Fudbaleri Lacija savladali su Bolonju u meču 26. kola Serije A rezultatom 2:0 (2:0), a duel je ostao u senci onoga što su navijači domaćih priredili svom nekadašjnem igraču, a sadašnjem treneru Bolonje Siniši Mihajloviću.\nRimljani su u meču koji je za uvertiru imao podršku sa tribina za Sinišu Mihajlovića, sve rešili posle nešto više od 20 minuta.\nZa domaći tim svih 90 minuta odigrao je srpski reprezentativac Sergej Milinković-Savić, koji se ipak nije upisao u strelce.\nOba pogotka pala su u tom periodu, prvo je Luis Alberto postigao prelep gol na asistenciju Ćira Imobilea, a potom je dodao Hoakinu Koreji da odluči sve dileme, ako ih je uopšte bilo, na "Olimpiku".\nBolonja Mihajlovića pokušala je da se vrati, ali se VAR čak dva puta isprečilo za unese neizvesnost - prvo zbog igranja rukom, a onda i zbog ofsajda.\nLacio je sa ova tri boda preuzeo prvo mesto na tabeli Serije A, sa dva boda više od Juventusa, ali uz meč više.


23/06/2022 12:31 Pročitaj\nPosledice politike SNS su se mogle videti i prilikom školske priredbe u Osnovnoj školi „Vasa Stajić“ u Novom Sadu, gde učenici proslavljaju kraj škole uz ratnohuškaču pesmu iz najtamnijeg vremena naše istorije.\nPavle Grbovic - Šta radi BIA povodom višenedeljnog terorisanja građana\n09/06/2022 13:09 Pročitaj\nBIA se angažuje onda kada neko ruši brdo u Grdelici, kada nastupi nestašica šećera i brašna, ali zato ćuti dok se građanima sistematski ugrožava normalan život zbog višenedeljnih dojava o postavljenim bombama širom Srbije.\nPSG potpisao Dablinsku deklaraciju o različitosti\n04/06/2022 12:59 Pročitaj\nPokret slobodnih građana potpisao je Dablinsku deklaraciju o različitosti kojom su se članice ALDE grupe obavezale da će raditi na većoj reprezentativnosti LGBTQI+ osoba u političkim organizacijama i institucijama u svojim državama.\nPavle Grbović dobitnik nagrade „Rising Star“ na kongresu ALDE\n03/06/2022 14:03 Pročitaj\nPavle Grbović dobitnik je ovogodišnje nagrade „Rising Star“ (Zvezda u usponu) na kongresu Asocijacije liberala i demokrata Evope (ALDE) koje okuplja 70 stranaka iz 44 zemlje Evrope, koji se održava od 2. do 4. juna u Dablinu.\nPSG osuđuje posetu Lavrova Srbiji\n31/05/2022 10:21 Pročitaj\nPokret slobodnih građana osuđuje dolazak ministra spoljnih poslova Rusije, Sergeja Lavrova, u najavljenu posetu Srbiji 7. juna.


Tadić iz Prokuplja poručio da će pobediti : Nadlanu.com\nObjavljeno 6. apr 2012. / 17:50:34\n"Odavde sam krenuo 2004. godine prvi put u predsedničku kampanju i borbu za bolji život svih vas i pobedio i odavde ću krenuti i danas i pobediti kako bismo nastavili tu borbu", rekao je Tadić.\nTadić je kazao da njegova borba ne predstavlja samo dug prema žiteljima junačke Toplice, zavičaju Zorana Djindjića, nego i prema pokojnom premijeru, koji je, kako je rekao, imao viziju savremene, moderne Srbije u Evropi.\n"Na našem teškom i mukotrpnom putu koji smo vodili svih ovih godina mnoge su nas nedaće snalazile. Doživeli smo najveću krizu koja je zadesila Evropu u poslednjih sto godina", rekao je Tadić i dodao da su ih na tom putu sputavali sadašnji politički protivnici.\nNa mitingu na trgu u centru Prokuplja, koji su ispunile pristalice i simpatizeri DS-a, govorili su i predsednik Socijaldemokratske partije Srbije Rasim Ljajić i ministar spoljnih poslova Srbije i funkcioner DS-a Vuk Jeremić.\nPROKUPLJE , 6. aprila 2012. (Beta)\nboris tadićizbori 2012


avgust, 2010 - Poluvreme.rs - sportski web portal - Strana 2\nArhiva vesti za mesec avgust, 2010 godine\nKuglanje: Vlada Đorđević pobedio na Prvenstvu Srbije u sprintu\nVlada Đorđević, kuglaš kragujevačkog Vodovoda odbranio je titulu na Prvenstvu Srbije – grupe Centar, u discplini sprint, odigranom na kuglani u Pančevu. U finalu protiv juniorskog reprezentativca Srbije, vicešampiona sveta u tandemu Aleksandra Milinkovića (Niš put), bilo je 1:1 u setovima (102:108, 90:83) pa su odlučivale „zlatne kugle“. Đorćević je bio sigurniji (18:15) i odbranio...Dalje »\nFotografije: 20-ta pančevačka veslačka regata\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Foto galerija 28 avgusta, 2010\nFotografije i slike sa 20-te Pančevačke veslačke regate koja je održana u subotu, 28.avgusta 2010.godine na tamiškom Keju u...Dalje »\nVeslanje: Pančevačka veslačka regata\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Ostali sportovi 28 avgusta, 2010\nPo veoma lepom i sunčanom vremenu u subotu, 28.avgusta na tamiškom Keju, a u organizaciji Veslačkog kluba “Tamiš” održana je tradicionalna 20-ta po redu veslačka regata, koja je ujedno bila i treće kolo Omladinske lige Srbije. Takmičili su oko 100 dečaka i devojčica u pionirskoj i kadetskoj konkurenciji iz 12 klubova...Dalje »\nMladi srpski biciklisti osvojili su četiri medalje, dva zlata, srebro i bronzu, prvog dana Šampionata Balkana u vožnji na hronometar na stazi u Bojčinskoj šumi u Jakovu kraj Beograda. Šampioni Balkana postali su junior Filip Pavlović i kadet Miloš Borisavljević, vicešapionskom titulom okitio se kadet Stefan Stefanović dok je bronza pripala junioru Đorđu...Dalje »\nStreličarstvo: Kamp talenata u Vrnjačkoj banji\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Ostali sportovi 27 avgusta, 2010\nStreličarski savez Srbije organizovao je u Vrnjačakoj banji kamp talenata uz podršku Ministarstva omladine i sporta Srbije. Kamp vodi selektor reprezentcije za olimpik stil Miljko Čolović iz Niša, a u stručnom štabu su i Dragan Strelić (Košutnjak) i Ivan Tasić...Dalje »\nBiciklizam: Trku „Oko Bugarske“ i šampionat sveta u Melburnu\nSelektor seniorske bicklističke reprezentacije Srbije Radiša Čubrić, odredio je širi spisak biciklista koji konkurišu za odlazak na Šampionat sveta u Melburn od 29.septembra do 3.oktobra. Ujedno, oni će učestvovati na jubilarnoj 60. trci „Oko Bugarske“ od 10. do 19.septembra koja će biti i generalna proba pred trku za svetske...Dalje »\nBiciklizam: „Trofej Beograda – Velika nagrada Agrobanke“\nNapisao Goran Mihajlov u kategoriji Ostali sportovi 26 avgusta, 2010\nU subotu i nedelju 28. i 29.avgusta u Beogradu će biti održan šampionat Balkana „Trofej Beograda – Velika nagrada Agrobanke“. Biciklistički savez Beograda, pod pokroviteljstvom Skupštine grada Beograda, Sekretarijata za sport i omladinu Beograda, Ministarstva omladine i sporta Srbije i uz saradnju sa BS Srbije i gradskim beogradskim opštinama Stari grad, Surčin, Barajevo, Vračar, Novi...Dalje »\nKuglaši srpskog šampiona „Beograda Poštanske štedionice“, počeli su pripreme za novu sezonu u, kako kaže trener Vojko Pavlović, nikad ujednačenijoj Super ligi...Dalje »


Ko je kriv za još jedan neuspjeh?\nlideri vodećih političkih stranaka\nProšlosedmični razgovori lidera šest vodećih političkih stranka u BiH o ustavnim promjenama i reformi policije doživjeli su očekivani krah. Neuspjeh je, međutim, iskorišten za međusobna optuživanja.\nUmjesto o Ustavu, lideri 6 parlamentarnih stranaka ponovo su razgovarali o policijskoj reformi, a Mostarska deklaracija, koja je bila osnov za dogovor, postala je instrument političkih razračunavanja. Visoki predstavnik u BiH Miroslav Lajčak od lidera je, kaže, očekivao da poštuju platformu koju su sami potpisali:\n«Taj Zakon treba da poštuje okvir Mostarske deklaracije i akcionog plana, jer su to dokumenti koje je potpisalo svih 6 lidera koji ovdje sjede. Drugo, to je okvir koji je prihvatila EU i ¸koji je omogućio Bosni i Hercegovini da parafira Sporazum o stabilizaciji i asocijaciji.»\nOvaj put za krivca je imenovan lider SDA Sulejman Tihić. Tihića je i Stranka za BiH optužila da svojim stavom dovodi u pitanje potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, čime zadržava entitetsku podjelu i u novom ustavu. No, Tihić kaže kako nije mogao pristati na ponuđena rješenja jer ona ne podrazumijavaju jedinstvenu policiju te pojasnio šta je bilo na stolu:\n«Imamo 3 policije potpuno neopvisne. Imamo policiju RS koja radi po svojim pravilima, po zakonu RS, po ustavu RS. Imamo policiju Federacije BiH koja radi po svojim zakonima, po zakonima kantona. I treće, imamo nekih 7 institucija. Te institucije, od Direkcije za koordinaciju, Nezavisnog odbora i Forenzike, ne bi imale ama baš nikakve nadležnosti u odnosu na policiju RS, odnosno na policiju FbiH, odnosno na policiju kantona.»\nMladen Ivanić, lider Partije demokratskog progresa, smatra kako je pozadina propalih pregovora u stvari sukob unutar dvije najjače bošnjačke stranke:\n«Mislim da je isto tako sukob povodom energetskih investicija ogroman, da su tu preveliki interesi i da se ovo jednostavno uklopilo kao dobar povod, a da je suština nešto sasvim drugo. Interni sukobi, borba za prevlast unutar bošnjačkog naroda, unutrašnja previranja i u SDA, ali i pokušaj da se na ovakav način obezbijedi opstanak OHR-a.»\nDa je vladajuća koalicija u sukobu, smatraju i u SDP BiH, kao i da je stranački interes ovaj put nadjačao interes građana i države. Generalni sekretar stranke Nermin Nikšić kaže kako se u takvoj postavci odnosa napredak i nije mogao očekivati:\n«Bilo ko ozbiljan ko misli da aktualna vlast, koja dolazi sa tri različite pozicije, može napraviti ustav u kome će biti predviđeno da nema entiteta, a da jedan entitet se odvoji iz svoje matice države i da se, u isto vrijeme napravi treći entitet, i da sve to bude u jednom ustavu, to je nemoguće očekivati.»\nTako je Bosna i Hercegovina izgubila šansu da potpiše Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju do polovine ove godine. Također, propala je i prilika da se pred zasjedanje Vijeća za implementaciju mira, Bosna i Hercegovina pojavi s reformisanom policijskom strukturom.


OPOZICIJA SMATRA DA �E EK INSISTIRATI NA MJERLJIVIM REZULTATIMA KAKO BI SE OTVORILA POGLAVLJA 23 I 24\nRazbiti vezu kriminala i Vlade Nakon otvaranja poglavlja 23 i 24, ni�ta vi�e ne�e biti kao prije, pogotovo u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, kao i u oblasti temeljnih ljudskih prava i sloboda, smatraju u Socijalisti�koj narodnoj partiji. Komentari�u�i izjavu evropskog komesara za pro�irenje Evropske unije �tefana Filea da �e Brisel poslati konkretne zadatke zvani�noj Podgorici da bi se otvorila poglavlja 23 i 24, u SNP-u ka�u da �e Evropska komisija insistirati na mjerljivim rezultatima.\n–Oni jedino mogu do�i ukoliko aktuelna vlast bude iskrena u ovoj pri�i, ako budemo imali nezavisnost pravosu�a, a prije svega politi�ku volju u obra�unu sa kriminalom i korupcijom. Ako je neko u aktuelnoj vlasti vjerovao da �e biti izvjesne protekcije evropskih zvani�nika u ovim oblastima ili da �e biti �murenja na jedno oko, grdno se prevario – poru�ili su iz medijskog centra SNP-a.\nOtvaranje poglavlja 23 i 24, kako navode, predstavlja �ansu da uputimo jasnu poruku da je proces evropskih integracija proces �itavog dru�tva, a ne vladaju�e elite.\nFile je kazao da je od su�tinskog zna�aja za napredak u pregovorima sa EU da Crna Gora izgradi �vrst dokaz o primjeni standarda, posebno u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala.\nFunkcioner Nove srpske demokratije, �lanice Demokratskog fronta, Novica Stani� ka�e da je nezahvalno naga�ati �ta je ta�no File podrazumijevao pod konkretnim zadacima, ali je, po njemu, jasno �emu se nadaju crnogorski gra�ani.\nMustafi�: Neophodno poja�njenje\n�lan Odbora za za me�unarodne odnose i evropske integracije Suljo Mustafi� smatra da �tefan File u daljim kontaktima sa crnogorskim institucijama mora pojasniti �ta podrazumijeva pod konkretnim zadacima. – Trebalo bi da File u kontaktu sa crnogorskim parlamentarcima konkretnije i bli�e pojasni �ta se o�ekuje od na�ih institucija. U segmentu ukupnih reformi dru�tva, pogotovo u poglavljima 23 i 24, treba raditi na odlu�nijoj borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala –zaklju�io je Mustafi�. Objavi na


