I posle Mila – Milo - Izbori u Crnoj Gori - Nedeljnik Vreme\n30. 8. 2006. / 16.30\nRezultat redovnih parlamentarnih izbora 10. septembra, i po istraživanjima javnog mnjenja i po partijskim analizama, neizvjestan je samo sa aspekta da li će vladajuća DPS–SDP koalicija potvrditi apsolutnu većinu ili će joj za formiranje vlasti biti neophodne njima bliske manje stranke. Mogućnost da opozicija, čak i uz pomoć Pokreta za promjene Nebojše Medojevića, dobije većinu, daleko je na horizontu. Ne samo zato što ona Đukanoviću na crtu izlazi sa istim čelnicima koji već godinama ne uspijevaju da mu pariraju nego i zbog činjenice da suverenistička većina, koja je Crnoj Gori donijela obnovu državne nezavisnosti na referendumu 21. maja, neće rizikovati da prokocka dobijeno.\nSTAZA KONTINUITETA: Zato je teško očekivati da će se dio dosadašnjih glasača DPS-a, koji su tu stranku zadnjih nekoliko godina podržavali dominantno zbog referendumskih obećanja, okrenuti Socijalističkoj narodnoj partiji Predraga Bulatovića ili manjim prosrpskim strankama. Tim prije što one još nijesu priznale rezultate referenduma i što su najavljivali novi kada dođu na vlast. Istraživanja javnog mnjenja do sada su pokazivala da ni Pokret za promjene ne može računati na značajniji dio glasova iz doskorašnjeg "suverenističkog bloka", već da svoju popularnost najviše crpi zahvaljujući razočaranim glasačima SNP-a i ostalih stranaka koje su podržavale zajednicu sa Srbijom.\nS obzirom na ponašanje lidera Nebojše Medojevića uoči referenduma, kada je više bio na strani unionista, Pokret za promjene, iako ima primamljivu priču o iskorjenjivanju korupcije, nepotizma i otklanjanju svih anomalija vlasti, pred teškim je zadatkom da stekne povjerenje suverenista. Pogotovo sada kada najavljuje da će PZP, ako bude tas na vagi, tražiti podršku opozicije da formira ekspertsku vladu.\nZato je izvjesnije da će dosadašnji glasači DPS-a, koji o vlasti misle slično kao i Medojević, utočište ovaj put potražiti kod Liberalne ili Građanske partije. Riječ je o manjim strankama, nastalim iz nekadašnjeg Liberalnog saveza Crne Gore Slavka Perovića, koje su zadnjih nekoliko godina bili saveznici DPS-a. Predsjednik Građanske partije Krsto Pavićević do sada je bio poslanik sa liste vladajuće DPS–SDP koalicije, dok se šef LP Miodrag Živković nekoliko mjeseci prije referenduma pomirio sa Đukanovićem, pomažući mu prije toga da zadrži vlast u Baru.\nPavićević i Živković u kampanji optužuju DPS da koči reforme, potencirajući da bez ograničavanja Đukanovićeve apsolutne vlasti nema stvaranja Crne Gore kao pravne, uređene države. Ukoliko uspiju da animiraju dio dosadašnjih podržavalaca DPS-a, nezadovoljnih svojim standardom i ukupnim prilikama u društvu, Liberalna partija, koja na izborima nastupa u koaliciji sa Bošnjačkom strankom, i Građanska partija, čiji su partneri Zeleni, mogle bi doći u situaciju da budu odlučujući faktor prilikom formiranja nove vlade. U suprotnom, oni koji su poslije referenduma odlučili da više ne zaokružuju DPS, najvjerovatnije će otići u apstinente i ostaviti političku scenu istom.\nU slučaju da Liberalna i Građanska partija, čije se izborne liste vrte oko cenzusa, ne naprave značajniji rezultat, Đukanović ima još jednu alternativu bude li mu nedostajao koji mandat za apsolutnu većinu – albanske stranke. Od pet poslaničkih mjesta, koje daju biračka mjesta gdje su Albanci u većini, očekuje se da će albanske stranke osvojiti najmanje dva. Do sada su od četiri mjesta, dva dobijale albanske nacionalne stranke, a druga dva DPS.\nNa ovim izborima, pored Demokratske unije Albanaca Ferhata Dinoše i koalicije Demokratski savez – Partija demokratskog prosperiteta na čelu sa Mehmetom Bardhijem, za albanske glasove takmiče se Forca – Nova demokratska snaga, koju vodi ulcinjski biznismen Nazif Cungu i Albanska alternativa, grupa građana koja se zalaže da Tuzi dobiju status opštine.\nSuštinski, Đukanović već u startu ima pet albanskih mandata prednosti, a od ostalih 76, u DPS-u procjenjuju da će osvojiti 40-ak.\nPored DPS–SDP koalicije i četiri albanske liste, na izborima učestvuju SNP–NS–DSS koalicija, Srpska lista na čelu sa Srpskom narodnom strankom Andrije Mandića, Pokret za promjene, koalicija Liberalne partije i Bošnjačke stranke, koalicija Građanske i Zelene partije, Demokratska stranka Crne Gore na čelu sa Predragom Drecunom, bivšim funkcionerom Narodne stranke i Savez komunista Jugoslavije – Komunisti Crne Gore.\nPosljednje dvije su potpuni autsajderi.\nPo nekim istraživanjima, koalicija DPS–SDP, na čijoj listi je i Hrvatska građanska inicijativa, imaće najviše glasova, dok će druga po snazi biti koalicija Bulatovićevog SNP-a, Narodne stranke Predraga Popovića i Demokratske srpske stranke Ranka Kadića. Pokret za promjene Nebojše Medojevića može da računa na treće mjesto, a Srpska lista četvrto. Za sada djeluje nesporno da će koalicije Liberalne i Bošnjačke stranke preći cenzus, ali je nepoznanica da li će to uspjeti i Građanskoj listi (Građanska i Zelena partija).\nOPTIMISTI I ONI DRUGI: Kada se sve sumira, očito je da se glavne bitke vode unutar doskorašnjih referendumskih blokova, odnosno da opoziciji nije glavni konkurent Đukanović, niti Đukanoviću Bulatović. Lider SNP-a zapravo pokušava da sačuva svoje birače od naleta Srpske liste, koja igra na kartu ugroženih prava za 32 odsto Srba u Crnoj Gori. Predsjednik SNS-a Andrija Mandić, potpomognut Srpskom radikalnom strankom u Crnoj Gori, bivšim predsjednikom Crne Gore i DPS-a Momirom Bulatovićem, bivšim saveznim premijerom i potpredsjednikom SNP-a Zoranom Žižićem i nekim manjim strankama, ozbiljno prijeti da uzdrma Bulatovića. On mora da se brani od optužbi da nije pravi branitelj srpstva u Crnoj Gori, zbog čega je sklopio koaliciju sa Popovićevom Narodnom i Kadićevom Demokratskom srpskom strankom, i pored svih najava da će za ove izbore ekonomija za njih biti u prvom planu, Bulatovićeva SNP na terenu skoro svo vrijeme troši ubjeđujući svoje pristalice da ne glasaju za Srpsku listu ili Pokret za promjene. PZP je takođe ozbiljno zagrizao u biračko tijelo SNP-a, dajući nadu onima koji, poslije niza izbornih poraza, sumnjaju da ikada može doći do promjene vlasti.\nS druge strane, cilj Đukanovića i predsjednika SDP-a Ranka Krivokapića jeste da zadrže svoje dosadašnje glasače, što im garantuje ponovnu apsolutnu većinu. Da to ne bi bilo dovedeno u pitanje, pokušali su da, pored male Hrvatske građanske inicijative, na svoju listu uvuku i Bošnjačku stranku. Poslije nekoliko sedmica pregovora, Bošnjačka stranka, nezadovoljna što je Ustavni sud u junu oborio Zakon o manjinskim pravima koji je Bošnjacima garantovao tri sigurna poslanička mandata, okrenula se Liberalnoj partiji.