzeće i da se na način, koji je sada predmet sudskog spora, preregistrovala u medijsko udruženje, kako bi formalno stekla pravo da predlaže članove stručnih komisija. Iz tužbe, u koju su članice koalicije imali uvid, proizilazi da je Asocijacija elektronskih medija Vojvodine originalno imala četiri izdavača medija kao svoje vlasnike, a da je ostala bez dva vlasnika, koji su obrisani iz registra. Od preostala dva vlasnika, jedan je odbio da učestvuje u preregistraciji u udruženje i sada od suda traži utvrđivanje ništavosti akata na osnovu kojih je prevođenje dozvoljeno.


Zaštitno odelo za ruske spasioce – i u vatru i na Arktik - 12.12.2015, Sputnik Srbija\nZaštitno odelo za ruske spasioce – i u vatru i na Arktik\nMladi naučnici iz Ruskog istraživačkog tehnološkog univerziteta (MISiS) razradili su specijalni materijal za zaštitna odela koja bi omogućila ruskim spasiocima... 12.12.2015, Sputnik Srbija\nZaštitno odelo koje izdržava ekstremno visoke i niske temperature\nMladi naučnici iz Ruskog istraživačkog tehnološkog univerziteta (MISiS) razradili su specijalni materijal za zaštitna odela koja bi omogućila ruskim spasiocima da izdrže veoma visoke ili niske temperature.\nZa izradu tkanine upotrebljen je materijal aramid, prekriven specijalnom legurom, a odelo će koristiti spasioci ruskog Ministarstva za vanredne situacije.\n21 Novembar 2015, 19:55\nPrema rečima mladih naučnika, zaštitno odelo je istovremeno otporno i na vatru i na teške mrazeve, precizirajući da materijal može da izdrži temperaturu do 1.200 stepeni, a ujedno da štiti čoveka i od ekstremno niskih temperatura od čak minus 120 stepeni Celzijusa.\nOdelo je narandžaste boje i veoma je upadljivo, što je bitno ukoliko se spasilačka operacija izvodi na Arktiku.\nOsim toga, odelo je napravljeno od izuzetno čvrste tkanine i, kako navode naučnici, stvara svojevrsno magnetno polje koje pozitivno utiče na mentalno stanje spasilaca.\nProjekat izrade zaštitnog odela trajao je pet godina, a prema rečima naučnika spasioci bi novu opremu mogli da dobiju već do kraja ove godine.


Kurti: Kosovska vlada institucionalno stabilna i ima visok kredibilitet kod građana – Radio Gora\nSatanku su prisustvovali i šef misije EUPOL COPPS Kauko Altoma i šef Operativnog odeljenja i šef misije Evropske unije za vladavinu prava (EULEKS), Lars Gunar Vigemark.\nVisoki zvaničnici EU izrazili posvećenost i spremnost Evropske unije da nastavi da podržava institucije i jačanje reda i zakona na Kosovu.\nKurti je istakao da aktuelna vlada ima institucionalnu stabilnost, demokratski legitimitet i visok kredibilitet od strane građana, što predstavlja veliki društveni napredak.\nObavestio je Pereza o reformama koje su pokrenute u pravosudnom sistemu i institucionalnoj posvećenosti borbi protiv kriminala i korupcije.\nTakođe, Kurti je obavestio sagovornike da je u toku usvajanje Strategije vladavine prava, Nacrta zakonika o krivičnom postupku i Zakona o Agenciji za borbu protiv korupcije, koje je izdvojio kao premer preduzetih koraka za jačanje i unapređenje pravosudnog sistema i borbe protiv kriminala i korupcije.\nNaglasio je da je Kosovska policija tokom osam mjeseci vlade sprovela oko 500 operacija, 900 racija i uništila 41 kriminalnu grupu, kao i to da je odobren koncept dokument za proveru rada tužilaštva i efikasnosti pravosuđa.