RAK čeka obavijest od "sigurnjaka" o telekomima koji prestaju sa radom\nDanas istječe rok\nObjavljeno: 01.11.2019. u 11:38 Autor: B. T.\nOperatori moraju omogući nadležnim agencijama da izvrše presretanje određenog sadržaja te da on bude proslijeđen nadležnim agencijama, u suprotnom, neće više moći pružati usluge\nDanas istječe rok koji je naložen operatorima telekomunikacija u cilju konačnog i potpunog izvršavanja obaveza iz zakonitog presretanja. Radi se o obimnim obavezama operatera, koje se u suštini svode na to da se tehnički i administrativno omogući nadležnim agencijama da izvrše presretanje određenog telekomunikacionog sadržaja, i da taj sadržaj bude istovremeno proslijeđen nadležnim agencijama.\nObaveze operatera propisane su odlukom Vijeća ministara, a za koordinaciju njenog sprovođenja nadležan je Zajednički upravni odbor za zakonito presretanje i način izvršavanja aktivnosti (ZUO). To tijelo je sačinjeno od predstavnika Ministarstva sigurnosti BiH, Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) i Obavještajno-sigurnosne agencije (OSA).\nIz Regulatorne agencije za komunikacije (RAK) BiH upozoreno je da nakon ovog roka može doći do prekida pružanja usluga nesavjesnih operatora. Koji operateri nisu izvršili svoje obaveze, međutim, još se ne zna, ali je izvjesno da ih ima, jer su RAK-u najavili da neće moći ispuniti obaveze i da prestaju sa obavljanjem djelatnosti.\n- S obzirom na to da danas istječe rok koji je naložen operatorima telekomunikacija u cilju konačnog i potpunog izvršavanja obaveza iz zakonitog presretanja, Agencija trenutno ne može dati tačne podatke o ispunjenju obaveza operatera, sve dok ne dobijemo obavještenje od Zajedničkog upravnog odbora za zakonito presretanje. O konačnom ishodu procesa ispunjavanja ili neispunjavanja obaveza zakonitog presretanja, kao i narednim koracima, javnost će biti blagovremeno obaviještena - rečeno nam je u RAK-u.\nVEZANI TEKST - Koji telekom operatori će prestati raditi i šta će biti sa korisnicima


Presađivani organi i u bolnici u Tirani – Nadlanu.com\nPresađivani organi i u bolnici u Tirani\nBEOGRAD, 25. decembra 2010. (Beta) – Hirurški zahvati nad žrtvama trgovine organima tokom ratnog perioda na Kosovu 1998-1999. izvođeni su i u domovima zdravlja i bolnicama u Albaniji, pokazuje istraga srpskog Tužilastva za ratne zločine, piše u subotu beogradska Politika.\nList piše da kao jedan od dokaza za tvrdnju o trgovini organima srpsko tužilaštvo navodi izjavu šefa odeljenja za transplantacije Kliničko-bolničkog centra „Majka Tereza“ u Tirani Sulejmana Kodre.\nKodra je „TV Top njuz“ iz Tirane rekao da su u toj bolnici zabeleženi slučajevi presađivanja organa od nepoznatih donatora, ali da se „hirurzi ne mogu smatrati odgovornim za to“.\nTužilastvo za ratne zločine Srbije došlo je i do informacija o broju pacijenata s teškom insuficijencijom bubrega koji su tokom rata na Kosovu bili zbrinuti i podvrgnuti tretmanu u Albaniji i Makedoniji. U KBC „Majka Tereza“ u Tirani tokom 1999. godine primljeno je 75 pacijenata sa Kosova dok je u Univerzitetsku bolnicu u Skoplju sa dijagnozom teške insuficijencije bubrega primljeno 70 pacijenata sa Kosova i Metohije, piše Politika.


Ceresit palete u novom pakovanju | Ceresit\nCeresit >> Novosti >> Ceresit palete u novom pakovanju\nNovosti Objavljeno: 18.09.2013\nCeresit palete u novom pakovanju\nU fabrici Ceresit u Inđiji početkom 2013. godine pokrenut je novi projekat. Reč je o novom paletizeru Ceresit Stretch Hood, koji donosi potpuno nov način pakovanja paleta. Ovom inovacijom, vrednom 60 miliona dinara, smanjena je mogućnost deformacije palete i proizvoda pri transportu i obezbeđeno sigurnije skladištenje paleta napolju.\nNov način pakovanja paleta pokrenut je početkom 2013. godine i od tada sve što od proizvoda kompanije Henkel Srbija izađe iz fabrike na paleti pakuje se na taj način. Taj nov način pakovanja podrazumeva unapređenje procesa u tehnološkom smislu i uvođenje inovacija u pakovanje proizvoda, što doprinosi sigurnijem transportu proizvoda koji su sada i bolje složeni na samoj paleti. Samim tim, i distributerima i potrošačima osigurava se kvalitet i zadovoljstvo rada s Ceresit proizvodima. Sektor Adheziv i tehnologije u kompaniji Henkel Srbija kontinuirano ulaže u proizvodni proces kako bi na što bolji način zadovoljio potrebe distributera i maloprodaje kojima to ide u prilog zbog svih prednosti novog pakovanja. Dobri partnerski odnosi veoma su važni i zato se u kompaniji Henkel trude da ulažu u njih.\nInvesticija koju je Ceresit namenio razvoju tehnološkog unapređenja procesa pakovanja vredna je 60 miliona dinara. Ovim se inovacijama, između ostalog, doprinelo većoj sigurnosti na radu, smanjenju fizičkog napora koji ovaj proces iziskuje, a smanjena je i mogućnost od požara, ali i troškovi održavanja mašina. Prednosti koje ovakav način pakovanja pruža svakako su bolja zaštita proizvoda i pakovanja u svim vremenskim uslovima. To distributerima proizvoda kompanije Henkel, kao i maloprodaji, pruža mogućnost skladištenja paleta napolju onda kada je ograničen skladišni prostor. Osim toga, nudi se i veća sigurnost paleta pri skladištenju u smislu kompaktnosti i hermetičkog zatvaranja, a uz to i savršena vizuelna preglednost. Folije koje se koriste najvišeg su kvaliteta i garantuju zaštitu od vlage, toplote i fizičkog oštećenja, a transparentne su i omogućavaju jasan pregled sadržaja palete. Na tržištu Srbije ta tehnologija pakovanja još se nije ustoličila, te u tom pogledu kompanija Henkel Srbija i brend Ceresit ukazuju na nove, više standarde proizvodnje.\nDistributeri će prvi primetiti razliku između Stretch Hood paleta i klasičnih pakovanja koja konkurenti na tržištu i dalje koriste. Kompanija Henkel je društveno odgovorna, te je i ovaj put uzet u obzir ekološki momenat pri unapređenju sigurnosti na radu, ulaganjem u tehnologiju i ljude. Kadrovi koji rade na poslovima pakovanja proći će odgovarajuću obuku za primenu novih mašina u organizaciji kompanije, čime se inoviraju i aktuelizuju njihova znanja i veštine. Novi sistem pakovanja ispunjava ekološke zahteve, obezbeđuje minimalne troškove pakovanja uz maksimalnu zaštitu proizvoda, vrlo je fleksibilan u odnosu na veličine proizvoda, lako se održava, vodootporan je, ne lepi se za proizvode, a sam proces pakovanja je ubrzan, štedi energiju i smanjuje rizik od požara. Uz to, smanjeni su i troškovi održavanja mašina.


Kolumne & novosti: SVETISLAV BASARA - Severno Cetinje\nSVETISLAV BASARA - Severno Cetinje\nPoslednji je čas - a lako može biti da je već i prošao - da se sve duštvenopolitičke persone dramatis u Srbiji sastanu i dogovore o promeni državne paradigme. Ne mislim na promenu kosovskog narativa i ostalih identitetskih toposa - to je neiskorenjivo - mislim na dogovor o odgovornoj, dugoročnoj državnoj politici, kakva god bila dogovorena, koja se neće menjati sa promenom garniture na vlasti.\nTo podrazumeva da opozicija prilikom donošenja važnih odluka - ko god bio u opoziciji - ne pravi šićardžijske opstrukcije, ali da se pre bilo koje odluke obavezno razmotre posledice koje će izazvati.\nPotom bi svi skupa - političari, intelektualci, a i šire - trebalo da se zapitaju da li je bilo šta što uradi neko „naš“, obavezno dobro po sve nas, ali i po okolinu, i da li patriotizam podrazumeva obaveznu odbranu najbudalastijih poteza i postupaka.\nUzmimo recentni slučaj ustoličenja Joanikijevog. SPC & Co (Co je vrlo šareno društvo) jesu nametnuli svoju volju - veličanstvena (a da kakva druga) pobeda je proslavljena - ali da li se iko zapitao šta će biti posle proslave. Evo šta će biti. Razdor između Crnogoraca i Srba, teško premostiv i pre toga, postao je gotovo nepremostiv. Sve, međutim, ustoličitelne dramatis - osim Joanikija, koji ostaje na Cetinju da vadi trnje iz mindže, za to savršeno boli dupe jer su istog dana podigli dupeta i vratili se u Beograd, a posle - šta bude, bude.\n„Ama šta će biti, to je šaka jada“ - tako će to prokomentarisati narajcani „patrioti“, a ja ću ih podsetiti da je možda istim tim rečima načelnik đeneralštaba u zlosrećnom ratu protiv Bugarske odgovorio trezvenoumnicima koju su ga pitali da li je pametno ulaziti u rat bez artiljerije, izraubovane u prethodnom ratu.\n„Šta će mi artiljerija? Ne trebaju mi ni prangije protiv Bugara“, rekao je đeneral i jurnuo u rat, a stvar je završila tako što Beograd - da ne bi srpskog karadušmanina, Franca Jozefa, koji je povadio trnje iz mindže - umalo nije postao Severna Sofija. Ovim ne kažem da će nepotrebni ustoličitelni pičvajz imati kao posledicu invaziju Crnogoraca i pretvaranje Beograda u Severno Cetinje, ali nekontrolisano (i nepotrebno) izazivanje kriza i gomilanje pičvajza pre ili kasnije će dovesti do situacije poznate kao efekat leptira, kada najmanja sitnica pokrene lavinu događaja koji se više ne mogu kontrolisati.


pink.rs | Vesić obišao radove u Petoj beogradskoj gimnaziji\nVesić obišao radove u Petoj beogradskoj gimnaziji\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić obišao je danas radove na rekonstrukciji Pete beogradske gimnazije koji, kako je rekao, koštaju oko 3,5 miliona evra.\nPodsetio je da ta škola postoji 82 godine i dodao da je za sve to vreme nešto malo rađeno na trećem spratu, ali da nikada nije rađena njena ozbiljna i temeljna rekonstrukcija.\n"Veoma sam srećan što smo zahvaljujući Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima Vlade Srbije, a mi u Gradu Beogradu radimo zajedno sa njima i obezbeđujemo sredstva za renoviranje važnih objekata u Beogradu, došli u situaciju da se u ovu gimnaziju uloži oko 3,5 miliona evra, da ona bude potpuno rekonstruisana i da pruža ono što treba da pruža jedna moderna obrazovna ustanova đacima", rekao je Vesić.\nNaveo je da će u tu školu ići 1.250 đaka i dodao da je rok za završetak radova prvi decembar, ali da je plan da do prvog septembra budu završene sve učionice i delovi koji su važni za nastavak školske godine, kako bi se učenici tada vratili u školske klupe, a da se naknadno izvode radovi koji nemaju veze sa samom nastavom.\nVesić je zahvalio svima koji učestvuju u ovome jer je, kako je istakao, obrazovanje najvažniji adut koji kao država možemo da imamo u 21. veku.\n"Obrazovanje je nešto što je neophodno jer mi samo sa obrazovanjem možemo da dostignemo druge razvijene zemlje. I zato, narodi koji ulažu u obrazovanje ulažu u sopstvenu budućnost i zato se zahvaljujem svima koji imaju razumevanja za to da je neophodno da obnovimo naše školske objekte kako bi našoj omladini pružali bar onakve uslove kakvi postoje u drugim razvijenim zemljama", rekao je Vesić.\nPredsednik opštine Palilula Aleksandar Jovičić je zahvalio Gradu Beogradu i Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima jer je, kako je rekao, u poslednje četiri godine u ovom delu Palilule uloženo mnogo novca.\n"Presrećan sam zbog toga. Trenutno rekonstruišemo ovu školu u potpunosti, gledaćemo da je opremimo i kompletnim nameštajem kako bi deca prvog septembra mogla da pohađuju nastavu u modernom, prelepom objektu", rekao je Jovičić.\nPodsetio je da je rekonstruisana i Paliluska pijaca, da se sređuju ulice, zelene površine...\n"Kada pogledate koliko je energije uloženo u poslednje četiri godine u ovom delu grada, to se nije moglo videti u prethodnih 30 godina", rekao je Jovičić.\nDirektorka Pete beogradske gimnazije Borka Popović je izrazila zadovoljstvo zbog obnove te škole na šta su, kako kaže, dugo čekali.\n"Verujem da ćemo, kada radovi budu završeni, svi biti potpuno zatečeni kada budemo ušli u taj prostor gde je sve novo, čisto i gde će naši đaci na potpuno drugačiji način doživljavati obrazovanje i svoj boravak u školi", dodala je ona.\nVesić obišao radove na izgradnji kanalizacije u Krnjači: Urađena prva faza projketa\nVESIĆ OBIŠAO RADOVE U "ŠUMICAMA": Za uređenje park šume više od 300.000 evra (FOTO)


Evropska komisija upozorila Francusku zbog zagađenja\nzivotinje.rs — Objavljeno u Eko kutak dana Sreda, 3 Februar 2016\nEvropska komisija upozorila je danas Francusku da će je tužiti evropskom sudu ako ne preduzme "brze, efikasne i ambiciozne" mere da ograniči zagađenje sa lebdećim česticama u deset gradova, uključujući i Pariz, Lion i Grenobl.\n- Evropska komisija traži od Francuske da poštuje zakone EU koji zahteva da zemlje članice ograniče izloženost svojih sugrađana suspendovanim česticama (PM10) - navela je EK u saopštenju.\nPosle ovog upozorenja može da sledi tužba Francuske kod Suda pravde Evroske unije ako zemlja ne deluje u roku od dva meseca.\nNavodi se da najnovija merenja francuskih vlasti pokazuju da problem zagađenja vazduha i dalje postoji i da su dnevni maksimumi za ove sitne čestice u vazduhu pređeni u deset zona uključujući Pariz, Lion, Genobl, Marsej, Nica, Tulon.\nEvropska komisija navodi da Francuska nije usvojila mere koje je trebalo da usvoji od 2005. godine da zaštiti zdravlje svojih građana i traži od nje da to učini ukazujući na štetnost tih čestica za zdravlje.\nZbog jakog zagađenja vazduha u Parizu početkom aprila izbila je nova polemika u Francuskoj kada su odbornici tražili brzo uvođenje alternativne vožnje za vozila sa parnim i neparnim brojevima na tablicama.