\nDPS, sa svojom armijom od 15.000 aktivista, zato ništa ne prepušta slučaju. Po uhodanom sistemu da u svakoj ulici i u svakom ulazu, svakom selu i zaseoku imaju svog čovjeka koji je zadužen da, kako zna i umije, da procjenu ko će glasati za njih i "utiče" na neodlučne, došli su do podataka da koalicija DPS–SDP trenutno ima 147.000 sigurnih glasova, dok se sa potencijalnih još 35.000 "razgovara". Vladajuća koalicija tako računa na oko 175.000 glasača, što je apsolutna vlast, odnosno najmanje 41 poslanički mandat.\nPrema procjeni DPS, izlaznost može da se kreće do 75 odsto, što je oko 360.000 birača. U vladajućoj stranci tvrde da, prema njihovim procjenama, koalicija Liberalne partije i Bošnjačke stranke može preći cenzus i osvojiti najviše oko 16.000 glasova, dok je neizvjesno da li će Građanska lista uspjeti da uđe u parlament.\nIz Bulatovićevog SNP-a, koja nimalo ne zaostaje za DPS-om u partijskoj organizaciji, u nezvaničnoj komunikaciji uvjeravaju da će se podrška koaliciji SNP–NS–DSS kretati u rasponu između 80.000 i 100.000 glasova, ali da ni u kom slučaju ne može pasti ispod 80.000. Njihovi podaci govore da Srpska lista može dobiti najviše 40.000 glasova.\nSa ovom procjenom slažu se i pojedini funkcioneri Srpske liste, ali zato u jednoj renomiranoj agenciji za istraživanje javnog mnjenja ukazuje da ne bi bilo nikakvo iznenađenje da se Srpska lista opasno približi SNP–NS–DSS koaliciji.\nTa agencija je krajem juna radila obimno istraživanje koje je pokazalo da se, nakon poraza na referendumu, birači koji su podržavali opstanak zajednice sa Srbijom kreću u tri približno jednake kolone – jednu predvodi SNP, drugu SNS, a treću PZP.\nIz druge agencije sa sjedištem u Beogradu smatraju "previše optimističnim" prognoze da će DPS i SDP zadržati apsolutnu vlast i najavljuju izlaznost od 65 do 70 odsto. Procjenjuje se da tako mala izlaznost ne odgovara velikim partijama i da bi, u tom slučaju, DPS–SDP koalicija morala da traži podršku manjih stranaka za formiranje vlade.\nIstovremeno sa parlamentarnim, 10. septembra održaće se i redovni izbori za lokalne parlamente u 14 i gradonačelnike u 13 opština. Žabljak je pretprošle godine izabrao predsjednika opštine, ali je zbog blokade u radu raspušten lokalni parlament. U ostalih sedam opština lokalna vlast je izabrana na vanrednim izborima u prethodnih par godina.\nLokalni izbori se sprovode u Podgorici, Bijelom Polju, Beranama, Andrijevici, Pljevljima, Kolašinu, Plavu, Danilovgradu, Plužinama, Šavniku, Rožajama, Baru i Ulcinju.\nIako su na republičkom nivou partneri, DPS i manja vladajuća SDP biće direktni konkurenti u Plavu, Pljevljima, Kolašinu, Andrijevici i Rožajama, dok u ostalim gradovima nastupaju zajedno. i dok je SDP u Rožajama u koaliciji sa Bošnjačkom i Liberalnom partijom, a DPS sa Demokratskom unijom Albanaca, u Plavu je obratna situacija – SDP sama, dok je Bošnjačka stranka sa DPS-om, a protiv LP-a, partnera sa republičkog nivoa, sa kojim je u lokalnoj koaliciji još u Bijelom Polju.\nS druge strane, SNP, NS i DSS, kao i na republičkom, partneri su i na lokalnom nivou u svim opštinama, osim u Šavniku, gdje su se Popovićevi narodnjaci udružili sa Srpskom narodnom strankom.\nVječita dilema – da li će se Milo Đukanović povući i posvetiti biznisu, kako je najavljivao nekoliko puta u posljednjih desetak godina, u narednih nekoliko godina neće mučiti crnogorsku javnost. Jer, kako je nedavno najavio, to mu za sada ne pada na pamet, iako je u januaru bio jasan: "Poslije referenduma mijenjam profesiju."\nProšle sedmice je demantovao novinske napise da će nakon septembarskih izbora u političku penziju, a da se za mjesto premijera navodno bore Svetozar Marović i Milan Roćen, najbliži Đukanovićev saradnik u ulozi specijalnog savjetnika.\n"To nije istina, iako se na tu temu već duže spekuliše", rekao je on novinarima u Šavniku.\nKako je kazao, sada se koncentriše na to da DPS i SDP pobijede na izborima, potencirajući da je njihov glavni argument da su izbori drugo poluvrijeme referendumske utakmice, te da bi "povoljan rezultat iz prvog dijela meča bio urušen ako bi se mlada crnogorska kuća prepustila neodgovornom domaćinu".\nTek nakon toga slijede podaci da svake godine broj nezaposlenih opada za 10.000 i da će se sadašnjih 39 hiljada nezaposlenih zaposliti u naredne četiri godine, da su inflacija i budžetski deficit ispod dva odsto, u skladu sa standardima EU-a, da je Crna Gora najmanje zadužena zemlja na Balkanu, a priliv stranih investicija najviši u regionu…\nDa Đukanović treba da ostane tu gdje jeste založio se i uticajni potpredsjednik njegove partije Svetozar Marović.\n"Čovjek sa kojim sam u ime EU-a najviše sarađivao, Havijer Solana, prilikom posljednjeg susreta u Briselu sa gospodinom Đukanovićem rekao je da je pred Đukanovićem velika politička budućnost na čelu evropske Crne Gore, jer je pokazao zavidnu hrabrost i odlučnost da izbori pravo svom narodu da demokratski odluči o svojoj budućnosti. Teško da ja to mogu preciznije i bolje reći od mog uvaženog i pametnog španskog prijatelja. Milo je istinski postao simbol jednog evropskog uspjeha moderne Crne Gore i ja želim, kao njegov prijatelj, da on ostane da radi svoj posao. Najbolji ne treba da idu", bile su Marovićeve riječi.\nMoguća široka Vlada nakon izbora, u kojoj bi bila i Bulatovićeva Socijalistička narodna partija "radi širenja fronta za evropske integracije", izgleda da nije utopija, makar što se tiče DPS-a. Čelnici te stranke nagovještavaju spremnost da SNP svakako pozovu u Vladu, ali iz najjače opozicione partije za sada poručuju da im je cilj "smjena režima".\n"Crna Gora ima snage da napravi veliki sporazum u interesu brže evropeizacije, daljih uspjeha reformi i stabilnosti društva. i danas Crna Gora ima stabilnu vladu. i imaće poslije ovih izbora sigurnu pobjedu i stabilnu većinu Evropska koalicija za Crnu Goru. Međutim, široki sporazum bi pokazao još jednu veliku prednost Crne Gore, da ovdje počinje nova istorija kulture političkog života u kojoj državni poslovi okupljaju, a ne razdvajaju, zajedničko dobro poziva na saradnju a ne na podjele. Stabilna budućnost traži partnersko dogovaranje vlasti i opozicije o svemu što su državni prioriteti i najvažnije državne obaveze Crne Gore", objasnio je Svetozar Marović vjerovatni postizborni poziv Predragu Bulatoviću da im se pridruži.\nPredrag Bulatović smatra da su špekulacije da će SNP ući u koaliciju sa DPS-om plasirane kako bi demotivisale opozicione birače.\n"To su spekulacije koje odbacujem. Naš cilj jeste promjena aktuelnog crnogorskog režima", poručio je Bulatović, ali je izbjegao da odgovori na pitanje da li bi eventualno povlačenje Đukanovića iz Vlade uticalo na SNP da promijeni mišljenje.