Radojičić: Beograd se bliži kandidaturi za „zelenu prestonicu” - Info 24\nPotpisan memorandum o razumevanju Grada Beograda i Evropske investicione banke za obnovu i razvoj kojim ova ustanova daje podršku Beogradu na realizaciji programa za zelene gradove.\nGradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić i direktorka Evropske investicione banke za obnovu i razvoj Zapadnog Balkana Žužana Hargitai potpisali su u Starom dvoru memorandum o razumevanju Grada Beograda i Evropske investicione banke za obnovu i razvoj kojim ova ustanova daje podršku Beogradu na realizaciji programa za zelene gradove.\nKako je rečeno na konferenciji za novinare, da bi se ušlo u tu „porodicu”, potrebno je da se naprave dva akciona plana – akcioni plan za zelene gradove i akcioni plan za održivu energiju i klimatske promene.\nRadojičić je rekao da je saradnja sa EBRD-om veoma značajna, da se završava prva faza projekta, te da se potom nastavlja druga.\n– Ovaj memorandum je značajan jer ćemo nastaviti saradnju na realizaciji ciljeva koje smo postavili. Beograd se intenzivno razvija i ima mnogo gradilišta, ali osim toga, važno je da vodimo računa o životnoj sredini i ekologiji. Kroz ova dva projekta, akcioni plan za zelene gradove i akcioni plan za održivu energiju i klimatske promene, želja nam je da imamo jasnu i realnu situaciju stanja u Beogradu. Iz toga slede strategija i dalji planovi i konkretni projekti koje ćemo realizovati da bismo dostigli ciljeve koje želimo – pojasnio je Radojičić.\nKako je naveo, u projektu se bavimo tretmanom otpadnih voda, otpada, energetskom efikasnošću, a u drugom segmentu se pripremamo da Beograd bude što zeleniji. Tačnije, dodao je gradonačelnik, da kandidatura za „zelenu prestonicu” bude spremna u narednom periodu, sa ciljem da u godinama koje dolaze dostignemo nivo vodećih evropskih zelenih prestonica.\n– Naši timovi zajedno rade na ovom projektu i zadovoljan sam kako je tekla prethodna faza, ali se nadam da ćemo i u narednom periodu te korake realizovati što pre i da ćemo imati jasnu strategiju. Projekti koje planiramo i o kojima razgovaramo će biti u interesu građana Beograda i uticaće na kvalitet života, ali i zdraviji život – naglasio je Radojičić.\nOn je rekao da je oko 15 odsto teritorije grada pokriveno zelenim površinama, a da je plan da do 2025. godine bude za deset odsto više, što znači da će oko 25 odsto teritorije glavnog grada biti pokriveno zelenim površinama.\n– To nije lak zadatak. Ukoliko imamo jasan plan i jasne korake, verujem da ćemo taj cilj dostići i da ćemo biti ponosni na to. Važan deo našeg plana je i smanjenje emisije ugljen-dioksida, na šta smo se i obavezali prošle godine kada sam potpisao Sporazum gradonačelnika za klimu i energiju. Tako da u okviru projekta i narednih godina planiramo konkretne korake kako bismo dali doprinos globalnom smanjenju ugljen-dioksida – naveo je gradonačelnik i zahvalio EBRD-u na podršci i daljoj zajedničkoj saradnji.\nKada je reč o spalionici, Radojičić je rekao da u Beogradu ima mnogo problema sa deponijama, te da će to biti jedan od koraka koji će pomoći da grad bude čistiji.\nDirektorka EBRD-a za Zapadni Balkan Žužana Hargitai istakla je da je reč o ogromnom projektu, ne toliko po vrednosti investicija, već po onome što će obezbediti u budućnosti – zeleniji grad na dobrobit svih građana.\n– Beograd je ambiciozan, kandidovao se da bude član globalnog ugovora gradonačelnika za zelene gradove i mi ćemo pomoći u tome da postanete član te ogromne porodice – rekla je Žužana Hargitai.\nKako je navela, očekuje se da već ove godine počne realizacija dva projekta, od kojih je jedan vezan za izgradnju deponije Vinča, a drugi za povećanje energetske efikasnosti četiri javne zgrade.\n– Nadamo se da ćemo nastaviti saradnju sa Beogradom – zaključila je Žužana Hargitai.