Bačvani pate od nedostatka magnezijuma | Sombor portal\nPočetna Vojvodina Bačvani pate od nedostatka magnezijuma\nBačvani pate od nedostatka magnezijuma\nNedostatak magnezijuma ima 2,7 odsto odraslog stanovništva Bačke, a čak 20 odsto populacije ima donje granične vrednosti, odnosno takođe manjak magnezijuma u organizmu, dok kod trudnica s manjkom magnezijuma postoji i rizik od preeklampsije, pokazalo je između ostalog istraživanje sprovdeno u projektu “Skrining deficita magnezijuma kod stanovništva Bačke”.\nPod pokroviteljstvom Pokrajinskog sekretarijata za visoko obrazovanje i naučnoistraživačku delatnost projekat su uradili nastavnici Medicinskog fakulteta u Novom Sadu i zaposleni u više medicinskih ustanova Novog Sada. Rukovodilac projekta, upravnik Centra za laboratorijsku medicinu Kliničkog centra Vojvodine profesor dr Velibor Čabarkapa kaže da je nedostatak magnezijuma utvrđen i u studentskoj populaciji, pa i kod dece.\n– Našim ispitivanjem utvrđeno je da je hipomagnezijemija, gde je nivo magnezijuma manji od 0,75mmol/l, prisutna kod 2,7 odsto odraslog stanovništva Bačke, ali da čak 20 odsto stanovnika ima nivo magnezijuma u opsegu od 0,75mmol/l do 0,85mmol/l, što može da znači prisustvo manjka magnezijuma u organizmu. Ispitanici koji su imali hipomagnezijemiju bili su starijeg životnog doba od onih s vrednostima magnezijuma u referentnom opsegu, a takođe su češće bili pušači. Takođe, kod ovih ispitanika češće su bili zastupljeni dijabetes melitus i hipertenzija. Broj eritrocita u krvi, kao i nivo hemoglobina kod ovih ispitanika bio je značajno niži u odnosu na ispitanike s vrednostima magnezijuma u referentnom opsegu, dok je nivo glukoze, odnosno šećera u krvi, bio značajno viši – kaže profesor Čabarkapa i dodaje kako je u studiji uočeno i da u većini ispitivanih mesta u Bačkoj nivo magnezijuma u pijaćoj vodi nije bio zadovoljavajući.\nMagnezijum ima ključnu ulogu u više od 300 biohemijskih reakcija u našem organizmu. Usled njegovog nedostatka može doći do smanjenog snadbevanja ćelija energijom (Dr Velibor Čabarkapa)\nKako objašnjava, magnezijum ima ključnu ulogu u više od 300 biohemijskih reakcija u našem organizmu. Naročito je značajna njegova uloga kao kofaktora enzima koji učestvuju u proizvodnji energije, zbog čega usled njegovog nedostatka može da dođe do smanjenog snadbevanja ćelija energijom. Pored toga, magnezijum ima značajnu ulogu u procesima kontrakcije i relaksacije mišića, u neurofiziološkim procesima, u regulaciji tonusa krvnih sudova, formiranju kostiju, sekreciji insulina, regulaciji srčanog rada, a poslednja istraživanja ukazuju i na ulogu magnezijuma u suzbijanju bola. U organizmu se samo jedan odsto magnezijuma nalazi u vanćelijskom prostoru, dok najveći deo učestvuje u izgradnji kostiju. Magnezijum se izlučuje bubrezima, što zavisi od njegove koncentracije u organizmu.\nMagnezijum se unosi hranom i vodom, a bogat izvor magnezijuma jesu lisnato povrće, orasi, semenke i žitarice, pri čemu je sadržaj magnezijuma manji u obrađenoj hrani\n– Iako određivanje nivoa magnezijuma u krvi ne mora uvek da bude pravi pokazatelj statusa magnezijuma u organizmu, ova metoda je još uvek najviše zastupljena u rutinskoj medicinskoj praksi. Nivo magnezijuma u krvi manji od 0,75mmol/l ukazuje na deficit magnezijuma u organizmu. Međutim, deficit magnezijuma može da postoji i pri vrednostima od 0,75mmol/l do 0,85mmol/l, što je takozvani latentni hronični deficit magnezijuma, jer se nivo magnezijuma u krvi održava u referentnim granicama iz depoa koji se tada troše. Stoga bi bilo poželjno održavati nivo magnezijuma u krvi u opsegu od 0,85 do 1,06mmol/l – naglašava dr Čabarkapa.\nIstraživanje je pokazalo da je u studentskoj populaciji u Novom Sadu nivo magnezijuma manji od 0,75 mmol/l bio prisutan kod 8,1 odsto ispitanika, a čak 43 odsto ispitanika imalo je vrednosti magnezijuma u opsegu od 0,75 do 0,85 mmol/l.\n– U dečjem uzrastu uočeno je da su najniži nivoi magnezijuma prisutni u prva tri meseca života, pri čemu je hipomagnezijemija zabeležena kod oko 26 odsto populacije starosti do dve godine i kod oko osam odsto populacije starosti od dve do 18 godina – navodi dr Čabarkapa.\nPrema njegovim rečima, podaci iz naučnih studija ukazuju na to da je unos magnezijuma nezadovoljavajući kako u Evropi, tako i u Americi. Magnezijum se unosi hranom i vodom, a bogat izvor magnezijuma jesu lisnato povrće, orasi, semenke i žitarice, pri čemu je sadržaj magnezijuma manji u obrađenoj hrani. Dnevne potrebe za magnezijumom su od 255 do 350mg za žene i od 330 do 420mg za muškarce.\n– Osim smanjenog unosa hranom i vodom, manjak magnezijuma u organizmu nastaje i zbog bolesti gastrointestinalnog sistema, naročito ako su praćene prolivom, ređe ako su praćene povraćanjem. Takođe, nedostatak magnezijuma može da nastane i kod povećanog gubitka magnezijuma urinom, na primer prilikom postojanja povećanog izlučivanja kalcijuma urinom, zatim kod dijabetičara ili prilikom primene nekih lekova, kao što su pojedini diuretici i antibiotici, ali i prilikom povećanih potreba organizma uz neadekvatan unos, kao što su trudnoća, dojenje, povećana fizička aktivnost. Osobe koje permanentno konzumiraju alkohol imaju povećan rizik za razvoj deficita magnezijuma – kaže dr Čabarkapa.\nRezultati u međunarodnim časopisima\nU realizaciji projekta učestvovali su nastavnici Medicinskog fakulteta u Novom Sadu zaposleni u Kliničkom centru Vojvodine, kao i zaposleni u Institutu za javno zdravlje Vojvodine, Institutu za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine, Zavodu za zdravstvenu zaštitu studenata Novi Sad, kao i u pojedinim zdravstvenim ustanovama van teritorije Novog Sada. Rezultati projekta objavljeni su u vodećim međunarodnim časopisima sa SCI liste koji se bave ovom tematikom.\nLiteraturni podaci ukazuju na to da, u zavisnosti od regiona, čak od 25 do 45 odsto žena u toku trudnoće ne unosi magnezijum u dovoljnoj količini, a u trudnoći dnevne potrebe za magnezijumom rastu za oko 30 odsto.\n– Pregledom dostupne stručne literature u svetu, zaključili smo da je ovo jedna od prvih studija u kojoj je ispitivan nivo magnezijuma kod trudnica u prvom tromesečju trudnoće, nakon čega je praćen ishod trudnoće. Uočeno je da je nivo magnezijuma u krvi u prvom tromesečju trudnoće bio značajno niži kod trudnica kod kojih se kasnije u trudnoći razvila preeklampsija ili kod kojih je masa ploda na rođenju bila mala. Utvrđeno je da rizik za razvoj preeklampsije oko 2,7 puta veći kod trudnica s nivoom magnezijuma do 0,81mmol/l. Ovakvi rezultati mogli bi da sugerišu da postoji doprinosna uloga deficita magnezijuma u razvoju preeklampsije -upozorava dr Čabarkapa.\nIzvor: Dnevnik.rs – Tekst: LJ. Petrović\nPrethodniNovembarski program za najmlađe u Narodnom pozorištu Sombor\nSledećiKoncertna turneja maestra Kolundžije


Ukinut pritvor direktoru “Bosnalijeka” Nedimu Uzunoviću – TVSA.BA\nUtorak, 25 Januara, 2022 6:02\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Ukinut pritvor direktoru “Bosnalijeka” Nedimu Uzunoviću\nSud Bosne i Hercegovine ukinuo je pritvor direktoru “Bosnalijeka” Nedimu Uzunoviću, koji se sumnjiči za organizirani kriminal, zloupotrebu položaja, sklapanje štetnog ugovora i pranje novca, te mu odredio mjere zabrane.\nKako je saopćeno iz Državnog suda, Uzunoviću su određene mjere zabrane napuštanja mjesta boravišta, zabrana prilaska zgradi “Bosnalijeka” i svim njenim poslovnim jedinicama na 100 metara, te zabrana sastajanja sa sadašnjim i bivšim uposlenicima i članovima nadzornog i upravnog odbora ove kompanije ili na bilo koji način kontaktiranja sa svjedocima i saosumnjičenim.\n“Osumnjičeni ne može promijeniti prebivalište, odnosno boravište, bez prethodnog odobrenja Suda. Osumnjičenom se privremeno oduzimaju putne isprave uz zabranu izdavanja novih, te mu se zabranjuje prelazak državne granice uz korištenje lične karte”, saopćeno je iz Suda.\nUzunoviću je 8. decembra određen jednomjesečni pritvor, a Državno tužilaštvo je u srijedu zatražilo produženje pritvora.\nTužiteljica Enisa Adrović je ranije rekla da istraga obuhvata 30 osumnjičenih lica te da se prvi dio odnosi na period kada je Uzunović bio direktor predstavništva “Bosnalijeka” u Moskvi (Rusija), dok se drugi dio odnosi na period kada je već bio generalni direktor “Bosnalijeka”, i da je riječ o vremenskom periodu od 2005. do 2017. godine.\nKako je navela na ranijem ročištu, Uzunović je vlasnik “Impericon Alliance Corporation” sa sjedištem na Sejšelima, koja je “Bosnalijeku” vršila navodne marketinške i konsalting usluge, prilikom čega je novac iz “Bosnalijeka” prebacivan na račun ove korporacije, koja, kako je kazala Adrović, nije vršila takve usluge.\nKako je rekla, Uzunović se sumnjiči da je nezakonito izvlačio novac, koji je prebacivao iz “Bosnalijeka” na račun “Impericon Corporation”.


Američki dron u Pakistanu ubio sedam militanata\nPakistanska plemenska područja gdje operišu pripadnici mreže Hakani\nU vazdušnom napadu američkog drona na jedan vojni objekat u plemenskom regionu na sjeverozapadu Pakistana u blizini granice sa Avganistanom ubijeno je sedam militanata grupe Hakani povezane sa talibanima, saopštili su petak zvaničnici objavještajnih službi Pakistana.\nZvaničnici su naveli da se napad dogodio u četvrtak u selu Gorvak, u regionu Severni Vaziristan blizu granice, koje je ranije bilo uporište lokalnih i stranih ekstremista dok ih nije proterala vojska, prenosi Associated Press (AP).\nPakistanski zvaničnici, koji su zatražili da ne budu imenovani, rekli su da je cilj napada bila mreža Hakani.\nSaopštenje o napadu došlo je uoči posjete zamjenika avganistanskog ministra vanjskih poslova Hekmata Halila Karzija Islamabadu, gdje će razgovarati sa pakistanskim zvaničnicima.\nPakistan smatra da napadi američkih dronova narušavaju suverenitet te zemlje.