U okviru ideje otkrivanja, isticanja i povezivanja mladih talenata među učenicima banjalučkih osnovnih i srednjih škola, Srednjoškolski centar „Ljubiša Mladenović“ je i ove godine organizovao jedno druženje. U četvrtak, 29.11.2012.godine, u Amfiteatru PIM Univerziteta organizovaće se književno druženje pod nazivom „Moje pjesme, moji snovi“.\nPored domaćina, učenika Srednjoškolskog centra, u bogatom kulturno umjetničkom programu učestvovaće učenici iz tri banjalučke škole: OŠ „Vuk Stefanović Karadžić“, OŠ „Miloš Crnjanski“ i Medicinske škole. Kroz recitacije, pjesme, muziku i glumu želimo da se mladi ljudi pokažu u talentima koje posjeduju, a ujedno da izdvojimo kvalitet i vrijednosti koje su danas potisnute u drugi plan. Nadamo se da ćemo na ovaj način još jednom istaći pozitivno jezgro društva i potvrditi onu staru narodnu izreku: „Na mladima svijet ostaje“.\nPozivamo sve zainteresovane da 29.11.2012.godine dođu u 18 sati u Amfiteatar PIM Univerziteta, pogledaju program i na taj način podrže ovu našu manifestaciju.


KO PAKUJE BIVŠEM MINISTRU SIGURNOSTI: Izvještaj protiv Mektića i još tri osobe, terete se da su na opremi oštetili budžet za... | Slobodna Bosna\nFederalna uprava policije (FUP) prijavila je Tužilaštvu BiH Dragana Mektića, bivšeg ministra sigurnosti BiH, Igora Golijanina, koji je bio šef Mektićevog kabineta, Slavka Bojića, direktora kompanije MMSCODE, te ovu banjalučku firmu zbog sumnje da su malverzacijama pri nabavci opreme za Graničnu policiju BiH oštetili budžet BiH za približno 1,68 miliona KM.\nIz izvještaja se, između ostalog, zaključuje da je Bojić osumnjičen da je Ministarstvu, u dogovoru sa Mektićem i Golijaninom, naplaćivao opremu višestruko više u odnosu na nabavnu cijenu.\nU pitanju je nabavka koja je provedena nakon što je MUP Češke, odnosno češka vlada, odobrila BiH oko 1.890.860 KM za jačanje zaštite granica BiH. Od tih sredstava, uz lampe, kupljeni su i dvogledi, dnevno-noćne kamere, uređaji za detekciju otkucaja srca, bespilotne letjelice itd. Međutim, u procesu nabavke FUP bilježi niz spornih koraka.\nU policijskom izvještaju, koji je u posjedu "Nezavisnih novina", FUP navodi da su Mektić i Golijanin 8. oktobra 2018. pokrenuli pregovarački postupak bez obavještenja o javnoj nabavci, iako prethodno uopšte nije procijenjena vrijednost nabavke prema cijenama opreme na tržištu.\nKako FUP dalje navodi, Mektić i Golijanin su tog dana odredili i tri firme, dvije iz Austrije i treću iz Hrvatske, kojima će se poslati zahtjevi da dostave svoje ponude. Ipak, kako je tenderska dokumentacija postavljena na sajtu Ministarstva sigurnosti, za nju su saznale još dvije firme iz Bijeljine, odnosno Sarajeva, te su se obratile Ministarstvu sa željom da i one učestvuju.\nSudeći prema policijskom izvještaju, Mektić tada potpisuje novu odluku, kojom se svim zainteresovanim ponuđačima omogućava da se prijave, a nešto kasnije nabavku poništava.\nFederalna uprava policije dodaje da Mektić i Golijanin, nakon poništenja prve, pokreću novu nabavku, ponovo bez procjene vrijednosti, ali su sad postavljeni dodatni uslovi koji sužavaju krug ponuđača. Ponuđač je, dodaje se, morao imati i voditelja projekta sa završenim ekonomskim fakultetom (iako se radi o nabavci tehničke opreme) te najmanje osam godina radnog iskustva na vođenju projekata.\nFederalna uprava policije ističe da su se tada javili jedna sarajevska firma te grupa ponuđača, u čijem sastavu je i MMSCODE, dok je treća, austrijska firma uložila tri žalbe, uključujući i onu za dodatno postavljene uslove na tenderu. Žalba je uvažena i drugi postupak je poništen 4. aprila 2019.\nU izvještaju podnesenom Tužilaštvu BiH, FUP navodi da je Golijanin 17. maja 2019. saradnicima poslao mailove u kojima traži da se zahtjevi pošalju u MMSCODE te po jednu firmu iz Vogošće i češkog Praga. Ali, kako navodi FUP, ponuđač je opet morao imati voditelja projekta s ekonomskim fakultetom i osam godina iskustva na vođenju projekata.\nOsnivač i direktor kompanije MMSCODE Bojić, kako smatraju iz FUP-a, radio je u dogovoru sa Mektićem i Golijaninom. Federalna uprava policije u svom izvještaju tvrdi da je Bojić već 2. i 3. aprila 2019. počeo prikupljati potrebne dokumente, na kojim kao svrha piše "učešće na tenderu". Dodaje se i da je 24. maja 2019. zaključio ugovor o poslovnoj saradnji s Almom G. iz Sarajeva kako bi ispunio uslov da ima ekonomistu s osmogodišnjim iskustvom. FUP je otkrio još nešto zanimljivo.\n"Alma G. je uposlenik firme čiji je jedan od dvojice osnivača 2015. godine bio osumnjičeni Golijanin", konstatuje FUP te dodaje da je ta firma godinu kasnije prepisana na druge dvije osobe, i to bez naknade vlasništva.\nPotom, kako ističe FUP, Komisija za nabavku, koju su sastavili Mektić i Golijanin, konstatuje da ugovor niko ne može dobiti, jer je, recimo, ponuda iz Vogošće kasnila - 10 minuta (stigla u 12.10 sati umjesto do podne), a ponuda kompanije MMSCODE nije bila tehnički zadovoljavajuća. Komisiji je bio sporan i dokument iz Frankfurta na Majni, ovjeren pečatom firme iz Mostara.\nKasnije je, dodaje se, Bojić tražio produženje roka isporuke za 12 radnih dana te je Ministarstvo sigurnosti trebalo zbog kašnjenja da mu obračuna penale od 185.880 KM, ali to nije učinjeno, pa je budžet BiH na taj način, kako ga terete, Mektić oštetio za taj iznos.\nDodaje se da je dva uređaja za detekciju otkucaja srca, nabavne vrijednosti od oko 101.000 KM bez PDV-a, Ministarstvo nabavilo od kompanije MMSCODE za 247.800 KM bez carine i PDV-a.\nPrema informacijama iz FUP-a, ukupna nabavna vrijednost 20 ručnih termovizijskih kamera za MMSCODE iznosila je oko 87.000 KM bez PDV-a, a potom ih je Ministarstvo platilo 470.000 KM bez carine i PDV-a. I u nabavkama ostale opreme, sudeći prema onom što je utvrdio FUP, vidljiv je ogroman nesrazmjer između nabavne cijene te iznosa koji je plaćalo Ministarstvo, pišu "Nezavisne".\nNa računu se, kako je istaknuto, potpisao upravo Mektić, koji je nabavku i isporuku prethodno i ugovorio s Bojićem i kompanijom MMSCODE te im "omogućio stjecanje 1.491.804 KM, za koliko je oštećen budžet BiH". Kada se ova cifra sabere sa iznosom koliko je, prema mišljenju FUP-a, trebalo da bude naplaćena kazna za kašnjenje isporuke (185.880 KM), dođe se do zbira od 1.677.684 KM, za koliko je, sumnja se, oštećen budžet BiH.\nU izvještaju FUP-a navodi se da je Bojić na nezakonit način stečenih 1,49 miliona KM, koliko je Ministarstvo sigurnosti BiH uplatilo, ubacio u zakonite tokove (isplaćivao plate, plaćao račune itd.) sa ciljem da prikrije porijeklo tih para, zbog čega ga terete i za pranje novca.\nPoslanik SDS-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH i bivši ministar sigurnosti Dragan Mektić jučer, do zaključenja ovog teksta, nije odgovarao na pozive novinara, dok Bojić priznaje da je FUP tražio dokumentaciju u vezi s ovom nabavkom.