УКРАЈИНА НА ПРАГУ ВЕЛИКОГ СУКОБА - Нови Стандард\nUKRAJINA NA PRAGU VELIKOG SUKOBA\nDRAGAN PETROVIĆ Turčinov i vlast u Kijevu pokušavaju da benzinom gase požar rasplamsale ukrajinske...\nTurčinov i vlast u Kijevu pokušavaju da benzinom gase požar rasplamsale ukrajinske krize\nKriza u Ukrajini ulazi u novu fazu, koja se razvija u poslednjih nedelju dana. Prethodno su protesti u jugoistočnom delu zemlje dobili novi zamah posle 16. marta i otcepljenja Krima. U Donjecku je tog dana demonstriralo svih sto hiljada ljudi a masovni protesti su održani i u Harkovu, Odesi i nizu drugih gradova Jugoistoka, s tim da su prvi put u velikom broju zapažene i u Dnjepropetrovsku.\nTokom sledećih dvadesetak dana umnožavaju se demonstracije i predstavljaju zahtevi za federalizacijom zemlje, vraćanjem statusa ruskom jeziku kao drugom državnom i za vanblokovski status Ukrjaine te razoružavanje i pacifikaciju militantinih desničarskih organizacija poput Desnog sektora. U tom periodu Rusija je javno zatražila od Kijeva federalizaciju zemlje kao mogućnost izlaska iz krize.\nNova vlast u Kijevu je, međutim, to odbijala, čak je pojačale represiju nad aktivistima demonstracija, pa smo u poslednjoj nedelji prisustvovali podizanju krize na jugoistoku u novu višu fazu. Nju odlikuje, sa jedne strane, prvi put viđeno organizovano delovanje proruskog jugoistoka, pre svega najistočnijih oblasti, za preuzimanje vlasti i pravljenja paralelnih institucija. Tokom marta su demonstranti u više navrata uspevali da skinu sa zgrada administrativnih uprava ukrajinske zastave i zamene ih ruskim, uz privremeno zauzimanje administrativnih objekata. Međutim, to je sve imalo stihijski i privremeni karakter. Po pravilu, demonstracije su imale najveću masovnost tokom vikenda, kada im se priključivao veliki broj zaposlenih i srednjoškolske omladine.\nNA ŠTA BI LIČILI IZBORI U MAJU\nDan uoči prvog vikenda u aprilu službe bezbednosti Ukrajine objavile su da su uhapsile 15 ljudi za koje su tvrdile da pripremaju oružani ustanak u Luganskoj oblasti i da su kod njih pronašli oko 300 automatskih pušaka i drugog naoružanja. Kijevska vlada i predsedik, koji su na vlast došli pučem i izneveravanjen dugovora sa Viktorom Janukovičem, potpisanim posredstvom ministara zemalja EU, čine velike greške od samog početka, dolivajući ulje na vatru duboko rasplamsane krize.\nPlan pučističke vlasti za rešavanje krize u zemlji bio je krajnje jednostavan: iako je dogovoreno održavanje predsedničkih izbora oko decembra, oni su zakazani za maj. Plan je bio da se na nabrzinu sprovedenim izborima, uz podršku posmatrača SAD i verovatno EU, dobije legitimitet za dalje vođenje zemlje, suprotno većinskom intersu njene jugoistočne polovine. Pitanje je na šta bi ličili ti predsednički izbori, kao i kasnije parlamentarni i regionalni, ako se pođe od toga da su u većini zapadnih oblasti sedišta Partije regiona i Kompartije provaljena i zapaljena, a negde su, poput Galicije, te stranke i zabranjene.\nPolitičke stranke na jugoistoku su se u odnosu na predsedničke izbore različito ponele. Kompartija, najdirektnije izložena pogromu u zapadnom delu zemlje, pa i samom Kijevu, donela je odluku da ne priznaje izbore. Njen lider Pjotr Simonenko, koji je pre 14 godina tek u drugom krugu predsedničkih izbora izgubio od tadašnjeg predsednika Leonida Kučme, ne samo da je bio pre dva meseca otet i teško povređen već je na njega tokom izlaganja u Vrhovnoj radi nasrnula grupa poslanika neofašističke stranke Sloboda, koja čini deo aktuelne vlasti, što je dovelo do masovne tuče i lakše povređenih poslanika.