Načela Open Data\nNaslovna » Otvoreni podaci » Načela Open Data\nU prošlom postu, smo pisali o konceptu otvorenih podataka gde smo i naveli njegova globalna načela. U ovom postu ćemo vam približili i predstavili širu sliku o načelima Otvorenih podataka, koja ne važi samo za našu državu, već i za sve ostale, a koja značajno može da utiče na sve nas.\nNačelo 1 - U načelu otvoreni\nSvesni smo da se termin "podaci vlade" odnosi između ostalog, ali ne isklјučivo, na podatke koje čuvaju nacionalni, lokalni, regionalni i gradski organi vlasti, međunarodna rukovodeća tela i druge vrste institucija u širem javnom sektoru. Termin podaci vlade može se takođe odnositi na podatke koje za organe vlasti kreiraju spolјne organizacije, i na podatke od znatne koristi za javnost koje čuvaju spolјne organizacije i koji su u vezi sa vladinim programima i uslugama (na pr. podaci o subjektima za ekstrakciju, podacima o infrastrukturi za transport, itd.).\nSvesno smo da je slobodan pristup i naknadna upotreba podataka vlade od velike vrednosti za društvo i privredu, i da podaci vlade stoga treba da budu u načelu otvoreni.\nSvesni smo potrebe za podsticanjem globalnog razvoja i usvajanja resursa, standarda i politika za stvaranje, upotrebu, razmenu i usaglašavanje otvorenih podataka.\nSvesni smo da otvoreni podaci mogu biti otklјučani samo kada su građani sigurni u to da otvoreni podaci neće ugroziti njihovo pravo na privatnost, i da građani imaju pravo da utiču na prikuplјanje i korišćenje svojih ličnih podataka ili podataka koji se stvaraju njihovim interakcijama sa organima vlasti.\nNačelo 2 – Pravovremeni i sveobuhvatni\nSvesni smo da identifikacija podataka za objavlјivanje može zahtevati dosta vremena i lјudskih i tehničkih resursa.\nSvesni smo koliko je važno da se konsultujemo sa korisnicima podataka, uklјučujući građane, druge vlade i organizacije civilnog društva i privatnog sektora, kako bismo identifikovali koje podatke treba smatrati prioritetom za objavlјivanje ili unapređivanje.\nSvesni smo da, kako bi podaci bili od vrednosti za vlade, građane i organizacije civilnog društva i privatnog sektora, oni moraju da budu sveobuhvatni, tačni i visokokvalitetni.\nNačelo 3 – Dostupni i korisni\nOtvaranje podataka omogućava vladama, građanima i organizacijama u civilnom društvu i privatnom sektoru da donesu bolјe informisane odluke.\nKada se otvoreni podaci objave, oni bi trebalo da budu lako vidlјivi i dostupni, kao i da se učine dostupnim bez birokratskih ili administrativnih prepreka, što može odvratiti lјude od pristupanja podacima.\nOvo može zahtevati izradu inicijativa za podizanje svesti o otvorenim podacima, razvoj sposobnosti pronalaženja i korišćenja podataka, razvoj sposobnosti efikasnog korišćenja otvorenih podataka, i mogućnost da građani, zajednica i predstavnici civilnog društva i privatnog sektora imaju alate i resurse koji su im potrebni da efikasno razumeju kako se javni resursi koriste.\nNačelo 4 – Uporedivi i interoperabilni\nKako bi otvoreni podaci bili najefikasniji i korisni, oni bi trebalo da budu lako uporedivi unutar i između sektora, geografskih lokacija i vremena.\nPodatke bi trebalo predstaviti u strukturisanim i standardizovanim formatima kako bi se podržala interoperabilnost, praćenje i efikasna ponovna upotreba.\nNačelo 5 – Za unapređeno rukovođenje i angažovanje građana\nObjavlјivanje otvorenih podataka jača poverenje u naše javne institucije, pojačava obavezu vlada da poštuju vladavinu prava, i obezbeđuje transparentnu i odgovornu osnovu za bolјe donošenje odluka i pobolјšava pružanje javnih usluga.\nOtvoreni podaci podstiču bolјi razvoj, sprovođenje i procenu programa i politika kako bi se zadovolјile potrebe naših građana, omogućilo učešće građana i bolјa obaveštena angažovanost između vlada i građana.\nAngažovanje i savetovanje sa građanima i organizacijama u civilnom društvu i privatnom sektoru može pomoći vladama da razumeju koje vrste podataka su veoma tražene i, zauzvrat, može dovesti do pobolјšanja u prioritizaciji podataka, objavlјivanju i praksama standardizacije.\nGradske ili lokalne vlasti su često prva tačka interakcije između građana i vlade, te vlade imaju klјučnu ulogu u podržavanju i angažovanju građana na otvorenim podacima.\nNačelo 6 – Za inkluzivan razvoj i inovacije\nPrepoznajemo značaj otvorenosti za podsticanje kreativnosti i inovacija. Što više vlade, građani i organizacije u civilnom društvu i privatnom sektoru koriste otvorene podatke, ostvariće se veće društvene i ekonomske koristi. Ovo važi za vladine, komercijalne i nekomercijalne svrhe.\nPrepoznajemo da otvoreni podaci mogu pomoći u identifikovanju društvenih i ekonomskih izazova i u praćenju i realizaciji programa održivog razvoja. Otvoreni podaci takođe mogu pomoći u rešavanju globalnih izazova kao što su siromaštvo, glad, klimatske promene i nejednakost.\nOtvoreni podaci po svojoj prirodi su ravnopravan resurs koji osnažuje sve lјude time što im omogućava da pristupe podacima bez obzira ko su ili gde žive. Međutim, prepoznajemo postojanje globalne digitalne podele u smislu tehnoloških alata i stručnosti; ova podelјenost ograničava sposobnost socijalno i ekonomski marginalizovanih lјudi da pristupe i koriste otvorene podatke.\nPrepoznajemo ulogu vlada u promovisanju inovacija, a održiv razvoj se ne završava objavlјivanjem otvorenih podataka. Vlade takođe treba da igraju aktivnu ulogu u podržavanju efikasne i inovativne ponovne upotrebe otvorenih podataka i ona treba da obezbedi da državni službenici, građani i organizacije u civilnom društvu i privatnom sektoru imaju podatke koji su im potrebni kao i alate i resurse da razumeju i efikasno koriste podatke.\nNaša namera je da im u svemu tome pomognemo. Radna Grupa za otvorene podatke u Republici Srbiji, ima jasne zadatke a jedan od njih je pozicioniranje i pojašnjenje koncepta otvorenih podataka svim potencijalnim korisnicima i pružaocima podataka.


Nedelja, 25/08 - Fudbal, Italija, Serija A\n25/08Udineze vs Milan1X2tip: 2\nPrvi meč nedeljnog programa u okviru prvog kola Serije A nam donosi duel između Udinezea i Milana. Meč između ove dve ekipe je zakazan za 18 časova.\nUdineze je imao dosta lošu sezonu i praktično tek u poslednjih nekoliko kola su uspeli da obezbede opstanak u društvu najboljih, što je zaista malo ko očekivao. Sigurno je da ove godine imaju veće ambicije, a najbolji pokazatelj za to je dolazak Ilije Nesterovskog koji godinama unazad važi za jednog od najboljih napadača na Apeninima. Ipak, žreb im nije bio naklonjen pa će već u prvom kolu ugostiti Milan.\nŠto se tiče Milana, ova ekipa godinama ne liči na sebe, i ove sezone će posle dosta godina preskočiti evropska takmičenja zbog finansijskih problema. U klub je stigao novi trener, koji će imati zaista težak zadatak, a to je da "rosonere" vrati u Ligu šampiona. Zanimljivo je da se klub ovoga puta okrenuo fudbalerima van evropskog kontinenta, i veliko je pitanje da li će to doneti dobre rezultate za ovaj klub. Mada, ako se osvrnemo malo na istoriju crveno-crnih iz Milana, dolazimo do zaključka da kada god se klub okrenuo fudbalerima van evropskog kontinenta, to je i te kako dalo dobre rezultate.\nGledajući pripremne mečeve ekipe iz Udina slobodno možemo reći da se ova ekipa još uvek nije uigrala, pa je veliko pitanje u kakvom sastavu će dočekati Milan. Sa druge strane "rosoneri" imaju velike ambicije ove sezone i odlučni su u nameri da se vrate u Ligu šampiona. Da bi to ostvarili, moraju da pobeđuju, a lepa prilika za to je već u prvom kolu, pa vam zbog svega toga preporučujemo da odigrate 2 koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 2.05.


Utvrđen Prijedlog budžeta FBiH za 2022. godinu u visini od 5,5 milijardi KM – Radio Feral\nUtvrđen Prijedlog budžeta FBiH za 2022. godinu u visini od 5,5 milijardi KM\n30/12/2021 30/12/2021 Mirza Musanovic\t0 Comments\nVlada Federacije BiH je, na današnjoj sjednici u Sarajevu, utvrdila i Parlamentu FBiH uputila Prijedlog budžeta Federacije BiH za 2022. godinu u iznosu od 5.535.108.213 KM i veći je za 53,8 miliona KM u odnosu na 2021. godinu.\nStrukturu predloženog budžeta za 2022. godinu karakterizira rast poreznih prihoda, posebno iz doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, te od indirektnih poreza. Na drugoj strani, planiran je porast iznosa kapitalnih transfera i izdataka za nabavku stalnih sredstava. Povoljna situacija s revidiranim projekcijama prihoda, kao i manje planirani izdaci, pogodovali su značajnom smanjenju planiranih primitaka u odnosu na prethodnu fiskalnu godinu.\nZa nabavku vakcina 30 miliona KM\nDakle, ukupni prihodi od poreza projicirani u budžetu za 2022. godinu iznose 3.947,6 miliona KM i u odnosu na prethodnu godinu veći su za 441,5 miliona KM ili 13 posto. Posebno se to odnosi na prihode koji se prikupljaju iz doprinosa za PIO, koji su planirani u iznosu od 2.219 miliona KM, te prihode od indirektnih poreza s jedinstvenog računa od 1.661,6 miliona KM. Primici od finansijske imovine i zaduživanja planirani su u ukupnom iznosu od 920 miliona KM.\nNa strani rashoda i izdataka su izdaci za materijal, sitni inventar i usluge povećani za 41,5 miliona KM u odnosu na 2021. godinu, a u okviru ovoga se najznačajnije povećanje od 30 miliona KM odnosi na nabavku vakcina protiv COVID-19.\nTekući transferi i drugi tekući rashodi su za 2022. planirani u iznosu od 3.695,1 miliona KM i veći su za jedan posto u odnosu na 2021. godinu. Pojedinačnim pregledom ekonomskih kodova tekućih transfera drugim nivoima vlasti i fondovima na razdjelu Federalnog ministarstva kulture i sporta ističu se transferi za kinematografiju, za sport od značaja za FBiH i transfer Fondaciji za bibliotetičku djelatnost, koji su planirani u ukupnom iznosu od 7,2 miliona KM. Također, na razdjelu Federalnog ministarstva obrazovanja i znanosti planiran je novi transfer za završetak izgradnje zgrade Srednjoškolskog centra u Travniku od pet miliona KM.\nZa Memorijalni centar Srebrenica milion KM\nU okviru tekućih transfera pojedincima na transferima Federalnog ministarstva rada i socijalne politike – Tekući transferi pojedincima – Zakon o podršci o obitelji s djecom u Federaciji BiH planiran je u iznosu od 32,5 miliona KM za isplatu dječijeg doplatka iz federalnog budžeta. Transfer Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica je povećan za šest miliona KM, od čega je, u okviru kapitalnog transfera za sufinansiranje projekata u regiji Srebrenica, planirana i posebna stavka od 1.000.000 KM za finansiranje Memorijalnog centra Srebrenica.\nPored navedenog, na razdjelu Federalnog zavoda PIO planirano je povećanje sredstava na transferu za isplatu penzija u iznosu od 102,3 miliona KM u odnosu na prethodnu godinu. Nastavljena je praksa podrške kroz subvencije javnim poduzećima kao što su Željeznice FBiH, aerodromi, te za uvezivanje radnog staža, kao i prema Elektroprivredi BiH po osnovu subvencija troškova električne energije.\nPored direktnih subvencija privatnim preduzećima i poduzetnicima, podsticaja za poljoprivredu i veterinarstvo čija je dodjela planirana kroz programe utroška sredstava, one su planirane i za uvezivanje radnog staža, te regresiranje kamata – Garantni fond.\nPlaniranjem sredstava za nabavku robnih rezervi u ukupnom iznosu od 20 miliona KM, Vlada ima namjeru da, u slučajevima potrebe, intervenira kroz set mjera kojima bi se stabilizirao eventualni rast cijena osnovnih životnih namirnica te sufinansirala proljetna sjetva pšenice i izvršio otkup jesenje žetve u FBiH.\nU dijelu kapitalnih transfera, koji su u budžetu Federacije BiH za 2022. godinu planirani u ukupnom iznosu od 300 miliona KM, što je povećanje od 32 posto u odnosu na 2021. godinu, najveće povećanje se odnosi na kapitalne transfere javnim poduzećima.\nZa Aerodrom Bihać 19,7 miliona KM\nNajznačajniji transferi su za izgradnju autocesta i brzih cesta 229,3 miliona KM (83 posto više u odnosu na 2021. godinu), za sufinansiranje izgradnje željezničke infrastrukture pet miliona KM, za unapređenje zračnog prometa Federacije BiH šest miliona KM, te 19,7 miliona KM za JP Aerodrom Bihać.\nIzdaci za kamate planirani su u iznosu od 105,0 miliona KM, što je za 18,4 miliona KM manje u odnosu na sredstva planirana u 2021. godini.\nNa današnjoj sjednici Vlada je utvrdila i Prijedlog zakona o izvršavanju budžeta FBiH za 2022. godinu, kojim su utvrđeni prioriteti, među kojima se ističu servisiranje unutarnjeg i vanjskog duga, isplata penzija, transfer za braniteljske invalidnine, druga braniteljska davanja, te neratne invalidnine i naknade za civilne žrtve rata.\nFederalna vlada je, također, utvrdila i u parlamentarnu proceduru uputila Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o budžetima u Federaciji BiH. Kako je obrazloženo, glavni razlog za donošenje izmjena i dopuna ovog zakona je uvođenje, odnosno postavljanje temelja za programsko budžetiranje i njegovu implementaciju na nivou Federacije BiH i kantona, jačanje organizacijskih okvira, razvoj detaljne strukture budžetskih, definisanje ciljeva pojedinačnih programa, kao i osiguranje budžeta na temelju rezultata vladinih politika i gornje granice rashoda kako je navedeno u Dokumentu okvirnog budžeta FBiH.\nUsvajanje u Parlamentu FBiH po hitnom postupku\nTakođer, definisano je višegodišnje kapitalno ulaganje, prijenos neutrošenih sredstava za višegodišnja kapitalna ulaganja. Propisana je postojeća državna podrška, odnosno dodjela sredstava u obliku subvencija (grantova) i drugih vrsta javnih rashoda i druge vrste pomoći u skladu sa Zakonu o sistemu državne podrške u BiH i podzakonskim aktima. Uz to, odredbe Zakona o budžetima sada su usklađene sa odredbama drugih federalnih propisa, kao što su Zakon o unutrašnjoj reviziji u javnom sektoru, Zakon o finansijskom upravljanju i kontroli u javnom sektoru i Zakon o Trezoru.\nSva tri danas utvrđena prijedloga upućena su Parlamentu FBiH na usvajanje po hitnom postupku.\n← Olakšana inkluzija u predškolskom obrazovanju\nUsvojen budžet općine Kalesija za 2022.godinu u iznosu od 13,9 miliona maraka →\nNedim Sladić: U BiH stiže snijeg\nOsnovana Mreža praktičara za upravljanje lokalnim razvojem\n20/03/2018 Mirza Musanovic\t0\nNovi Zakon u BiH: Ako pričate na telefon ili tipkate poruke, platit ćete kaznu do 300 KM\n08/04/2017 Mirsad Zulic\t0


ZAKON O INSPEKCIJSKOM NADZORU: Efikasna primena Zakona podrazumeva česte kontrole u neregistrovanim privrednim društvima. Inspektori treba da deluju preventivno, da budu servis privrede i legalnim privrednim subjektima pomognu da efikasnije posluju\nU proseku, kod svakog srpskog privrednika, inspektor uđe šest puta godišnje. Najčešća primedba privrednika je da inspektori kontrolišu iste firme, koje poštuju propise, dok im promiču oni koji nelegalno posluju.\nTo pokazuju i podaci istraživanja Privredne komore Srbije, prema kojima su inspekcije proveravale rad svega tri odsto neregistrovanih firmi. U skladu sa Zakonom o inspekcijskom nadzoru ("Sl. glasnik RS", br. 36/2015), na meti čestih kontrola treba da se nađu oni koji rade u sivoj zoni i izbegavaju plaćanje poreza.\n"Imate situaciju da privrednik koji počinje da radi i koji želi da radi, nema od koga da dobije informaciju šta su zakonski propisi koje mora da poštuje. Inspekcije se stalno vraćaju na to - imate advokata, imate računovođu, pa savetnika. Ali suština je da se privrednicima omogući jednostavan način dolaženja do informacija", izjavio je privrednik Aleksandar Vasić.\nEfikasna primena Zakona podrazumeva česte kontrole u neregistrovanim privrednim društvima. Inspektori treba da deluju preventivno, da budu servis privrede i legalnim privrednim subjektima pomognu da efikasnije posluju.\nIzvor: Vebsajt N1, Vojislav Stevanović, 14.09.2017.