Djordjević: U Srbiji u 2017. godini 39 osoba stradalo zbog povreda na radu\nBeta 27. aprila 2018. 14:00\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Djordjević izjavio je danas da je u Srbiji tokom 2017, 39 osoba stradalo zbog povreda na radnom mestu.\nNavodeći da u svetu svake godine više od 2,7 miliona ljudi izgubi život usled profesionalnih bolesti i povreda na radu, Djordjević je kazao da je obaveza svakog poslodavca da zaposlenima obezbedi uslove za bezbedan i zdrav rad na radnom mestu.\n„Svaki radnik u Srbiji na kraju radnog dana mora da se vrati bezbedan i zdrav svojoj porodici, od tog cilja Ministarstvo za rad neće odstupiti ni u jednom trenutku. Radna mesta u Srbiji moraju biti prvenstveno zdrava i bezbedna, svi zaposleni to zaslužuju“, kazao je Djordjević na obeležavanju Dana bezbednosti i zdravlja na radu.\nOn je kazao da je cilj kome Ministarstvo za rad teži u toj oblasti, smanjenje broja povreda na radnom mestu.\n„Zbog toga će Ministarstvo za rad i Uprava za bezbednost i zdravlje na radu biti posvećeni nastavku promocije bezbednosti i zdravlja na radu. Naša misija je unapredjenje sistema kojim se dostižu najviši standardi bezbednosti i zdravlja na radu, što zahteva zajednički rad svih učesnika u sistemu pa ćemo nastaviti saradnju sa poslodavcima, sindikatima, zaposlenima, visokoškolskim ustanovama“, kazao je Djordjević.\nPo njegovim rečima, većina povreda na radu i profesionalnih bolesti može se sprečiti zbog čega je prevencija najisplativiji način rešavanja pitanja bezbednosti i zdravlja na radnom mestu.\n„Zato danas promovišemo prevenciju kao vodeći princip za sprečavanje povreda na radu i profesionalnih bolesti. Bezbedno radno mesto čini zaposlenog zadovoljnim što je preduslov veće produktivnosti i uspešnosti kompanija, a one su garant prosperitetnijeg društva i snažnije privrede“, kazao je Djordjević.\nVršilac dužnosti direktora Uprave za bezbednost i zdravlje na radu Marina Furtula ocenila je da je ulaganje u bezbednost i zdravlje na radu „investicija koja unapredjuje poslovanje i dobrobit svih zaposlenih“.\n„U uslovima ubrzanog ekonomskog razvoja i žive privredne aktivnosti, briga o zdravlju i bezbednosti radnika je jedan od imperativa i ciljeva u radu Ministarstva za rad, zato ostajemo posvećeni daljem razvoju i uspostavljanju svetskih normi u ovoj oblasti“, kazala je Marina Furtula.\nOna je dodala da je ministar za rad formirao radnu grupu za izradu novog Zakona o bezbednosti i zdravlju na radu, koji će kako je ocenila, biti „moderniji i pratiti tehnički napredak“.\nDinar danas slabiji 0,1 odsto, kurs 118,0933 za evro\nBanka Poštanska štedionica otvorila ekspozituru u Bulevaru kralja…\nBeč: Nemoguće je dovoditi radnike iz zemalja izvan EU


Prosječna plata u RS prvi put veća nego u FBiHBh-index | Bh-index\nPrema objavljenim statističkim podacima, prosječna plata u Srpskoj u aprilu ove godine je iznosila 946 KM i za šest KM je veća nego u FBiH.\nMinistar privrede i preduzetništva Republike Srpske Vjekoslav Petričević rekao je da je, zahvaljujući primjeni Zakona o podsticajima u privredi Srpske, prvi put prosječna plata u Srpskoj veća nego u Federaciji BiH.\n– Prema objavljenim statističkim podacima, prosječna plata u Srpskoj u aprilu ove godine je iznosila 946 KM i za šest KM je veća nego u FBiH. Upravo primjena ovog zakona, koja je počela 1. jula prošle godine, uticala na ovaj rezultat. Јoš jednom pozivam privrednike da iskoriste mogućnosti ovog zakona i da 1. jula, kada počinje drugi obračunski period, apliciraju na ime povećanja plata radnika u svojim privrednim društvima – rekao je za Srnu Petričević.\nZakon o podsticajima u privredi Republike Srpske uspostavio je okvir za dodjelu podsticaja privrednim subjektima s ciljem povećanja konkurentnosti i produktivnosti privrede u Republici Srpskoj.\nPodsticajna sredstva predviđena ovim zakonom dodjeljuju se privrednim subjektima po dva osnova – povećanja plate radnika i podsticanja direktnih ulaganja.


Spartak Moskva - Blic Sport\nNavijači fudbalskog kluba PAOK napali su ruske novinare pred meč tog tima sa Spartakom iz Moskve u trećem kolu kvalifikacija za Ligu šampiona.\nMoskovski Spartak testira Čukarički\nFudbaleri Čukaričkog će od 31. januara do 14. februara boraviti na Kipru, gde će se pripremati za nastavk Superlige. U tom periodu odigraće i četiri prijateljske utakmice.\nBratski remi Spartaka i Zvezde na otvaranju stadiona u Moskvi /FOTO/\nNavijači moskovskog Spartaka želeli su da na otvaranju novog stadiona njihov tim igra sa Crvenom zvezdom i želja im je ispunjena, a duel bratskih klubova protekao je u prijateljskom tonu i završen je bez pobednika - 1:1 (1:0).\nLiga Evrope: Rijeka preko Štutgarta u istoriju, požar u Alkmaru prekinuo meč\nU revanš mečevima plej ofa za Ligu Evrope, fudbaleri Rubina su na svom terenu još jednom pobedili Molde 3:0, dok je Sent Galen napravio pravo iznenađenje trijumfom nad Spartakom u Moskvi 3:2 i plasirao se u grupnu fazu drugog po jačini evopskog takmičenja. Do istorijskog uspeha došla je Rijeka pošto je eliminisala Štutgart remijem 2:2 u gostima. Svi učesnici Lige Evrope neće biti poznati posle mečeva u četvrtak, jer je duel u Alkmaru između AZ-a i Atromitosa prekinut zbog požara i biće nastavljen u petak od 11 časova.\nFudbaler Sent Galena Kristijan Nuši, koji ima kosovski pasoš, zadržan je na ruskoj granici, jer nije dobio rusku vizu, prenose švajcarski mediji.\nŠalke prodao Hurada Spartaku iz Moskve\nŠpanski fudbalski internacionalac i dosadašnji član Šalkea Hose Manuel Hurado karijeru će nastaviti u moskovskom Spartaku.\nSpartak prodao prava na ime stadiona za 40 miliona dolara\nMoskovski Spartak prodao je jednoj lokalnoj banci pravo na ime stadiona u izgradnji za sumu od više od 40 miliona dolara.\nSada već bivši trener Valensije Unai Emeri naredne dve godine predvodiće tim Spartaka iz Moskve.\nPletikosa raskinuo ugovor da bi prešao u Seltik, a tamo ga nisu hteli\nHrvatski golman Stipe Pletikosa malo se preračunao kada je raskinuo ugovor sa moskovskim Spartakom jer je mislio da će sigurno postati novi čuvar mreže Seltika.\nSpartak prepolovio plate argentinskim reprezentativcima\nRuski fudbalski prvoligaš Spartak iz Moskve prepolovio je platu za ovaj mesec argentinskim internacionalcima Markosu Rohu i Nikolasu Parehi zbog toga što su se vratili sa zakašnjenjem sa Kopa Amerike.\nUprkos dobrim igrama u Ligi Evrope, eliminacija od Porta i poraz od Anžija (2:1) u prvenstvu koštali su trenera Spartaka iz Moskve Valerija Karpina mesta trenera.\nViljareal i tri portugalske ekipe u polufinalu Lige Evrope!\nFudbaleri Porta u velikom stilu su se plasirali u polufinale Lige Evrope i nakon ubedljive pobede u Portugalu od 5:1, podjednako efektni su bili i u Moskvi gde su porazili Spartak sa 5:2. PSV i Benfika igrali su 2:2 nakon čega su dalje prošli Portugalci, dok je i Braga u polufinalu posle 0:0 kod kuće sa Dinamom iz Kijeva. Viljareal je kao gost pobedio i u revanšu Tvente, ovog puta sa 3:1.