\nNajjača stranka u zemlji Partija regiona na svom nedavno održanom kongresu isključila je Janukoviča, Azarova i niz drugih funkcionera iz stranke, prihvatila da izađe na izbore u maju. Odredila je i svog kandidata – gubernatora Harkova Mihajla Dobkina. Dobkin, koji je etnički Rus, spada u solidne partijske kadrove, ali čini se da nema potrebnu harizmu da se suprotstavi zajedničkom kandidatu većeg dela sadašnje vlasti i zapadnoukrajinske opcije magnatu prehrambene industrije Pjotru Porošenku, kao i Juliji Timošenko, koja se takođe kandidovala. U manje napetim vremenima ukrajinske samostalnosti redovno je u drugi krug ulazio kandidat istočnoukrajinske opcije. Jedini izuzetak je bio 1999. godine, kad su oba kandidata u drugom krugu bili sa istoka – Kučma i Simonenko. Međutim, ovaj put moguće je da kandidat sa istoka uopšte ne uđe u drugi krug.\nPREDSEDNIČKI KANDIDATI ISTOKA\nDogađaji koji slede potvrđuju ovakav scenario kao moguć. Sergej Tigipko, koji je debitovao u visokoj politici početkom 2010, kad je nastupio kao kandidat grupe građana na predsedničkim izborima i osvojio odlično treće mesto sa oko 17 odsto glasova, a potom ušao u Partiju regiona i vladu, bio je nezadovoljan što nije određen za predsedničkog kandidata. Zato se samostalno kandidovao za predsedničke izbore, na kojima mu daju veće šanse nego Dobkinu. Poreklom iz Dnjepropetrovska, Tigipko važi za političara istočnoukrajinskog koncepta, ali onog koji uvek drži pruženu ruku zapadnoj Ukrajini i samom Kijevu, tražeći kompromis. Mnogi na jugoistoku mu zameraju da je bio suviše popustljiv tokom majdanovskih demonstracija, ali Tigipko, školski drug i lični prijatelj Julije Timošenko, nastupa tražeči kompromis na sveukrajinskom nivou. Na jugoistoku je mladi poslanik Partije regiona Oleg Carjev stekao velike simpatije tokom proteklih godina, što je došlo do izražaja u poslednjih šest meseci krize, kada se beskompromisnije od većine drugih iz svoje stranke odnosio prema tekućim događajima. Partija regiona je ipak kandidovala Dobkina, što je navelo Carjeva da se kandiduje u ime grupe građana i napusti stranku. Iako istraživači javnog mnjenja najviše šansi od kandidata sa jugoistoka daju Carjevu i Tigipku, a znatno manje Dobkinu, velika je sumnja da se iko od njih može naći u drugom krugu pored na svaki način favorizovanih Porošenka i Timošenkove, čak i onda kad bi u Kijevu i zapadnom delu zemlje ti izbori bili iole fer, što je u postojećem odnosu snaga vrlo sumnjivo. Jer kako će Partija regiona, da se ne govori o Kompartiji, organizovati kontrolore u zapadnom delu zemlje, posebno u Galiciji, kada su te stranke tamo zabranjene, a u Lavovu i drugim mestima se ljudi prebijaju na ulici ako i nehotice progovore na ruskom jeziku.\nIz svega toga je jasno da su ti predsedniči izbori samo forma da se pučistička vlast u Kijevu zaodene legitimitetom, unapred računajući na Vašington i većinu drugih zapadnih centara. Rusija, sa druge strane, ne priznaje vlast u Kijevu, pa verovatno ne bi ni slala posmatrače na izbore.