"JUNIRISK" DOBIO DOZVOLE JOŠ 24. JULA? Aktivisti iz Barajeva nastavljaju borbu protiv rada firme za obradu otpada\n02. 10. 2021. u 08:51\nČLANOVI inicijative "Eko Barajevo", koji već nedeljama alarmiraju javnost zbog najavljenog tretmana opasnog otpada firme "Junirisk" u bivšoj fabrici IKL, tvrde da je ova kompanija još u julu dobila dozvolu za rad od Ministarstva zaštite životne sredine, a ne da i dalje čeka odobrenje nadležnih!\nOsim toga, zabrinuti žitelji Barajeva kažu i da sastanak sa nadležnim organima, koji je bio održan u prostorijama Opštine tokom sedmice, nije bio uspešan kao što je objavljeno i da neće odustati od borbe za zdravu okolinu.\nTim povodom, danas će se u Barajevu održati protest na platou ispred zgrade Gradske opštine Barajevo.\n- Pozvali su nas na sastanak u opštinu gde su bili prisutni zaposleni iz Ministarstva zaštite životne sredine, Grada Beograda i opštine i rekli nam da je po pitanju firme "Junirisk" sve urađeno po zakonu - navode za "Novosti" članovi inicijative "Eko Barajevo".\n- Mi se i dalje ne slažemo sa njima jer između ostalog u studiji procene uticaja na životnu sredinu "Junirisk" nije naveo da se u neposrednoj blizini postrojenja nalaze tri zgrade obdaništa, srednja škola, dom za stare. U studiji je navedeno da su predviđeni požari manjeg intenziteta na tri do pet meseci, a u intervalu od pet do deset godina i velikog intenziteta, iako se na oko 300 metara nalazi benzinska pumpa.\nUZ DOZVOLU, KAMIONI U CENTRU: Posle zabrane kretanja od 7.00 do 19.00, "zeleno" za teretna vozila javnih preduzeća\n01. 10. 2021. u 06:47\nNOVI TRGOVI OD NOVEMBRA: Pri kraju veliki radovi u surčinskim naseljima Jakovo i Dobanovci\n29. 09. 2021. u 06:47\nOsim toga, kako su nam ispričali aktivisti, prema njihovim saznanjima, "Junirisku" je dozvola za rad izdata 24. jula ove godine, iako iz ove kompanije navode da odobrenje čekaju i dalje.\n- Zapanjili smo se kada smo saznali ovaj podatak i pitali ih zašto još nije rečeno da imaju dozvolu - u dahu nam nastavljaju članovi inicijative.\n- Ispada da su dobili odobrenje od resornog ministarstva iako su prethodno zatražili mišljenje od Opštine, koja im je primedbe podnela 27. jula! Znači da to što je lokalna samouprava rekla nije važno.\nKako je za "Novosti" nedavno rekao generalni direktor "Juniriska" Vladimir Matović, oni su dozvolu za rad u Barajevu zatražili 22. jula 2021. nakon isteka prethodne u Rakovici. On je demantovao navode aktivista rekavši da se njihova kompanija tokom zbrinjavanja otpada koristi posebnu tehnologiju koja ne ugrožava životnu sredinu i ne bavi se spaljivanjem ili nekom drugom vrstom termičkog otpada.\nS druge strane, na pitanja "Novosti" da li je firma "Junirisk" zatražila i dobila dozvolu za rad i kada, kao i da li je ovim povodom urađena studija za procenu uticaja na životnu sredinu nadležni iz Ministarstva su ostali nemi. Uskraćeni smo i za odgovore da li bi poslovanje ove firme moglo na bilo koji način negativno da utiče na životnu sredinu i zdravlje građana.\nAMBASADOR Švajcarske u Srbiji Urs Šmid posetio je juče firmu "Junirisk" u Barajevu i ovom prilikom rekao da fabrika ove kompanije predstavlja jednu od najznačajnijih švajcarskih investicija u Srbiji sa potencijalom za rešavanje velikog broja važnih ekoloških izazova. Generalni direktor "Juniriska" Vladimir Matović je naveo da nova fabrika zapošljava 80 radnika, od kojih četvrtinu čine stanovnici Barajeva.\nopasni otpad Beograd vesti EKO Barajevo firma Junirisk


PRVI VESNICI PROLEĆA STIGLI U SRBIJU: Rode svile gnezdo na banderi (FOTO) - mediji.net\n-S vake godine su tu, seljani ih često viđaju na livadama kako šetaju i hvataju insekte. Verovatno imaju i mlade ali njih...\nbelosavciPročitajte još na ovu temu\nodžakPročitajte još na ovu temu\npticePreko 200 vesti\ntopolaPreko 300 vesti\nbanderaPročitajte još na ovu temu\ngnezdoPročitajte još na ovu temu\nNajlepša ljubavna priča životinjskog sveta regiona upravo dobija nastavak. Klepetan se vratio Malenoj 19. put.Malena, roda slomljenog krila, o kojoj već 28 godina brine Stjepan Vokić (75), proteklih je dana tugovala gledajući brojne rode koje su se vraćale, dok njenog Klepetana nije bilo. Ipak,...\nCarinici spasili 45 ptica iz ruku krijumčara (FOTO)\nCarinici su u saradnji sa policijom juče na izlazu graničnog prelaza Sremska Rača sprečili pokušaj krijumčarenja 45 ptica, od kojih mnoge pripadaju zaštićenim vrstama.\n"Sve se raspada u Topoli, SNS nema većinu"\nLider najveće opozicione stranke u Topoli Dragan Jovanović iz Bolje Srbije, povodom ostavke predsednika opštine Igora Petrovića (SNS) rekao je da nije iznenađen takvim razvojem situacije, jer se u Topoli 'sve raspada u poslednjih osam meseci'. On očekuje da će u toj opštini u narednih desetak dana...\nPredsednik opštine Topola Igor Petrović, koji je nedavno podneo ostavku na tu funkciju, pričao je u emisiji "Probudi se" o razlozima zbog kojih je napustio mesto prvog čoveka Topole i podvukao da je u pitanju isključivo moralni čin.\nNeverovatno otkriće pokraj niškog sela! Pronađena izuzetno retka vrsta ptice, prvi put viđena u Srbiji /FOTO/\nIzuzetno retka vrsta ptica, stepski vivak, otkriivena je u Srbiji, nedaleko od Niša, saopštilo je danas Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, ističući da je reč o jedinstvenom ornitološkom otkriću


Grčke granice ostaju zatvorene do polovine decembra | Kamatica\nPočetna > vest > Grčke granice ostaju zatvorene do polovine decembra\nTekst objavljen: 30.11.2020 12:35\nGrčka je zbog pandemije koronavirusa produžila zabranu ulaska državljanima trećih zemalja do 14. decembra. Odluka stupa na snagu večeras od ponoći\nKako prenosi agencija MIA, odluka grčke vlade da se državljanima trećih zemalja, osim država EU i Šnegen zone, zabrani ulazak u Grčku kako bi se smanjilo širenje zaraze koronavirusom, produžena je do 14. decembra.\nZa turiste i strane državljane za koje ne postoji zabrana omogučen je ulaz na grčku teritoriju samo preko Bugarske, odnosno preko grčko-bugarskog prelaza Promahonas-Kulata i to sa negativnim testom na kovid-19 ne stariji od 72 sata. Ostali granični prelazi, poput Kakavija sa Albanijom, Evzonija sa Severnom Makedonijom i Kipija sa Turskom, ostaju otvoreni samo za određenu kategoriju i to takođe sa negativnim PCR testom.\nZabrana ne važi za grčke državljane, za lica koja imaju dozvolu za boravak u Grčku, za lica koja žive u Grčkoj, za ulaz lica zbog neophodnih profesionalnih ili medicinskih razloga koji imaju posebna dokumenta, kao i za kamione i tranzit bolničkih vozila koji sa teritorije Kosova preko Severne Makedonije ulaze u Grčku zbog hospitalizacije pacijenata koji pripadaju diplomatskom, vojnom i administrativnom personalu zemalja članica EU i EULEX na KiM.\nturizam zatvorene granice Grčka 14 decembar grčke granice


FAB-LAB: 600.000 KM za mala i srednja preduzeća sa područja Tešnja i regije - Akta.ba\n29.09.2020. 09:36 / Izvor: Akta.ba\nAgencija za razvoj općine Tešanj TRA započela je implementaciju projekta "FAB-LAB - Ekonomija zasnovana na inovacijama" (FAB-LAB) u partnerstvu sa kompanijama GMC d.o.o., Usora i JET d.o.o, Tešanj.\nEvropska unija dodijelila je za FAB-LAB projekat bespovratna sredstava u iznosu većem od 450.000 KM u okviru EU4Business projekta u BiH, a ukupna vrijednost projekta iznosi više od 600.000 KM. FAB-LAB projekat će se implementirati u narednih 18 mjeseci. Direktni korisnici projekta su mala i srednja preduzeća (MSP) sa područja općine Tešanj i uže regije. Opšti cilj je jačanje kapaciteta za izvoz i zapošljavanje u firmama sa područja općine Tešanj i regije kroz unapređenje konkurentnosti, inovativnosti i digitalizacije poslovnih aktivnosti.\n"U okviru FAB-LAB projekta bit će uspostavljen Centar za pružanje poslovno-razvojnih usluga metalskom sektoru. Centar će djelovati u prioritetnim područjima jačanja firmi iz sektora kroz angažman vrhunskih stručnjaka, specijalizovane opreme i primjenu priručnika izrađenih prema potrebama i na temelju najnovijih svjetskih trendova razvoja", najavio je prof.dr. Ismar Alagić, direktor Agencije za razvoj općine Tešanj TRA. Kao sudionici projekta, firme će dobiti direktnu podršku u obuci radne snage u svim segmentima od operatera do rukovodstva.\nEU4Business je dio programa Lokalne razvojne strategije - Programa lokalne samouprave i ekonomskog razvoja u BiH, koje podržava Federalno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ) SR Njemačke. Za više informacija o EU4Business projektu posjetite www.eu4business.ba.


PRVA PROMOCIJA KOBASICIJADE U SOMBORU 03.02.2016.: Srbobran.net web portal\nPripreme za 33. Kobasicijadu, jednu od najvećih gastoturističkih manifestacija u regionu uveliko su u toku. Koliko smo za sada uspeli da saznamo, kobasičari iz Turije dobili su punu podršku lokalne samouprave, tako da će opština biti glavni sponzor.\nOvogodišnja Kobasicijada biće najavljena promocijama koje će biti održane tradicionalno u Somboru, Subotici i Novom Sadu. Ovogodišnje proizvode iz Turije prvi će imati priliku da probaju Somborci. Promocija na "Ćelavom trgu" je zakazana za petak, 03.februar, u Subotici štandovi sa kobasicama biće postavljeni u petak 10. februara, a Novi Sad ugostiće kobasičare iz Turije u petak 17.februara.\nCenovnik za ovu godinu nije značajnije promenjen, tako da će svako imati priliku da se uveri u kvalitet klaničarskih proizvoda iz Turije. Cena sušene kobasice je 600 dinara za kilogram, a na promocijama i tokom Kobasicijade cena roštilj kobasice u kifli biće 150 dinara.\nKo bude hteo da iz Turije ponese par metara najduže kobasice na svetu, jer po običaju "monstrum iz Turije" prodavaće se na metar, trebaće da odvoji 500 dinara za dužni metar.\nKoliko smo čuli od organizatora mesarska mesta za ovogodišnju Kobasicijadu su već rasprodata, a ostali koji žele da svoje proizvode u tri dana koliko traje Kobasicijada ponude posetiocima najveće i najpoznatije "ijade" u regionu, mogu da se obrate u MZ Turija, koja ove godine vrši izdavanje prodajnih mesta.\n- Zahvaljujemo se Nešku Čestiću, predsedniku opštine Srbobran koji je razumeo i prepoznao značaj manifestacije koju organizujemo u Turiji 33. put. Lokalna samouprava je finansijski stala iza nas, partner nam je Centar za sport i turizam opštine Srbobran, a takođe važno je da se kaže da će posle dugo vremena sav novac koji se ostvari od izdavanja u zakup prodajnih mesta tokom Kobasicijade ostati u Turiji, jer je opština nadležnost prebacila na našu Mesnu zajednicu, tako da se novac za zakup uplaćuje na račun Mesne zajednice Turija, a ne kao do sada na račun opštine, rekao je za naš portal Željko Popić, sekretar Udruženja Kobasicijada iz Turije.\nOsim po kobasici koja je od 2013.godine i zvanično najveća na svetu, Turija je poznata i po turinskoj brici, bez koje ne može da prođe ni jedna Kobasicijada. Svi koji žele da kupe čuvenu turinsku bricu mogu to da učine tako što će se obratiti Željku Popiću na broj telefona 063 403 579.\nO pratećem programu ovogodišnje Kobasicijade obavestićemo vas naknadno, jer koliko smo uspeli da saznamo još uvek se program formatira, a organizator je Centar za sport i turizam opštine Srbobran.