Erdogan pomenuo održavanje referenduma o pristupanju EU\nBeta 17. aprila 2017. 20:30\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan pomenuo je danas mogućnost organizovanja referenduma o nastavku pristupnih pregovora sa Evropskom unijom, dan posle pobede na plebiscitu o jačanju predsedničkih ovlašćenja.\n„Ostavili su nas da čekamo na kapiji Evropske unije 54 godine, zar ne“, rekao je on i dodao mogu da izadju pred narod s time da li da nastave sa procesom pridruživanja Uniji.\n„Možemo da idemo pred naš narod i poštovaćemo njegovu odluku“, rekao je Erdogan u govoru u predsedničkoj palati u Ankari.\nOn je takodje ponovio da bi Turska mogla da organizuje i referendum o ponovnom uvodjenju smrtne kazne, što su već ranije evropski zvaničnici označili kao nespojivo s evropskim vrednostima.\nErdogan je rekao da nije zabrinut zbog mogućeg protivljenja EU na ponovno uvodjenje smrtne kazne u Turskoj.\nOdnosi Ankare i EU napeti su poslednjih meseci, i turski predsednik je optužio neke evropske vodje da pribegavaju „nacističkoj praksi“ pošto je bilo zabranjeno turskim zvaničnicima da učestvuju na skupovima za tursku dijasporu u evropskim gradovima, posebno u Nemačkoj i Holandiji.\n„Evropska unija preti da će zamrznuti pregovore. Istini za volju to nije mnogo važno za nas. Nek nam samo saopšte svoju odluku“, rekao je Erdogan.


U Arilju počela izgradnja fabrike za preradu voća - Agro TV\nU Arilju počela izgradnja fabrike za preradu voća\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede u Vladi Republike Srbije Branislav Nedimović i zamenik ministra spoljnih poslova i spoljne trgovine Mađarske Levente Mađar prisustvovali su u Arilju polaganju kamena temeljca za fabriku za preradu voća ’H&S Fruits’, koja je zajednička investicija Srbije i Mađarske.\nNedimović je tom prilikom rekao da su prerada voća i izvoz u inostranstvo spas za poljoprivrednike u Srbiji, uz napomenu da će se u prvoj fazi u ariljskoj fabrici proizvoditi kaše i voćni koncentrati. Prema njegovim rečima, u Mađarskoj će se raditi dorada, dok je plan da u kasnijim fazama u Arilju bude kompletna proizvodnja.\nMinistar je rekao da je inicijativa za izgradnju fabrike potekla 2016. godine, kad je održana zajednička sednica vlada Srbije i Mađarske, a da je tokom protekle godine Vlada Srbije tražila partnere, kompanije sa mađarske i srpske strane, koje imaju dobre rezultate i snagu da iznesu projekat.\nRezultat će biti izvoz koncentrata koji nastaje kao produkt prerade industrijske maline i drugog voća, naveo je Nedimović, i podsetio na to da je Vlada u januaru odlučila da za razvoj prehrambene industrije izdvaja poseban novac.\nOn je izrazio zahvalnost mađarskim kolegama koje su prepoznale Srbiju kao dobrog političkog partnera, dodajući da je ta zemlja izdvojila 32 miliona evra za investicije na Zapadnom Balkanu.\nMađar je podsetio na to da je polaganje kamena temeljca za fabriku „H&S Fruits“ u Arilju rezultat razgovora premijera Srbije i Mađarske i želje da se mađarska ulaganja prošire i van AP Vojvodine. On je poručio da investitori prepoznaju podršku koju Vlada Srbije pruža investitorima.\n– Odabrali smo poljoprivredu kao primarni projekat za ulaganja – rekao je Mađar i dodao da Budimpešta deli isti stav sa Srbijom da bez snažne industrije i ekonomije ne postoji jaka nacionalna svest i napredak.\nPrema njegovim rečima, jačanju saradnje i prijateljstva dvaju naroda i vlada doprineće i zajednički poslovni projekti i investicije poput otvaranja ove fabrike u Arilju.\nMemorandum koji se odnosi na formiranje zajedničke kompanije mađarske i srpske privatne firme za proizvodnju i preradu voća u Arilju potpisan je u Budimpešti, 9. februara 2018. godine, posle zajedničke sednice vlada Srbije i Mađarske.\nFoto: vlada.rs, Free Images, Pixabay


Atanacković: Na sledećoj sednici ćemo raspravljati o visini minimalca - Ekonomske Vesti\nAtanacković: Na sledećoj sednici ćemo raspravljati o visini minimalca\n22. feb. 2016 Andrija Matić 0 Comments minimalac, minimalna plata, sindikati, Socijalno-ekonomski savet, Unija poslodavaca Srbije\nPredsednik Unije poslodavaca Srbije Nebojša Atanacković saopštio je da na današnjoj sednici Socijalno-ekonomskog saveta (SES) nije bilo reči o visini minimalne zarade, uz napomenu da će ta tema biti na dnevnom redu na prvoj narednoj sednici u martu.\nAtanacković je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije nakon sednice Socijalno-ekonomskog saveta rekao da je ta inicijativa sindikata stigla u savet i da će biti razmatrana na prvoj sledećoj sednici kolegijuma tog tela.\nOn je naveo da je na današnjoj sednici na dnevnom redu bilo 10 tačaka, među kojima i informacija o sprečavanju sindikalnog delovanja od strane poslodavaca u mnogim firmama u zemlji, a jedna od tema bili su i efekti primene Zakona o radu.\n← Vučić: Za Srbiju ekonomija najvažnija tema\nMihajlović: Jedna traka autoputa Niš-Priština biće gotova do 2023. →\nAtanacković: Nismo zadovoljni, ali prihvatamo\n29. sep. 2014 Andrija Matić Komentari su isključeni na Atanacković: Nismo zadovoljni, ali prihvatamo\nNemačka: Poslodavci koriste izbeglice za rušenje plata\nMinimalna plata u Venecueli povećana za 40 odsto


Žandarmima uslovne kazne zbog incidenta tokom Parade ponosa\nIncident tokom Parade ponosa 2014 / Foto: Print screen N1\nViši sud u Beogradu osudio je juče šestoricu pripadnika Žandarmerije na šestomesečne uslovne kazne zatvora, sa rokom provere od dve godine, zbog napada na braću predsednika Srbije i gradonačelnika Beograda Andreja Vučića i Predraga Malog tokom Parade ponosa 2014. godine.\nJedan žandarm je osuđen na osam meseci zatvora, uslovno na tri godine, dok je osmi pripadnik Žandarmerije oslobođen odgovornosti. Tužilaštvo je za sedmoricu optuženih zatražilo po dve godine zatvora, a za jednog 12 meseci, dok su pravni zastupnici žandarma smatrali da bi jedino pravična bila oslobađajuća presuda. Tokom suđenja koje je počelo još 30. aprila 2015, žandarmi su tvrdili da su tog dana postupili po zakonu i da nisu počinili krivična dela napada, zlostavljanja i mučenja, koja im se stavljaju na teret. Predsedavajuća sudskog veća sudija Svetlana Aleksić je, obrazlažući presudu, navela da je presuda doneta jer je sud poverovao svedočenjima neposrednih očevidaca, kao i na osnovu snimka televizije N1 sa mesta događaja. Ona je dodala da je sud odbacio izjave optuženih da su bili napadnuti i da su se branili i navela da Vučić i Mali, kako je sud utvrdio , nisu napali žandarme, kao i da je Mali pokušao da izvadi ličnu karti i da se legitimiše.\nReprezentativni Policijski sindikat Srbije saopštio je da nije zadovoljan presudom i dodao da će nastaviti da osuđenim žandarmima pruža svaku pravnu pomoć. “Kakva se poruka ovom presudom šalje svim policajcima u Srbiji? Sklonite se, ne radite svoj posao, možda je u pitanju nečiji brat, tetka ili neki rođak. Poruka je, u stvari, da će bahatost u budućnosti pobediti zakon. Međutim, zakon mora da bude isti za sve, a ne da se pod pritiskom javnosti ili politike donose ovakve odluke”, istakao je predsednik PSS Veljko Mijailović. On je izrazio nadu da će sudovi imati hrabrosti da u daljem postupku donesu oduku po pravu i pravdi, jer će ona imati posledice po sve pripadnike MUP-a Srbije.\nPredsednica Skupštine prekinula sednicu, pa promenila odlukuNovi Sad 30 godina nije dobio fabriku