\nVlast u Kijevu nije se obazirala na sve masovnije demonstracije na jugoistoku zemlje. Ona je zauzimanja neke od administrativnih zgrada i isticanje ruskih zastava umesto ukrajinskih proglašavala ekstremističkim, hapseći antimajdanske aktiviste. Neretko je upotrebljavala policiju protiv demonstranata zaboravljajući da su i sami mnogo tvrđe demonstrirali protiv Janukoviča i Azarova, koji su imali mnoog više legitimiteta, i da sdu uličnim pučem uskočili u vladu i predsedničku palatu u Kijevu. Nova vlast se isključivo oslanja na činjenicu da će, šta god da bude i šta god da radi, moći da računa na podršku Vašingtona i većine drugih zapadnih centara moći.\nESKALACIJA TOKOM VIKENDA\nDogađaji protekle nedelje, posebno u dva poslednja vikenda, bitno su odredili odnose snaga i daljnju radikalizaciju krize. Nikad radikalniji bunt proruskog jugoistoka dobrim delom uzrokovan je spozajom o tretmanu pastorka u Kijevu i katastrofalnim potezima pučističke vlasti. Tako su u Nikolajevu, središtu oblasti i značajnoj luci, organizovane mirne demonstracije proruskog stanovništva, koje čini oko dve trećine populacije te oblasti. Demonstranti su se masovno skupljali preko dana, a i tokom noći je deo njih ostajao u šatorima postavljenim na trgu i parku oko sedišta administracije. Međutim, prošle nedelje organizovane su demonstracije mnogo malobrojnijih „majdanovaca“, koji su dobrim delom došli autobusima iz zapadnih delova zemlje. Taj dan je u poseti Nikolajevubio predsednički kandidat Carjev, koji se sastao i sa proruskim demonstrantima i skupljačima potpisa za federalizaciju zemlje. Posle manjih okršaja između „majdanovaca“ i „antimajdanovaca“ situacija se uz pomoć policije smirila. Te noći usledio je frontalni napad pripadnika Desnog sektora (proruska strana tvrdi da je među njima bilo prerušenih policijskih agenata iz Kijeva), koji su bacali šok bombe i pucali na kamp proruskih aktivista, povredili više njih i rasterali ih, a onda ništili sve šatore. Sutradan je policija, koja je došla sa zapada zemlje, blokirala trg i sprečavala okupljanja proruskih demonstranata. Oleg Carjev je napadnut u metežu prethodne večeri i nanete su mu lakše povrede, a slični incidenti su se ponavljali, naročito u primorskim oblastima oko ušća Dnjepra.\nZa vikend 5. i 6. aprila zauzeta su u masovnim demonstracijama sedišta administrativnih oblasti i policijska sedišta u Donjecku, Lugansku i Harkovu. U Harkovu je policija posle par dana brutalno povratila sedište administracije, dovodeći policiju iz drugih delova zemlje i najavljujući otpuštanje većeg dela regionalnog policijskog sastava „zbog nedovoljnog zalaganja“. Postepenim uvođenjem policijskih snaga iz zapadnih delova Ukrajine na Jugoistok zaokružuje se okupacija tih regija, koje su ekonomski nadmoćne nad ostalim regijama zemlje.\nTu leži i energija za dalju radikalizaciju pokreta za federalizaciju Jugoistoka, posebno tokom nekoliko poslednjih dana, kada je u Lugansku i Donjecku stvorio paravojne snage, spremne da i silom odgovore na dalje pritiske iz Kijeva i kada je proglašena nezavisna republika Donjeck. Tokom vikenda 12. i 13. aprila zauzeta su praktično sva preostala mesta u Donjeckoj i Luganskoj oblasti. Desni sektor je proglasio mobilizaciju i poslao odrede u Harkov i Odesu, a upravo su tu usledili masovne demonstracije i sukobi, u kojima neofašisti izvukli deblji kraj. Još je značajnije to što su u Harkovu demonstranti zauzeli oblasno sedište, pošto su, slično kao u drugim delovima Luganske i Donjecke oblasti, regionalna policija i specijalci (Berkut) prešli na stranu demonstranata.