Dačić: Inicijativa Kreni – promeni vraćena podnosiocima, da otklone nedostatke – Čivijaš Radio Šabac\nin KOSOVO I METOHIJA, SPS, Некатегоризовано\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić izjavio je da je narodna inicijativa o geološkim istraživanjima, koju je inicijativa „Kreni – Promeni“ predala parlamentu, vraćena podnosiocima, „zato što taj predlog ne sadrži određene pravne preduslove da bi verifikacija mogla da bude data“.\n„Svi smo veoma zainteresovani za životnu sredinu, ni jedna ideja koja ide ka tome da se daje doprinos zaštiti životne sredine neće biti odbačena“, rekao je Dačić.\nSavo Manojlović, direktor kampanje „Kreni-promeni“ pozvao je juče na protest u četvrtak u 19 sati ispred zgrade Predsedništva, jer Narodna skupština nije verifikovala narodnu inicijativu kako bi počeli sa skupljanjem potpisa za zabranu iskopavanja litijuma i bora.\nManojlovića je juče grupa ljudi onemogućila da ispred Skupštine održi konferenciju za novinare, pa je to učinio u Pionirskom parku. On je ponovio da „Kreni-promeni“ ima dva zahteva, da se ukine prostorni plan za Loznicu i da se zabrani iskopavanje litijuma i bora na 20 godina.\nPredsednik Skupštine Srbije kaže da najave Prištine da će, nakon referenduma, zabraniti glasanje kosovskih Srba i na aprilskim izborima predstavljaju „nastavak miniranja svega što je dogovoreno u Briselu“.\n„To je nastavak miniranja svega što je dogovoreno u Briselu, ali i nastavak politike tolerisanja toga od strane velikih sila. Mislim da je to apsolutno neprihvatljivo“, rekao je Dačić za televiziju B92.\nDačić je pozvao „velike sile“ da, nakon što je premijer Kosova Aljbin Kurti odbio zahtev Velike petorke (Kvinte) da omogući održavanje referenduma na Kosovu, pokažu objektivnost i Kurtiju uvedu sankcije poput sankcija članu Predsedništva Bosne i Hercegovine Miloradu Dodiku.\n„Očigledno da je Kurti veća sila od Kvinte, očigledo da je Kosovo supersila svetska“, ocenio je Dačić.\nIstakao je da želi da zna da li međunarodna zajednica želi dogovor oko Kosova ili želi „dalje mrcvarenje i pokušavanje da se Srbija natera da prizna Kosovo“.\n„Mi ćemo se boriti za pravo našeg naroda da glasa na izborima. To je naše suvereno pravo i to ne može niko da nam otme“, naglasio je Dačić.


Presuda zbog neisplaćenih doprinosa u Hidrometerološkom zavodu – Radnik.rs\nRadnik.rs > Priče > Presuda zbog neisplaćenih doprinosa u Hidrometerološkom zavodu\nAutor: Ekipa sajta Radnik 27/08/2019 0 komentara\napelacioni sud u kragujevcu, doprinosi, hidrometerološki zavod, neisplaćeni doprinosi, presuda, protivgradni strelci, radnici, republički hidrometerološki zavod, RHMZ\nApelacioni sud u Kragujevcu doneo je pravosnažnu presudu kojom se Republički hidrometerološki zavod Beograd (RHMZ) obavezuje da radniku koji radi kao protivgradni strelac isplati doprinose za penzijsko i invalidsko osiguranje za 12 meseci koje, kako se navodi u presudi, RHMZ nije dokazao da je isplatio.\nRadnici kojima poslodavci nisu isplaćivali doprinose, to mogu prijaviti Poreskoj upravi, ali su rad i nalazi Poreske uprave za javnost tajna.\nPravosnažna presuda zbog neisplaćenih doprinosa\nApelacioni sud u Kragujevcu dostavio je na zahtev portala Radnik.rs presudu donetu 22. jula 2019. (bez ličnih podataka) kojom je odbijena žalba Republičkog hidrometerološkog zavoda i potvrđena presuda Osnovnog suda u Kragujevcu da se radniku angažovanom na ispaljivanju protivgradnih raketa isplate doprinosi za 2007. i 2013. godinu, što poslodavac nije učinio blagovremeno.\nU presudi nije naveden iznos doprinosa koji je RHMZ obavezan da uplati, ali u presudi piše da je 2007. godine ugovorena naknada za protivgradnog strelca bila 18.000 dinara (za šest meseci), odnosno 3.000 dinara mesečno, a 2013. godine 4.000 dinara mesečno. Radnik je kao protivgradni strelac bio angažovan po ugovoru o privremenim I povremenim poslovima i ugovoru o dopunskom radu.\n„Tuženi je na osnovu navedenih ugovora isplatio tužiocu ugovorenu neto naknadu, ali nije dokazao da je na te iznose uplatio doprinose za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje“, piše u presudi.\nU presudi se navodi i tvrdnja RHMZ da su doprinosi isplaćeni „jer državni organi ne mogu da plaćaju honorare ili zarade bez istovremene uplate doprinosa“. Ovaj navod, kako piše u presudi, nije uvažen jer nisu predloženi niti veštačeni dokazi koji bi potvrdili da su doprinosi zaista uplaćeni.\nRadnik.rs je u martu ove godine pisao o tužbi protivgradnih strelaca zbog neisplaćenih doprinosa i prvostepenoj presudi koja je doneta u korist jednog radnika.\nIz RHMZ su tada u odgovoru na pitanja Radnik.rs naveli da su svi spomenuti doprinosi uvek isplaćivani istovremeno kada i neto uplate ugovorenih naknada i da očekuju da će Apelacioni sud preinačiti presudu u njihovu korist.\nRadnici koji rade na ispaljivanju protivgradnih raketa, kako tvrde, nisu zaposleni u RHMZ, već uglavnom rade po ugovorima o privremenim i povremenim poslovima. Prema izveštaju Državne revizorske institucije, zbog nedostatka strelaca 2017. godine bilo je neaktivno oko 15 odsto lansirnih stanica, a prema navodima predstavnika lokalnih samouprava, problem je visina naknade. Prema tvrdnji jednog od protivgradnih strelaca, više radnika je odlučilo da zbog neisplaćenih doprinosa tuži RHMZ.\nKontrola isplate doprinosa izvan očiju javnosti\nZa razliku od isplate zarade, koju kontroliše inspekcija rada, isplatu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje kontroliše Poreska uprava. Dok predstavnici medija i javnost mogu dobiti od inspekcije rada podatak o rezultatima konkretnih inspekcijskih nadzora, takvi podaci se ne mogu dobiti od Poreske uprave.\nRadnik.rs je u više navrata pokušavao da dobije odgovor od Poreske uprave šta je preduzeto tokom nadzora kod pojedinih poslodavaca za koje zaposleni tvrde da ne isplaćuju doprinose. Međutim, odgovor Poreske uprave je uvek isti:\n„Shodno članu 7. Zakona o poreskom postupku i poreskoj administraciji, svaki dokument, informacija, podatak ili druga činjenica o poreskom obvezniku do kojih se došlo u poreskom, prekršajnom, predistražnom ili sudskom postupku, smatraju i čuvaju kao tajni podatak“.\nNa ovaj način, javnost nema nikakav uvid u to da li Poreska uprava i na koji način kontroliše isplatu doprinosa.\nZaštitnik građana Zoran Pašalić izjavio je u avgustu za medije da se 50 odsto broja pritužbi iz oblasti rada odnosi na neplaćanje doprinosa i socijalnog osiguranja, kao i da zaštitnik građana treba da vidi „da li je zakazao neko iz institucija sistema“.\nVaš Email (ukoliko želite odgovor - ispravno popunite ovo polje)\nOdbijena žalba DIS-a u slučaju otkaza zbog toaleta\nSkrivena informacija o prosečnoj plati u Srbiji\nRadniku “Drekslmajera” naknada za prevoz 68% od cene karte


Modernizacija Tjuringovog testa: Kad mašine progovore | PC Press\nModernizacija Tjuringovog testa: Kad mašine progovore\n19. mart 2019. 19. mart 2019. Milan Živković\nTjuringov test je predlog testa mašinske sposobnosti da demonstrira inteligenciju. Alan Tjuring ga je opisao još 1950. godine u radu “Računske mašine i inteligencija,” a test se sprovodi na sledeći način: ljudski sudija se upušta u konverzaciju prirodnim jezikom sa jednim čovekom i jednom mašinom, te oba sagovornika pokušavaju da se predstave kao ljudi. Ako sudija ne može sa sigurnošću da odredi koji sagovornik je čovek a koji mašina, onda je mašina prošla test.\nOvaj test podrazumeva da je ljudska inteligencija sadržana u jeziku, budući da ni jedna druga životinjska vrsta nema sposobnost govora i pisanja, što znači da su reči osnovno merilo inteligencije. Ipak, mašine koje su savladale imitaciju ljudskog govora i dalje imaju poteškoće da pružaju smislene odgovore, te da razumeju šta se od njih traži. To donekle dokazuje da je Tjuring u pravu, te da će mašine dokazati da su inteligentne tek kada u potpunosti budu podražavale i razumevale ljudski govor, što izgleda još uvek nije slučaj.\nDa bi se razumelo koliko je procesuiranje prirodnog jezika napredovalo u poslednjih 10 godina neophodno je da se Tjuringov test ažurira, te da se unaprede načini na koje se testira jezička inteligencija AI sistema. Prema Tjuringovom testu neka mašina je inteligentna ako uspe da nas tokom razmene tekstualnih poruka prevari da je čovek, te je test od svoje pojave motivisao različite filozofske rasprave, kao i naučno-fantastične scenarije. Ipak, danas je sve više jasno da puka imitacija ljudskog ponašanja nema velikog značaja za veštačku inteligenciju, budući da ograničava njen razvoj, jer komunikacija ne podrazumeva samo imitaciju govora, već i razumevanje šireg konteksta, te intonacije.\nEksperti danas ukazuju da ovaj sistem zahteva ažuriranje, te da nije dovoljno da se proveri samo jezička inteligencija neke mašine kako bi se prošao Tjuringov tekst. Zbog toga se zahteva da mašina koja se testira pre obavljenog razgovora prođe i neke vizuelne simulacije koje utiču na običnog čoveka, te na način na koji govori. Naime, radi se o tome da ljudska bića drugačije funkcionišu i govore u različitim uslovima, te bi u budućnosti mašine svoj nedostatak ljudskosti mogle da otkrivaju i savršenim ponašanjem u teškim uslovima. Upravo je zbog toga potrebno da se test unapredi, te da se promeni metodologija.\nMnogi eksperti tvrde da AI sistemi nikada neće biti sposobni da dostignu ljudski nivo komunikacije na takozvanom „prirodnom jeziku“, što znači da ni jedna mašina nikada neće uspeti da prođe Tjuringov test, dok neki drugi mogućnost pojavljivanja tehnologije koja bi komunicirala kao čovek ostavljaju otvorenom, te je uloga testova da ocene kada mašine budu prešle tu granicu.\nIzvor: Next Platform\nTagovi: AI, Tjuringov test, veštačka inteligencija\n← Pravo rešenje za kancelarijsku štampu: OKI ES7131dnw\nAstronomi primetili formiranje novog Solarnog sistema →


Brus ONLINE - Dan primirja u Prvom svetskom ratu 11. novembar\nDan primirja u Prvom svetskom ratu 11. novembar\nDan primirja u Prvom svetskom ratu obeležava se 11. novembra, na dan kada su 1918. godine Sile Antante i Nemačka u jednom železničkom vagonu u Kompijenu, potpisale primirje koje je označilo i kraj Prvog svetskog rata. Republika Srbija 11. novembar obeležava kao državni praznik „Dan primirja u Prvom svetskom ratu”.\nObeležavanjem ovog datuma odata je počast svim vojnicima Kraljevine Srbije koji su se hrabro borili, kao i svim nevino nastradalima u periodu od 1914-1918. godine. Tokom ove četiri godine Kraljevina Srbija je morala da donese teške odluke, da podnese velike gubitke i stradanja i da odoli mnogim iskušenjima. Od veličanstvenih pobeda na Kolubari i Ceru, do Solunskog fronta i Albanske golgote, srpska država se na kraju našla na strani država pobednica i uspela da se kao feniks izdigne iz pepela koji je Veliki rat ostavio za sobom.\nOsobine kao što su izdržljivost, hrabost i sposobnost da u teškim vremenima i uslovima kada već izgleda da je mrtva, srpska država ustane, prepoznate su u čudesnom cvetu - Natalijinoj ramondi. Ova biljka sa veoma retkim moćima, neobičnim staništima na kojima raste i imenom koje je dobila po kraljici Nataliji Obrenović, postala je glavni motiv za amblem Dana primirja u Prvom svetskom ratu.\nUpravo ta magična sposobnost povratka u život, predstavlja glavnu sponu između srpske države i Natalijine ramonde. Naime, lepotom svojih ljubičastih listova kao i mogućnošću da se uz pomoć par kapljica vode vrati u život, Natalijina ramonda nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Pored toga ovaj čudesni cvet raste na Kajmakčalanu, poprištu slavne bitke u Velikom ratu, pa je sve ukazuje na to da ovaj cvet sa punim pravom zaslužuje da bude na amblemu za Dan primirja, kao i da predstavlja simbol preporoda srpske države.\nZnačka koja se nosi nedelju dana pre, kao i na dan samog praznika, predstavlja kombinaciju cveta Natalijine ramonde i čuvene albanske spomenice. Sa jedne strane, cvet predstavlja vaskrs srpske države koja se posle Prvog svetskog rata uzdigla i nastavila svoj put, a sa druge strane albanska spomenica predstavlja najveće stradanje srpskog naroda u ovom ratu, a to je povlačenje preko Albanije.\nDan primirja u Prvom svetskom ratu, 11. novembar, u Srbiji je državni praznik i neradni je dan.


Poznati okvirni termini završetka Lige šampiona i Lige Evrope - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Novosti Fudbal Poznati okvirni termini završetka Lige šampiona i Lige Evrope\nPoslednjih par nedelja traži se adekvatan model za završetak Lige šampiona, ali i Lige Evrope. Termini koje treba da odobri Izvršni komitet UEFA na sastanku, 27. maja, su sledeći.\nOba takmičenja doći će na red početkom avgusta, kada bi šampionati trebalo da budu završeni. Preostalih 17 utakmica Lige šampiona (bez finala) bi trebalo da budu odigrani u razmaku od 5 dana. Tempo za Ligu Evrope je još napetiji, potrebno je da 27 utakmica budu odigrane u 6 dana.\nFinale Lige Evrope biće u Gdanjsku, 26. avgusta, dok je finale Lige šampiona na programu 29. avgusta u Istanbulu. Sve u svemu, biće ovo itekako zgusnut raspored za sve, ali ljubitelji fudbala će svakako najviše uživati u tome.\nSlika je preuzeta sa sajta: https://www.needpix.com/photo/download/605752/fc-barcelona-atletico-madrid-champions-league-camp-nou-football-estadio-free-pictures-free-photos-free-images\nPrethodni tekstPoznato je kada nastavljaju šampionat!\nSledeći tekstSlavili su na poslednjih 5 međusobnih susreta!