Milan Pavkov, najnovije vesti - Naslovi.net\nDOŠAO je na "Marakanu" kao rezerva, ušao u 20. minutu, odbranio Zvezdi dva penala i fascinirao svoje fudbalske heroje. Mladi golman Radnika Stefan Ranđelović (22) je uprkos tesnom porazu svog tima, za nešto više od sat vremena doživeo nešto što… »\nMILAN Pavkov večeras nije bio raspoložen za fudbal. Napadač koji je ranije srušio Liverpul večeras je iznenadio na drugi način. Ušao je u igru u 46. minutu, a do kraja duela bio je neprimetan. Ipak, jedan njegov potez će se prepričavati… »\nKako se obrukao Milan Pavkov VIDEO\nMilan Pavkov, ljubimac navijača Crvene zvezde, ostaće upamćen kod navijača crveno-belih ne samo po važnim pogocima, već i po jednom od najvećih promašaja koje je video stadion u "Ljutice Bogdana". Zvezda je napadala tokom čitavog toka utakmice… »\nPravo je čudo kako ljubimac zvezdaša nije dao sve ovo... Postigao je tokom karijere u Zvezdi Milan Pavkov dosta važnih golova, poput onih Milanu, Liverpulu, pa i Partizanu u jednom derbiju... Ali ono što je obeležje njegovog obitavanja u crveno-belom… »\nNapadač Crvene zvezde je promašio iz neposredne blizine, iako je golman Radnika bio savladan. Napadač Crvene zvezde je promašio iz neposredne blizine, iako je golman Radnika bio savladan. Crvena zvezda je prvo primila gol u meču sa Radnikom iz… »\nRaspored sahrana i ispraćaja za utorak, 13. april\nJavno komunalno preduzeće "Lisje" objavilo je raspored sahrana i ispraćaja na teritoriji Grada Novog Sada za sutra, 13. april 2021. godine. • Milan (Ratomir) Pavkov (1941) 9.00 (urna) • Slavka (Novak) Pešut (1949), 9.00 • Milan (Ljubomir)… »\nRaspored sahrana za utorak, 13. april, na grobljima u Novom Sadu koja su pod ingerencijom JKP "Lisje". NOVI SAD Gradsko groblje 09.00 - Savka Pešut (1949) 09.00 - Milan Pavkov (1941) - urna 09.45 - Milan Petković (1952) 10.30 - Marija Mergel (1939)… »\n“Falčineli ima otvorenu ranu, dobro je da noga nije pukla”\nTrener Crvene zvezde Dejan Stanković bio je u šoku kada je video nogu svog napadača Dijega Falčinelija koji se povredio tokom utakmice sa Partizanom. Zvezda je pobedila “večitog rivala” 1:0, na stadionu “Rajko Mitić” u 164. večitom derbiju… »\nFudbaler Crvene zvezde Dijego Falčineli je doživeo nezgodnu povredu protiv Partizana, a nedugo po završetku meča objavljena je i fotografija njegove noge. Falčineli je utakmicu protiv Partizana napustio nakon nešto više od 40 minuta provedenih u… »\nN1 Info pre 37 minutajoš 46 povezanih


Vučić: Pokušaćemo da napravimo fabriku vakcina u Srbiji - Sputnjik Srbija\n13:23 24 Jun 2021\n15:49 22.01.2021 (osveženo 16:53 22.01.2021) Preuzmite kraći link\n"Pokušaćemo da se u Srbiji napravi fabrika vakcina", izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i naglasio da je odziv građana za vakcinaciju veći od očekivanog.\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je da će vakcine biti potrebne još koju godinu, tri, četiri sigurno, dok se ne pronađe lek za bolest koju izaziva virus kovid 19, i da će se raditi na tome da je sami proizvodimo.\nVučić je ukazao da posebno zabrinjava novi soj korona virusa, iz Velike Britanije, koji je veoma opasan i koji Britance tera na masovnu vakcinaciju, ali i na zaključavanje.\nTaj soj se, kaže, približava i Evropi, a biće vrlo teška situacija na Balkanu, ako se tome ne odupru najveći, poput Francuske i Nemačke.\n"Za tu imunizaciju potrebno je da rešimo infrastrukturno problem, i pokušaćemo da napravimo fabriku vakcina u Srbiji, da možemo sami da proizvodimo dovoljno vakcina za naše stanovništvo, a i za nekoga u okruženju", rekao je Vučić.\nOn je primetio da je situacija sa vakcinom protiv kovida pokazala da velike zemlje uvek uzmu sve i da je najbolja deviza - "u se i u svoje kljuse".\n"Ćuti, ne kukaj mnogo, radi, obezbeđuj vakcine za svoj narod. Pokazalo se da smo uspešniji, a to što svi pričaju o solidarnosti... to ''mačku o rep'' okačite. Svi gledaju sebe kada je teško", rekao je Vučić.\nZa sada vakcina ima dovoljno\n"U Srbiji za sada ima vakcina, danas je bio odličan odziv", rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić nakon sastanka sa vladikom šumadijskim Jovanom, u crkvi posvećenoj Svetim velikomučenicima kragujevačkim u Šumaricama.\nBiće teško, grčevito se borimo za svaku vakcinu, rekao je danas predsednik Aleksandar Vučić i dodao da se nada dobrim vestima sledeće nedelje.\nUkazao je da neke evropske zemlje dobiju u odnosu na broj stanovništva pet puta više vakcina, nego što je dogovoreno, a pravili su bilateralne ugovore i jedni i drugi.\nSrećom, dodaje, mi se nismo oslonili na to i znali smo da moramo da tražimo vakcinu i na drugim stranama da bi sačuvali svoj narod.\nOn je novinarima rekao da se kroz "bitku" za vakcine prelama budućnost zemalja, te da se, figurativno rečeno, upravo sada, kroz nabavku vakcina i imunizaciju stanovništva, prave i velike prednosti i ogromni zaostaci.\n„Nikada se svetski poredak i odnosi među zemljama nisu menjali kao sada u vreme korone. Zato je za nas važno da u ovoj godini, nabavimo što više vakcine, budemo vredni i radni. Sada se prave velike prednosti i ogromni zaostaci. Sve će biti drugačije za šest meseci ili godinu dana, i tada ćete videti neke zemlje koje su otišle u nebesa, neke koje su bukvalno propale, a da neke koje mislimo da su mnogo razvijenije od nas i velika sila budu na dnu“, rekao je Vučić u Kragujevcu.\nPodsetio je da je farmaceutski koncern Fajzer svima smanjio dostava vakcina za pola.\n„Nama je trebalo da dostave po 19.500 nedeljno, a drugu nedelju zaredom dostavljaju samo oko 9.700. Oni kažu smanjili su i Nemačkoj za milion i Poljskoj za 200.000. To nabavlja EU“, rekao je Vučić.\nIstakao je da zbog te situacije mnogi prekidaju imunizaciju, i raste im broj mrtvih svuda.\nKao primer naveo je da je u Italiji broj umrlih dostigao 90. 000, a kod nas je 3. 800, što nisu baš iste proporcije, a oni, podvlači, su mnogo razvijeniji od nas.\nU vezi upita Severne Makedonije za vakcinama iz Srbije, Vučić je ocenio da je time makedonski premijer Zoran Zaev pokazao odgovornost prema svom narodu.\n„Tim vakcinama spasiće jedan promil ili jedan odsto života u narednim mesecima. Pametan je čovek što je nešto tražio“, dodao je on.\nVučić je kazao da je problem što neke zemlje ne dozvoljavaju da se drugima daju vakcine, jer hoće da imaju punu kontrolu nad izvozom cepiva.\n13:10 Rusija upozorava na novi plan terorista i „Belih šlemova“: Insceniraće hemijski napad u Idlibu\n12:46 „Zamislite to vam govori zemlja koja je stvorila Jasenovac, Jadovno, Prebilovce...“