\nKijevska vlast je poslale policiju iz zapadnih regija, koja se, zajedno sa vojskom, u nedelju. 13. aprila, u Slavjansku sukobila sa pobunjenicima, kada je palo nekoliko žrtava na obe strane. Iako je kijevski premijer Arsennij Jacenjuk prethodno najavio mogućnost prihvatanja dela zahteva pobunjenika, posle toga Oleksnadar Turčinov donosi novu pogrešnu i ekstremnu odluku da sa još većim snagama i tehnikom radikalno napadne ceo Jugoistok, odnosno tri oblasti koje su potpuno (Donjeck i Lugansk) ili delimično (Harkovska) u rukama pobunjenika. Tome treba dodati da su i u drugim proruskim oblastima jugoistoka zabeležene masovne manifestacije, praćene i sa sukobima sa Desnim sektorom (posebno u Odesi, potom u Zaporožju, a u manjoj meri i Hersonu, Nikolajevu, pa i Dnjepropetrovsku).\nTRENUTAK ISTINE ZA KIJEV\nPučistički režim u Kijevu je sve karte bacio na pokušaj suzbijanja narodnog nezadovoljstva nasilnim policijskim, a možda i vojnim merama. Jugoistok traži referendume po oblastima za izražavanje volje za federalizacije zemlje, mada u poslednje vreme dolazi i do radikalizacije zahteva za punu nezavisnost. Vlast u Kijevuje u pat-poziciji jer ne kontroliše de iure istočne oblasti, a de facto ni južne, pored toga što je već otišao Krim. Zamisao Kijeva o dobijanju legitimiteta za puno preuzimanje vlasti na predsedničkim izborima u maju je dovedena u pitanje jer se ti izbori, čak ni za standarde američkih posmatrača, ne mogu prihvatiti kao iole legitimni i demokratski. Oni se zapravo u značajnom delu zemlje, kako stvari stoje, ne mogu ni organizovati.\nDa li će Kijev izlaz potražiti u velikom krvoproliću i nasilju na Jugoistoku. To je veoma rizičan put, koji, pored teških žrtava, može označiti i kraj Ukrajine kao zemlje koju smo do sada znali. Jer, ako se u nemirima u Kijevu i zapadnim delovima zemlje tadašnja vlast ustručavala da upotrebi značajniju policijsku silu protiv agresivnih demonstranata, ako je distanca vojske bila potpuna, kako se sada ta sila može upotrebiti prema masovnim antivladinim demonstracijama protiv odluka vlasti u Kijevu. Uostalom, i učesnici demonstracija na Jugoistoku tvrde da su u podređenoj poziciji u današnjoj Ukrajini i da i zbog toga traže njenu federalizaciju, kao makar delimično sprečavanje daljeg prelivanja njihovog dohotka u Kijev i na severozapad.\nDa li će razum pobediti i hoće li biti sklopljen kompromis? Rusija je više puta isticala da ne želi raspad Ukrajine i da se zalaže za federalizaciju zemlje. Vašignton je uporan u potpirivanju vlasti u Kijevu da ostane rigidna u odnosu na zahteve Jugoistoka za federalizaciju, kao i za ranija prava koja je imao. Zemlje EU, pre svega Nemačka, pa i Francuska i Italija, pokušavaju da nađu kompromis za prevazilaženje krize, a u tom pravcu gledaju i zemlje BRIKS (van Rusije) koje, uz određene simpatije prema stavovima i interesima Moskve, naginju traženju kompromisa.\nMeđutim, ako Turčinov i vlast u Kijevu istraju u opredeljenju za nasilno gušenje protesta na Jugoistoku i novoformirane Donjecke republike, to može da nepovratno radikalno eskalira sa nesagledivim posledicama po prilike u celoj Ukrajini, regiji, Evropi, pa i svetu.