Prevod dokumenata za poslove u inostranstvu - Alfa prevod - Novi Beograd\nPrevodilačka agencija Alfa prevod vam pruža prevod dokumenata za poslove u inostranstvu brzo, tačno, pouzdano i na bilo koji jezik koji vam je potreban.\nPrevod dokumenta za poslove u inostranstvu\nUkoliko želite da se zaposlite van zemlje potrebno je da pripremite određene papire na jeziku države u kojoj konkurišete za posao. Prevodilačka agencija Alfa prevod vam pruža prevod dokumenata za poslove u inostranstvu brzo, tačno, pouzdano i na bilo koji jezik koji vam je potreban.\nKontaktirajte nas i dobijate besplatnu procenu cene prevoda dokumenata za poslove u inostranstvu, sa ili bez overe sudskog tumača.\nŠta je potrebno prevesti od dokumenata za poslove u inostranstvu\nSvejedno da li želite da pronađene sezonski posao, zaposlenje za studente ili stalno radno mesto u inostranstvu, neophodan vam je prevod sledećih dokumenata za poslove u inostranstvu:\nradne biografije, odnosno CV-a napisanog prema standardima zemlje u kojoj aplicirate za posao\nmotivacionog pisma koje prilažete uz CV\ndiplome, sertifikata i drugih potvrda o kvalifikacijama\npreporuka i potvrda o radnom iskustvu koje ste stekli do sada.\nZa adekvatan prevod dokumenata za poslove u inostranstvu potreban vam je iskusan sudski tumač koji poznaje sve jezičke norme i adekvatne specifične stručne izraze. Upravo takav sudski tumač vam stoji na raspolaganju u agenciji Alfa prevod, bez obzira na to za koji jezik vam je potreban prevodilac.\nTakođe, sva dokumenta overavamo pečatom sudskog tumača čime će te, budućem poslodavcu u inostranstvu, pružiti garancije tačnosti i istinitosti dokumenata koje ste priložili. Dakle, kvalitetan prevod dokumenata za poslove u inostranstvu omogućiće vam da se u startu istaknete kod poslodavca i povećate šanse za dobijanje posla.\nCena prevoda dokumenata za poslove u inostranstvu\nCena prevoda dokumenata za poslove u inostranstvu od strane sudskog tumača zavisi od nekoliko različitih faktora:


Nemci su jednom zauzdali koronu - a sada stiže drugi talas - NOVA portal\nNemci su jednom zauzdali koronu – a sada stiže drugi talas\nSvet Autor:Margita Milovanović20. Okt. 202014:061 Komentar\nNemačka je prvi talas pandemije pregurala relativno dobro u poređenju sa mnogim drugim evropskim zemljama. Može li taj uspeh da se ponovi u jeku drugog talasa?\nU Nemačkoj nije bilo trijaže, neophodne terapije za teško obolele bile su dostupne, a trenutno podaci pokazuju da je ipak preminulo ukupno 9.867 ljudi, zarazilo se 367.419, a da se na intenzivnoj nezi trenutno nalazi 769 pacijenata.\nIpak, dok Evropu preplavljuje drugi talas koronavirusa, situacija u Nemačkoj ponovo je bolja nego u ostalim evropskim zemljama.\nPoslanik nemačkog Bundestaga i profesor kliničke epidemiologije Karl Lauterbah za Gardijan je analizirao u čemu je ključ nemačkog uspeha i kakve su šanse da se on ponovi.\nOn je istakao da su u prvom talasu bila ključna tri faktora.\nPrvi je svakako srećna okolnost da su Nemci mogli da reaguju na vreme, delimično podstaknuti i uznemirujućim i tragičnim scenama sa severa Italije koji je katastrofalno razoren u prvom talasu. Kretanje je već bilo svedeno na minimum kada su zabeleženi prvi slučajevi u Nemačkoj i dok političke mere još nisu bile donesene.\nI Nemci obaraju “crni rekord”: Merkel spremna za nove mere\nSrbin iz Bona za Nova.rs: Nemcima se smučile i korona i mere\nNemci se bune protiv zatvaranja zemlje za radnike sa Balkana\nDrugi važan faktor uspeha bile su odluke koje je vlada donela na vreme uz podršku ključnih članova parlamenta. Strategija je podrazumevala da se javnosti vrlo jasno, otvoreno i koncizno objasni kakvu opasnost pandemija predstavlja za stanovništvo, a da se sva naučna otkrića predstavljaju transparentno i da se, najvažnije, ne kriju nikakve neizvesnosti i nesigurnosti.\nLauterbah veruje – a o tome su pisali i brojni svetski mediji otkada pandemija traje – da je nemačka vlada na čelu sa kancelarkom Angelom Merkel na izuzetan način komunicirala uvedene mere, i da je upravo ta komunikacija za građanima veći uspeh od samih mera.\nLauterbah je istakao i da imunitet krda i izolacija visokorizičnih pacijenata nikada nisu ozbiljno razmatrane strategije.\nKao treći faktor uspeha ovaj stručnjak vidi nastojanja Berlina da se poveže sa lokalnim vlastima i opozicijom i tako konsoliduje jedinstven pristup pandemiji.\nNemačka je, uz sve to, implemenitrala mnogo blaže mere od nekih susednih zemalja – nije bilo ni policijskog časa, niti strogih karantina, iako su škole bile zatvorene.\nTajna nemačkog uspeha? Na čelu zemlje je naučnica\n25. Apr. 2020 21\nMerkel objasnila širenje koronavirusa i oduševila čitav svet\nNemci besni: Merkelova im naplatila spasavanje zbog korone\nJasno je da Nemačka, kao ni bilo koja druga zemlja, neće moći da izbegne novi talas, naročito sada kada sve ukazuje na to da se čitava Evropa maltene pretvara u jedno veliko žarište, i pošto je i u samoj Nemačkoj broj novozaraženih na dnevnom nivou prošle nedelje prebacio rekordnih 7.000. Ipak, treba imati na umu da brojke nisu za poređenje, ističe Lauterbah, najpre zato što se sada testira dvostruko, ako ne i trostruko više ljudi nego proletos.\nNemačka već preduzima mere sa ciljem da spreči dalje širenje koronavirusa, ali dugoročno rešenje može biti samo vakcina kojoj se Nemci nadaju.\nTrenutna agenda podrazumeva da se na proleće naredne godine vakcinišu najugroženije grupe, a na jesen ostatak stanovništva.\nUpravo se na vakcinu oslanja i rad brojnih epidemiologa, a ukoliko vakcina ne bude dostupna u roku koji bi bio razuman i koji se očekuje, izvesno je da će Nemačka, kao i veliki broj drugih zemalja, morati da preispita svoj pristup pandemiji i uvedene mere.\nLauterbah ističe da nije realno očekivati bilo kakvo poboljšanje situacije pre 2021. godine, a da je u Nemačkoj sada glavna strategija izbeći nekontrolisani eksponencijalni rast novih slučajeva.\n22. Nov. 2020 67


► Junker umanjuje navodne tenzije između EU i SAD\n18.10.2018 | 17:40h ► 17:54h Brisel\nU vreme strahova o sveopštem trgovinskom ratu Junker se, u julu, sastao s američkim predsednikom Donaldom Trampom kako bi se počeli razgovori s ciljem da ne bude carina i subvencija u trgovini industrijskom robom koja nije povezana s automobilima.\nJunker je rekao da će ono što su on i Tramp dogovorili "biti urađeno".\nRos je juče posle sastanka s evropskom komesarkom za trgovinu Sesilijom Malmstrom rekao da je potreban opipljiv napredak. "Predsednikovo strpljenje nije neograničeno", dodao je on.\nMalmstorm je rekla da su zahtevi EU za razgovorima o ograničenom dogovoru izgleda SAD ignorisale, "tako da je lopta u njihovom dvorištu".\nJunker: Verovatno će se produžiti prelazni period s Londonom posle Brezgita\nPrelazni period posle Bregzita "verovatno" će biti produžen i posle kraja decembra 2020. godine da bi se Londonu dalo više vremena da se dogovori o uslovima budućih odnosa sa EU, rekao je danas predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker.\n"Taj produžetak tranzicije će se verovatno desiti, to je dobra ideja. To nije najbolja ideja, ali mislim da će nam dati prostor da pripremimo buduće odnose na najbolji mogući način", rekao je Junker.\nBritanska premijerka Tereza Mej danas nije isključila mogućnost da prelazni period nakon Bregzita bude produžen. U nastojanju da se izađe iz sadašnje blokade pregovora o razlazu, Mej je rekla da bi predloženi prelazni period od 21 meseca posle Bregzita mogao da bude produžen za "nekoliko meseci".\nDve strane su ranije govorile da prema tom prelaznom periodu Britanija treba da ostane u jedinstvenom tržištu EU od dana kad formalno napusti blok 29. marta iduće do decembra 2020. godine, da bi se dobilo vreme da se uspostave novi trgovinski odnosi.\nMeđutim, sa pregovorima u ćorsokaku EU je predložila da se taj period produži da bi se dobilo više vremena za postizanje dogovora, posebno oko jednog od najspornijih pitanja granice između Severne Irske i Republike Irske.


Ekotim - Otpad\nObjavljeno utorak, 24 Decembar 2013 09:41\nU cilju razvijanja svijesti kod mlade populacije o važnosti ispravnog postupanju sa ambalažnim otpadom, Ekopak će za koncerte u Sarajevu i Tuzli za najsretnije fanove grupe „Zabranjeno pušenje“ koji prikupe i donesu 5 PET boca na dogovorene lokaciije pokloniti po 10 ulaznica.\nFinalni kviz projekta "Osmijeh Planete je u tvojim rukama"\nObjavljeno srijeda, 12 Mart 2014 17:24\nDanas je u prostorijama Međunarodnog centra za djecu i omladinu na Grbavici organizovan finalni kviz na temu odvojenog odlaganja i reciklaže ambalažnog otpada za učenike 14 škola sa područja Kantona Sarajevo. Učešće u projektu uzelo je osam osnovih škola i šest srednjih škola.\nDonacija kanti osnovnim i srednjim školama\nObjavljeno petak, 22 Novembar 2013 08:51\nDanas je u prostorijama Srednje ekonomske škole u Sarajevu upriličena manifestacija povodom donacije seta kanti za odvojeno prikupljanje ambalažnog otpada od strane Ekopaka, prvog ovlaštenog operatera sistema upravljanja ambalažnim otpadom, a u sklopu obilježavanja Europske sedmice za smanjenje otpada.\nPredavanje za djecu na Bjelašnici\nSpalionica opasnog otpada na Stupu\nPredstavljen godišnji izvještaj kompanije "Ekopak" - realizirani postavljeni ciljevi\nVjerovatno najveći svjetski stručnjak za otpad\nKada smo postali pogani?\nUčenici nastavili obilježavanje europske sedmice za smanjenje otpada\nAktivisti organizacije Ekotim obilježili Evropsku sedmicu za smanjenje otpada


Predsednik Obama zatražio je od izraelskog premijera Benjamina Netanjahua da preduzme korake koji će doprineti stvaranju poverenja u bliskoistočni mirovni proces.\nPortparol američkog predsednika Robert Gibs izjavio je da su Obama i Netanjahu imali iskren i otvoren razgovor o regionalnoj bezbednosti, sveobuhvatnim mirovnim nastojanjima i odnosima između Sjedinjenih Država i Izraela.\nU vreme dok su dvojica lidera sinoć razgovarala u Beloj kući, Izrael je odobrio izgradnju još 20 kuća za naseljenike u Istočnom Jerusalimu, što dodatno komplikuje napore za postizanje mira. Iz kancelarije premijera Netanjahua danas je saopšteno da nema ograničenja kada je reč o dogovorima u vezi sa kupoprodajom nekretnina u Jerusalimu i da i Jevreji i Arapi mogu slobodno da kupuju i prodaju privatne posede u celom gradu.\nObamina administracija ranije je osudila Izrael zbog objavljivanja planova za izgradnju 1.600 stambenih jedinica za Jevreje u pretežno arpaskom istočnom Jerusalimu, koji Palestinci smatraju prestonicom svoje buduće države.


Doktor iz Beograda nas je oduševio savetom koji je dao pacijentkinji! (FOTO) | Luftika\nJedna Beograđanka je pre nekoliko noći dovezena u urgentnu službu KBC Zvezdara zbog bolova u grudima. Ona je bila izuzetno nervozna, a nakon pregleda je ustanovljena dijagnoza. Ono što je posebno zanimljivo u celoj priči jeste preporuka koju joj je lekar prepisao kako bi se bolje osećala.\nPacijentkinja za koju znamo da se zove Milanka i došla je u urgentni zbog bola u grudima. Kako piše u izveštaju lekara bila je jako nervozna, a u ličnoj anamnezi piše da je dijabetičar, hipertoničar, kao i da su joj implantirana dva stenta i da je imala infarkt miokarda.\nMilanka je ispričala da je „gledala rijaliti program „Parovi“ pa se iznervirala“ i posle toga je završila u urgentnom. S obzirom da joj je srce prilikom pregleda imalo ritmičnu akciju, dobila je savet da nastavi sa dotadašnjom terapijom, dali su joj Bensedin, a onda je velikim slovima navedeno: „ZABRANA GLEDANJA RIJALITI PROGRAMA PAROVI!!!“\nImamo ipak jednu zamerku, jer bi Milanka mogla da se prešalta na neki drugi rijaliti i tako ponovo ugrozi svoje zdravlje. Dakle, dežurni lekar je mogao malo bolje da definiše preporuku jer to bilo isto kao da vam kaže da ostavite cigarete jedne marke, a vi odete i kupite tompus.\nNadamo se da je Milanka bolje, da preporuku nije shvatila neozbiljno, kao i da neće kombinovati bensedin i Parove jer se o indikacijama, merama opreza, i neželjenim reakcijama očigledno već posavetovala s lekarom.\nOznakedoktor kbc zvezdara parovi rijaliti programi\nProtiv rijalitija u Srbiji više od 30.000 građana, među njima i 3.000 Novosađana


Foto: Arhiva / Ilustracija | Poreski obveznici osumnjičeni da su oštetili budžet RS za oko tri miliona KM\nMaja Brkić 05.06.2020 13:22\nBANJALUKA - Poreska uprava Republike Srpske je u prvih pet mjeseci ove godine nadležnim tužilaštvima u RS dostavila devet izvještaja protiv poreskih obveznika zbog osnova sumnje da su činjenjem krivičnih djela oštetili budžet RS u iznosu od oko 2,97 miliona maraka.\n"Izvještaji su u tom periodu podneseni, prije svega zbog utaje poreza i doprinosa, ali i zloupotrebe službenog položaja ili ovlaštenja, te povrede prava radnika", navedeno je u saopštenju Poreske uprave RS.\nKako se navodi, najviše izvještaja nadležnim tužilaštvima u ovoj godini, njih šest, podneseno je zbog krivičnog djela utaja poreza i doprinosa, odnosno zbog sumnje da su odgovorna lica u četiri preduzeća i jedno fizičko lice utajili poreze i doprinose u ukupnom iznosu od 2.462.731 KM štete za budžet RS.\n"Za ovo krivično djelo izvještaji su podneseni protiv odgovornih lica u preduzećima Doo 'Agrotruck' Srbac dva izvještaja, zatim Doo 'Narval' Bijeljina, Doo 'Guzijan Pasuscuro' Laktaši i 'Delta auto' Novi Grad", naveli su iz Poreske uprave RS. Pored toga, kako se dodaje u saopštenju, od početka ove godine Poreska uprava RS je nadležnim tužilaštvima podnijela i dva izvještaja protiv odgovornih lica u dva preduzeća zbog sumnje u postojanje krivičnog djela zloupotreba službenog položaja ili ovlaštenja, čime je po budžet RS pričinjena šteta u iznosu od 173.776 KM.\n"Izvještaji su zbog ovog krivičnog djela podneseni protiv odgovornih lica u preduzećima Doo 'Maltea' Gradiška i Doo 'Business consultant Janić' Banjaluka", pojasnili su u saopštenju.\nPoreska uprava RS je navela da je u ovom periodu Okružnom javnom tužilaštvu Banjaluka podnesen i izvještaj protiv odgovornog lica u Doo 'Uranak produkt' Banjaluka, zbog sumnje u postojanje krivičnog djela povreda osnovnih prava radnika, čime je po budžet RS pričinjena šteta u iznosu od 336.766 KM.\nKako se dodaje u saopštenju, ovi podaci pokazuju da je i u 2020. godini nastavljen intenzivan rad istražilaca Poreske uprave RS na terenu, sa ciljem razotkrivanja krivičnih djela.\n"Inspektori Poreske uprave RS će i u narednom periodu, u skladu sa zakonskim ovlaštenjima, nastaviti intenzivan rad na razotkrivanju krivičnih djela iz oblasti poreza, a čijim činjenjem se nanosi šteta budžetu Republike Srpske", rekao je Goran Maričić, direktor Poreske uprave Republike Srpske.