EXPRES VESTI - Ljubavnicu napadača iz Las Vegasa na aerodromu dočekali agenti FBI\nLjubavnicu napadača iz Las Vegasa na aerodromu dočekali agenti FBI\nPrijateljica napadača u Las Vegasu Stivena Pedoka vratila se sa Filipina u Las Vegas gde su je noćas na aerodromu sačekali agenti američkog Federalnog istražnog biroa (FBI).\nZvaničnica sa Filipina rekla je da je partnerka napadača iz Las Vegasa Merilu Denli bila na Filipinima u vreme napada.\nPortparolka za imigraciju na Filipinima Antonet Mangrobang rekla je danas da je Denli stigla na Filipine 25. septembra letom iz Hongkonga. To je gotovo nedelju dana pre nego što je njen partner Stiven Pedok ubio 59 ljudi na koncertu kantri muzike u Las Vegasu.\nŠerif okruga Klark rekao je neposredno posle napada u Las Vegasu da se prijateljica napadača Merilu Denli smatra "osobom od interesa". Policija je ubrzo posle toga saopštila da su stupili s njom u kontakt, kao i da nije bila u zemlji za vreme napada.\nMore in this category: « Padok poslao 100.000 dolara na Filipine nekoliko dana pre terora u Las Vegasu\tSnimci odrubljivanja glava nađeni kod danskog biznismena »


Kanada sa 80 milijardi dolara POMAŽE firme i radnike - Bizlife.rs\n19:38 Otava, 18.03.2020.\nKanadski premijer Džastin Trudo objavio je novi plan od 27 milijardi kanadskih dolara (17 milijardi evra) pomoći i 55 milijardi u obliku odlaganja poreza da pomogne toj zemlji u suočavanju sa pandemijom korona virusa.\n“U ovom vanrednom periodu naša vlada preduzima vanredne mere”, rekao je Trudo na konferenciji za novinare ispred svoje zvanične rezidencije.\n“Obezbedićemo do 27 milijardi dolara direktne podrške radnicima i kanadskim firmama i 55 millijardi da odgovorimo na potrebe likvidnosti kanadskih porodica i firmi u obliku odlaganja poreza, da bi pomogli u stabilizaciji ekonomije”, rekao je on.\nOn je rekao da ta podrška od ukupno 82 milijardi dolara predstavlja više od tri odsto kanadskog BDP.\nIako se efekti pandemije sve više osećaju u kanadskoj privredi, “mere će omogućiti Kanađanima da plate svoje kirije i kupe osnovne namirnice i pomoći će firmama da nastave da plaćaju svoje zaposlene i svoje račune u ovo neizvesno vreme”, rekao je Trudo.\nporez pomoc kanada trudo


Devizne rezerve Srbije porasle na 16,45 milijardi evra - 13.12.2021, Sputnik Srbija\nUživo: Lavrov u razgovoru sa novinarima o aktuelnim pitanjima ruske spoljne politike /video/\nDevizne rezerve Srbije porasle na 16,45 milijardi evra\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije iznosile su na kraju novembra ove godine 16,45 milijardi evra, što je za 175,3 miliona evra više nego u oktobru. 13.12.2021, Sputnik Srbija\nDeviznim rezervama na ovom nivou obezbeđuje se pokrivenost novčane mase M1 od 144 odsto i više od šest meseci uvoza robe i usluga, što je dvostruko iznad standarda kojim se utvrđuje adekvatan nivo pokrivenosti uvoza robe i usluga deviznim rezervama, saopšteno je iz NBS.Neto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) iznosile su na kraju novembra 13,93 milijarde evra i veće su za 76 miliona evra u odnosu na kraj prethodnog meseca.Na povećanje deviznih rezervi u novembru dodatno je uticao pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 231,8 miliona evra, u najvećoj meri po osnovu jačanja dolara prema evru za 3,1 posto.Navedeni faktori, koji su u novembru delovali u smeru povećanja deviznih rezervi, bili su više nego dovoljni da pokriju odlive radi izmirenja deviznih obaveza države po osnovu deviznih kredita i drugim osnovima (ukupno 113 miliona evra), kao i po osnovu aktivnosti NBS na domaćem deviznom tržištu (neto odliv 135 miliona evra).Obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u novembru iznosio je 701,2 miliona evra i bio je za 107,7 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. Tokom 11 meseci ove godine, u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 5,99 milijardi evra, prenosi Tanjug.U novembru, kao i od početka ove godine, vrednost dinara prema evru gotovo je nepromenjena. Narodna banka Srbije je na međubankarskom deviznom tržištu u novembru prodala 110 miliona evra. Posmatrano od početka godine, NBS je, radi održavanja relativne stabilnosti na deviznom tržištu, neto kupila 850 miliona evra.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) iznosile su na kraju novembra 13,93 milijarde evra i veće su za 76 miliona evra u odnosu na kraj prethodnog meseca.\nNeto prilivi u devizne rezerve su u novembru ostvareni po osnovu devizne obavezne rezerve banaka u iznosu od 40,1 milion evra, donacija 16,8 miliona evra, prodaje državnih hartija od vrednosti na domaćem finansijskom tržištu 15,4 miliona evra, kao i po osnovu upravljanja deviznim rezervama i drugim osnovama (ukupno 119,2 miliona evra).\nNa povećanje deviznih rezervi u novembru dodatno je uticao pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 231,8 miliona evra, u najvećoj meri po osnovu jačanja dolara prema evru za 3,1 posto.\nNavedeni faktori, koji su u novembru delovali u smeru povećanja deviznih rezervi, bili su više nego dovoljni da pokriju odlive radi izmirenja deviznih obaveza države po osnovu deviznih kredita i drugim osnovima (ukupno 113 miliona evra), kao i po osnovu aktivnosti NBS na domaćem deviznom tržištu (neto odliv 135 miliona evra).\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u novembru iznosio je 701,2 miliona evra i bio je za 107,7 miliona evra veći nego u prethodnom mesecu. Tokom 11 meseci ove godine, u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 5,99 milijardi evra, prenosi Tanjug.