Tvorac ruske vakcine: "Sputnjik Ve" možete primiti beskonačan broj puta - 19.12.2021, Sputnik Srbija\nUživo: Kirjos se svađa sa sudijom, Medvedev poveo 2-0\nTvorac ruske vakcine: "Sputnjik Ve" možete primiti beskonačan broj puta\nNema ograničenja u broju revakcinacija protiv virusa korona preparatom „Sputnjik Ve“ (SputnikV), izjavio je direktor instituta za epidemiologiju i mikrobiologiju... 19.12.2021, Sputnik Srbija\n„Svakih pola godine se Sputnjikom Ve može revakcinisati, beskonačan broj puta“, saopštio je Gincburg televiziji „Rusija 1“.Govoreći o pojavi novih sojeva virusa korona i usavršavanju vakcina, on je naglasio da za sada nema potrebe da se menja Sputnjik Ve.„Šta će biti dalje u planu evolucije, na žalost, niko vam ne može odgovoriti. Tehnologije koje mi koristimo omogućavaju nam da vrlo brzo napravimo nove antigenske varijante vakcina, bukvalno za par nedelja“, objasnio je direktor Centra.Kako je ranije ove nedelje saopšteno iz "Gamaleja", poslednja istraživanja su pokazala da vakcinacija Sputnjikom Ve i revakcinacija kroz šest meseci daju punu zaštitu od soja omikron.\nrusija, ruska medicina, vakcina\nNema ograničenja u broju revakcinacija protiv virusa korona preparatom „Sputnjik Ve“ (SputnikV), izjavio je direktor instituta za epidemiologiju i mikrobiologiju „Gamaleja“ Aleksandar Gincburg.\n„Svakih pola godine se Sputnjikom Ve može revakcinisati, beskonačan broj puta“, saopštio je Gincburg televiziji „Rusija 1“.\nGovoreći o pojavi novih sojeva virusa korona i usavršavanju vakcina, on je naglasio da za sada nema potrebe da se menja Sputnjik Ve.\n„Šta će biti dalje u planu evolucije, na žalost, niko vam ne može odgovoriti. Tehnologije koje mi koristimo omogućavaju nam da vrlo brzo napravimo nove antigenske varijante vakcina, bukvalno za par nedelja“, objasnio je direktor Centra.\nKako je ranije ove nedelje saopšteno iz "Gamaleja", poslednja istraživanja su pokazala da vakcinacija Sputnjikom Ve i revakcinacija kroz šest meseci daju punu zaštitu od soja omikron.\nRuski naučnik: „Sputnjik Ve“ daje veći spektar antitela od „Fajzera“\n14 Decembar 2021, 14:33


Dimna granata napušta Fortnite: Battle Royale, daljinski eksplozivi dolaze u zamenu – PLAY!\nDimna granata napušta Fortnite: Battle Royale, daljinski eksplozivi dolaze u zamenu\nEpic Games konstantno menja i prilagođava Fortnite: Battle Royale iskustvo dodavanjem novih stvari, ali i oduzimanjem nekih koje igrači ne upotrebljavaju. Tako sada u istoriju odlazi dimna granata, a na njeno mesto dolaze daljinski ekspolozivi poznatiji kao sticky bomb.\nDaljinski eksplozivi će doneti nov taktički pristup igranju, pošto će igrači moći da ih postavljaju kao zamke i aktiviraju ih sa bezbedne daljine kada je neprijatelj u blizini.\nU apdejtu kojeg očekujemo ove nedelje novina su još i loot lame, koje funkcioišu slično kao škrinje, ali je jetpack još uvek daleko od zvaničnog pojavljivanja, pošto razvojni tim i dalje ima problema sa implementacijom.\nPodsećamo vas da još uvek traje Teams of 20 mod igranja, koji donosi okršaje 5 timova od po 20 igrača i pruža izuzetno haotično iskustvo, samo što svi hoće da ide na Tilted Towers, a to je retko kad dobra ideja.\nZa kraj, pogledajte kakvu vam prednost pružaju Emote poze, poput “Flippin’ Sexy”, što naravno nije fer prema igračima koji ne mogu priuštiti takve “kozmetičke dodatke”.\nOmg I’d be HOT RT @lexbarbaro2799: Can yall imagine if this happened to yall LMFAOOO https://t.co/J8k8M0yaMJ\n— Walter Luxurious (@B2__________) March 7, 2018\nRelated Items:Battle Royale, Epic Games, Fortnite: Battle Royale, multiplejer, remote explosives, update\nPlay!Zine Video: Otvaramo kolekcionarsko izdanje Destiny 2!