Više od 10.000 mladih u Maršu živih u Aušvicu | EurActiv Serbia\nViše od 10.000 mladih u Maršu živih u Aušvicu\nViše od 10.000 mladih Jevreja iz Izraela i drugih zemalja sveta zajedno sa poljskim vršnjacima i grupom preživelih logoraša prošli su logorom Aušvic u Maršu živih "stazom smrti" dugom tri kilometra da odaju poštu žrtvama Holokausta na Jom Ha-Šoa, izraelski dan dan sećanja na Holokaust i njegove žrtve. Marš od 1988. godine organizuje Izrael u saradnji sa Poljskom kao lekciju istorije za mlade Jevreje.\n"Mi preuzimamo odgovornost za budućnost. Jer u pamćenju se ne radi samo o tome da pamtimo, sećanje je važno, sećanja svedoka na to što se ovde desilo. Ali bez svesti o tome kakvo značenje to ima za nas, neće biti boljeg sveta", kazao je zamenik direktora tog muzeja Andžej Kacožik nakon što su mladi Jevreji i Poljaci 2. maja obišli Muzej bivšeg nemačkog koncentracionog logora Aušvic Birkenau.\nMladi iz obe zemlje sa plavo belim zastava Izraela, sa odećom ukrašenom detaljima u izraelskim nacionalnim bojama prošli su u nemom maršu od glavne kapije logora sa ciničnim napisom "Rad oslobađa" do ruševina gasnih komora i Spomenika žrtvama Holokausta i logora Aušvic, gde je otpevana i jevrejska molitva za mrtve, Kadiš.\n"Za holokaust ima da zahvalimo nemačkom narodu. Da Nemci nisu glasali za Hitlera, ne bi bilo nacista, ne bi bilo nikakvog Holokausta. Ne bi bilo logora smrti koje su Nemci podigli na teritoriji Poljske", kazao je pred ovogodišnji Marš živih jedan od Jevreja koji su preživeli pakao Aušvica, Edvard Mozberg.\nOve godine Maršom živih posebna pošta odata je mađarskim Jevrejima, na 75. godišnjicu početaka transporta Jevreja iz Mađarske, kojih je u Aušvic prevezeno za nekoliko meseci 1944. godine 430.000 hiljada.\nMeđu žrtvama Aušvica bilo je i Roma i Sinti, sovjetskih vojnih zarobljenika, Poljaka i pripadnika drugih naroda Evrope, među kojima ioko 10.000 Jevreja iz bivše Jugoslavije.\nU logoru su nemački nacisti u gasnim komorama i neljudskim uslovima koji su vladali pobili više od 1,1 milion ljudi, od čega su prema podacima Muzeja u Aušvicu milion žrtava bili Jevreji iz raznih krajeva Evrope.\nMarš živih organizuje Izrael u saradnji sa poljskim vlastima na Jom Ha-Šoa od 1988. godine kao susret jevrejskih đaka iz Izraela ali i drugih zemalja sveta sa preživelim logorašima.\nDo sada je u nemim povorkama pored baraka, Zida smrti, bodljikave žice i ruina gasnih komora u logoru Aušvic Birkenau prošlo gotovo 300.000 mladih, koje obično predvode i izraelski i poljski zvaničnici.\nTako su Marš živih 2018. godine u Aušvicu predvodili Predsednici Poljske i Izraela Andžej Duda i Reuven Rivlin.\nRivlin je uveče 1. maja ove godine u Memorijalnom centru holokausta Jad Vašem u Jerusalimu, u govoru prenošenom preko televizije, upozorio na rastući antisemitizam u Evropi, rekavši da "ponovo diže glavu, podstaknut talasima imigracija, ekonomskih kriza i razočarenja u politički establišment".\nU uvijenoj kritici na račun desničarskog izraelskog premijera Benjamina Netanjahua, Rivlin je apelovao na vladu da razmisli o nezi savezništva sa nacionalističkim partijama u Evropi. "Političke snage u kojima je antisemitizam i rasizam deo njihovog rečnika, njihovog nasleđa ili njihove ideologije ne mogu nikada biti naši saveznici", rekao je Rivlin.\nLogor Aušvic-Birkenau oslobodila je 27. januara 1945. godine sovjetska Crvena armija, a 1947. godine ceo kompleks logora kao najveće stratište Jevreja u Evropi pretvoren je u državni muzej koji svake godine poseti preko milion ljudi sa raznih strana sveta.


Kompanija Ziđin uspešno obavila nadmetanje za akcije kompanije Nevsun koja razvija projekat Čukaru Peki u Boru | ZA media\nKanadska kompanija Nevsun danas je objavila saopštenje povodom preuzimanja većinskog paketa akcija od kineske kompanije Ziđin, u kome se navodi:\nNevsun Resources Ltd. i Zijin Mining Group Co. Ltd. objavljuju da je ponuda Ziđina za kupovinu svih emitovanih akcija i akcija u opticaju kompanije Nevsun po ceni od 6 kanadskih dolara po akciji bila uspešna.\nAkcionari Nevsuna su do krajnjeg roka određenog za 28. decembar 2018. godine prodali ukupno 276.820.575 akcija Nevsuna, što predstavlja oko 89,37% od ukupnog broja akcija kompanije Nevsun. Ziđin je, putem svoje podružnice, preuzeo sve Deponovane akcije, i platiće ukupno 1.660.923.450 kanadskih dolara za Deponovane akcije u roku od tri radna dana.\nČen Đinghe (Chen Jinghe), predsednik kompanije Ziđin, je izjavio: “Veoma smo zadovoljni što smo kupili Nevsun i nastavićemo da održavamo čvrsto opredeljenje kompanije u primeni bezbednih, efikasnih i održivih praksi u rudarstvu. U okviru projekta Čukaru Peki u Srbiji nameravamo brzo da razvijemo Gornju zonu i uvedemo je u proizvodnju što je pre moguće”.\nPored ovog, u skladu sa važećim kanadskim zakonima o hartijama od vrednosti, Ziđin je produžio period koji je na raspolaganju akcionarima Nevsuna da ponude svoje preostale akcije u okviru ponude za 10 dana, do krajnjeg roka koji ističe 7. januara 2019. godine. Akcionari koji ponude svoje akcije kompanije Nevsun u produženom periodu dobiće isti iznos od 6 kanadskih dolara po akciji, koji će biti isplaćen u roku od tri radna dana od krajnjeg roka.\nKategorije: Društvo, Ekonomija\tTagovi: Bor, Nevsun, Prodaja akcija, Ziđin\tKomentari


Počinje Sinergija 2011\nod Southwind taj Sre 19 Okt 2011 - 16:08\nPOD SLOGANOM „NOVA ENERGIJA“ U utorak 18. oktobra 2011. godine, u velikoj dvorani beogradskog centra Sava održaće se svečano otvaranje jedanaeste Microsoftove konferencije Sinergija.\nDomaćin ove najveće i najznačajnije IT konferencije u ovom delu Evrope biće Jugoslav Pirić generalni direktor kompanije Microsoft Srbija. Osim njega, ispred Microsofta govoriće i Don Grantam, rukovodilac Microsoftovog ogranka za centralnu i istočnu Evropu, a putem video veze posetiocima Sinergije će se obratiti i izvršni direktor Microsofta Stiv Bolmer.\nNa otvaranju konferencije govoriće i Mirko Cvetković, predsednik Vlade Srbije, kao i Meri Vorlik, ambasador SAD u Srbiji.\nU zabavnom delu otvaranja Sinergije nastupiće Leo Martin & Laura 2000, muzička grupa Darkvud Dab i Bisera Veletanlić. (G.B.)


Nekada najbolji igrač svijeta postaje saigrač potencijalnog bh. reprezentativca - Sportske.ba\nNekada najbolji igrač svijeta postaje saigrač potencijalnog bh. reprezentativca\n23 Novembra, 2016 21:21\nNekada najbolji fudbaler svijeta Ronaldinho, nakon što se rastao sa Fluminenseom, slobodan je igrač. Međutim, Ronaldinho neće u mirovinu, a svoju karijeru mogao bi nastaviti u američkoj MLS ligi.\nAmerički mediji objavili su informaciju da se Ronaldinho nalazi u Los Angelesu te da pregovara sa Los Angels Galaxyjem.\nZanimljivo, dres Los Angeles Galaxja nosi potencijalni bh. reprezentativac Adis Baggio Hušidić, koji bi uskoro mogao postati saigrač sa slavnim Ronaldinhem.\nMessi pogađao za pobjedu Barcelone, remi na Emiratesu\nDrama u Turskoj: Benfica prokockala tri gola prednosti\nRonaldinho debitovao za novi klub i izazvao ludilo


Kurdska borba protiv ID ujedno i borba i za budućnost\nBorci kurdskih Narodnih zaštitnih jedinica (YPG)\nKurdski komandanti u severnoj Siriji ove nedelje su objavili da Rusija u toj oblasti gradi vojnu bazu i da će pomoći u obuci kurdskih boraca. Moskva je osporila te tvrdnje, ali analitičari kažu da je to znak sve veće uloge Kurda u regionu. Preko granice, Irak se suočava sa potencijalnom prekretnicom, kako se bitka za Mosul približava kraju, s obzirom na sve veća nagađanja da Kurdi na autonomnom severu, mogu ponovo da počnu da vrše pritisak za sticanje nezavisnosti.\nUprkos tvrdnjama kurdskih boraca, Moskva je demantovala da planira da otvori bilo kakve nove baze. Međutim, Rusija ostaje neko ko ima odlučujuću ulogu, kaže analitičarka Bliskoistočnog centra u Londonskoj školi ekonomije Zejnep Kaja.\n“Mogu da razgovaraju sa Kurdima, mogu da razgovaraju sa Asadom, mogu da posreduju u sporazumima”.\nSjedinjene Države takođe podržavaju kurdske Narodne zaštitne jedinice (YPG), koje se bore sa Islamskom državom dalje na istoku.\nSposobnost Kurda da obezbede pordšku Vašingtona i Moskve dovela je do toga da Turska izgleda sve više izolovano. Ankara smatra Narodne zaštitne jedinice terorističkom grupom, povezanom sa Kurdistanskom radničkom partijom (PKK), koja decenijama vodi borbu u Turskoj.\nŠef američke Centralne komande general Džozef Votel odgovarao je na pitanja o tome na nedavnom pretresu senatskog Odbora za oružane snage, ovde u Vašingtonu, kada ga je senator Džon Mekejn upitao:\n“Mislim da postoji mogućnost konflikta između Turske i Kurda, nasuprot tome da svi mi sarađujemo u pokušaju da porazimo Islamsku državu i proteramo je iz Rake. Da li to vidite kao scenario koji bi trebalo da nas brine?”\nVotel je odgovorio:\n“Da, da, gospodine predsedavajući. I u tom smislu pokušavamo da preduzmemo akciju kako bi sprečili da se to desi”.\nKurdski borci takođe imaju centralnu ulogu uz snage iračke vlade i šiitskih paravojnih jedinica u bici za oslobođenje Mosula od Islamske države.\n“Brojne strane će biti tu i učestvovaće u oslobođenju te oblasti. Stoga će i želeti da učestvuju u uobličavanju budućnosti tog regiona. A tada ćemo videti političku borbu”, smatra Zejnep Kaja.\nKurdistanska regionalna vlada u severnom Iraku je već upozorila na potencijalne buduće konflikte.\n“Mi bi mogli da se sukobimo sa šiitskim paravojnim snagama u budućnosti, ako ne bude dijaloga sa Bagdadom. Moramo da budemo vrlo pažljivi”, kaže kurdistanski kontrateroristički zvaničnik Lahur Talabani.\nSve više se nagađa da će Kurdi u Iraku obnoviti svoje napore da dobiju nezavisnost.\n“Nije sasvim jasno da li oni zaista vrše pritisak da dobiju istinsku nezavisnost, ili je ovo puko nastojanje da se mobilizuju kurdska nacionalistička osećanja, oko administracije koja je u suštini nefunkcionalna”, smatra Kamran Matin sa Univerziteta Saseks.\nU ponedeljak je predsednik Donald Tramp u Beloj kući primio premijera Iraka. Analitičari smatraju da će Sjedinjene Države verovatno svako nastojanje Kurda da dobiju nezavcisnost posmatrati kao dodatak već postojećem haosu u region, koji je već razoren konfliktom.\nPonovo rastu rusko-turske tenzije povodom Sirije\n"Turska i Kurdi ključni za borbu protiv ID"