Sarajevo ipak pristaje na mini-Šengen? - Novi Standard\nU poslednjih nekoliko dana u Sarajevu se sve češće čuje kako je „mini-Šengen” dobar i za BiH. To misle i lider SDA Bakir Izetbegović i Denis Zvizdić\nInicijativa za pristupanje BiH „mini-Šengenu”, koju je pre nekoliko dana srpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik pokušao da ozvaniči i institucionalno, nije više nepoželjna tema ni u političkim krugovima u Sarajevu.\nMogućnost da BiH postane deo te inicijative trenutno podržavaju i predstavnici Bošnjaka, koji su u početku odbacivali Dodikov predlog uz obrazloženje da BiH ne može na to pristati zbog „izvesne opasnosti od gubitka suvereniteta” i zato što su „evropske integracije prioritet”.\nNakon što su bošnjački i hrvatski član Predsedništva BiH Šefik Džaferović i Željko Komšić odbili zahtev srpskog člana i zatražili da se o aktuelnoj regionalnoj saradnji izjasni Savet ministara BiH, u javnosti su počele da kruže i tvrdnje da bi pristanak BiH na „mini-Šengen” značio i povratak u „političku, kulturnu i ekonomsku orbitu Beograda”, to jest svojevoljnu integraciju u buduću „veliku Srbiju”.\nMeđutim, u poslednjih nekoliko dana u Sarajevu se sve češće čuje kako je „mini-Šengen” dobar i za BiH. To misle i lider SDA Bakir Izetbegović i visokopozicionirani kadar njegove stranke Denis Zvizdić, koji se više ne slažu s onima koji u novom regionalnom povezivanju ne vide ekonomske, nego političke motive.\n„’Mini-Šengen’ je šansa za BiH. To nije politička asocijacija, to nije ’velika Albanija’ ni ’velika Srbija’. To je ekonomska asocijacija i ne smemo se bojati konkurencijskog pritiska Srbije. ’Mali-Šengen’ će biti dobra vežba za EU”, izjavio je Izetbegović.\nZvizdić je uveren da će „mini-Šengen”, osim ekonomskih prednosti, voditi i relaksaciji političkih odnosa u regionu, kao i ubrzanom rešavanju svih otvorenih pitanja.\nPrvobitna reagovanja iz Sarajeva neki od poznatih univerzitetskih profesora iz Srpske ocenili su kao „produkt srbofobne politike” i protivljenje „svemu što dolazi iz Beograda i Banjaluke”.\n„Iako je ova ideja podržana od strane SAD i EU, ali i drugih članica regiona, ponašanje političkog Sarajeva je takvo da oni odmah strahuju od dominacije Srbije. Činjenica je da će Srbija biti najdominantnija članica, ali će i BiH dobiti jednake šanse, jer je reč o tržištu od 18 miliona ljudi… Tu je reč isključivo o animozitetu prema svemu što dolazi od strane Srbije i Srpske”, rekao je za „Glas Srpske” Željko Budimir, profesor iz Banjaluke.\nPredsedavajući Savetu ministara BiH Zoran Tegeltija smatra da je dobro što u BiH o „mini-Šengenu” menjaju stavove oni koji su u jednom trenutku bili najveći protivnici regionalne saradnje. On se nada da će BiH pre kraja narednog meseca zvanično postati deo te saradnje.\n„Mi ćemo u naredne dve sedmice za Predsedništvo BiH pripremiti svoje viđenje o priključenju BiH i nadam se da će predsedništvo, kao organ koji je zadužen za vođenje spoljne politike, dati saglasnost i da će BiH pristupiti tom sporazumu”, potvrdio je Tegeltija za portal „Vijesti”.\nAutor Dušanka Stanišić\nPreporučujemoBakir IzetbegovićBiHDenis ZvizdićDušanka StanišićMini šengenSarajevoSrbija


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 16.Mar.2019, 04:18\nU Slovačkoj se danas održavaju predsednički izbori, a prema anketama, među 13 kandidata vode Zuzana Čaputova i Maroš Šefčovič.\nMaroš Šefčovič, potpredsednik Evropske komisije iskusni je političar koga podržava vladajuća stranka >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Smer-SD, prenosi AP.\nOdlazeći predsednik Slovačke Andrej Kiska, liberalni biznismen koji se ne slaže s vladom, podržao je Čaputovu i neće se kandidovati za drugi mandat.\nSlovački predsednik ima po ustavu više protokolarnu ulogu, ratifikuje međunarodne sporazume i imenuje najviše sudije uključujući predsednika Vrhovnog suda, on je i glavni zapovednik oružanih snaga i ima pravo veta.\nUkupno 13 kandidata učestvuje na izborima za petog po redu predsednika Slovačke, a ako nijedan kandidat ne osvoji većinu u subotu, drugi krug će se održati 30. marta, navodi agencija.\nRTS: Predsednički izbori u Slovačkoj\nSlovaci danas biraju predsednika\nU Slovačkoj se danas održavaju predsednički izbori, a prema anketama, među 13 kandidata vode Zuzana Čaputova i Maroš Šefčovič...Čaputova je advokat s malo političkog iskustva, aktivistkinja za zaštitu životne sredine i žestoka kritičarka vlade. Ona se protivi zabrani abortusa i zalaže...


Vlada uplatila sredstva za tuđu njegu | Banjaluka.net\nVlada uplatila sredstva za tuđu njegu\nVlada Republike Srpske uplatila je lokalnim zajednicama redovna mjesečna sredstva za ostvarivanje prava na novčanu pomoć i prava na dodatak za pomoć i njegu drugog lica za januar u iznosu od 1.813.658 KM.\nIsplata za januar realizovana je prema 29.338 korisnika, od čega je 4.932 korisnika prava na novčanu pomoć i 24.406 korisnika prava na dodatak za pomoć i njegu drugog lica, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\n“Ovom isplatom obezbijeđena su sredstva i za zdravstveno osiguranje za one korisnike koji ga ostvaruju po osnovu korišćenja ova dva prava”, navodi se u saopštenju.\nPrema Zakonu o socijalnoj zaštiti, u dijelu koji se odnosi na obaveze Republike Srpske, Vlada Srpske lokalnim zajednicama uplatila je 50 odsto sredstava za ostvarivanje prava na novčanu pomoć i prava na dodatak za pomoć i njegu drugog lica.\nPreostalih 50 odsto sredstava obezbijediće lokalne zajednice koje će narednih dana izvršiti isplatu ukupnog iznosa prema korisnicima.\nBogdanić: Poboljšati život lica sa invaliditetom\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić i predstavnici saveza i udruženja lica sa invaliditetom zaključili su na današnjem sastanku da bi se u narednom periodu trebalo raditi na unapređenju zakonske regulative za poboljšanje kvaliteta života lica sa invaliditetom.\nZaključeno je i da je s tim u vezi potrebno i aktivnije učešće Interresornog radnog tijela, te dogovoreno održavanje redovnih sastanaka predstavnika Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Srpske i saveza i udruženja koja okupljaju lica sa invaliditetom, saopšteno je iz ovog ministarstva.\nNa sastanku je bilo riječi o aktuelnim pitanjima, izazovima i poteškoćama sa kojima se suočavaju osobe sa invaliditetom, ali i o dosadašnjoj saradnji u oblasti unapređenja kvaliteta njihovog života.\nPredstavnici nevladinih organizacija razgovarali su sa ministrom i o finansiranju rada saveza, a bilo je riječi i o isplati naknada za tuđu njegu i pomoć.\nUčesnici sastanka saglasili su se da se u narednom periodu intenzivno i zajednički radi na poboljšanju i “pravednijem ciljanju socijalnih davanja”.\nTema razgovora bila je i nova strategija za poboljšanje položaja lica sa invaliditetom, koja bi prema zaključcima sa sastanka što prije trebalo da bude usvojena.


21. 01. 2022 11:23\nFILADELFIJA - Najbolji teniser svijeta Novak Ðoković odlikovan je ordenom Nikole Tesle, saopšteno je iz Tesline naučne fondacije iz SAD, koju čine američki Srbi, Amerikanci i obožavaoci srpskog genija iz čitavog svijeta.\n16. 01. 2022 12:22\nTesla S Plaid - maksimalna brzina 282 km/h\n09. 01. 2022 17:38\nKada je Tesla lansirao Model S Plaid, najavio je impresivnu maksimalnu brzinu od 322 km/h, ali to neće biti moguće.\nTesla duplirao prodaju automobila u 2021.\n04. 01. 2022 07:42\nAmerički proizvođač isporučio je širom svijeta preko 930 hiljada vozila.\n03. 01. 2022 20:19\nTesla je u rekordnoj 2021. godini prodao više automobila nego što ih je proizveo, pokazuju podaci koje je objavila ta kompanija.\n03. 01. 2022 09:05\nNJUJORK - Kompanija "Tesla" je objavila u nedjelju da je isporučila 308.600 električnih vozila u četvrtom kvartalu 2021. godine, nadmašivši prethodni kvartalni rekord, kao i očekivanja analitičara.\n"Tesla" opoziva više od 475.000 električnih automobila tipa model tri" i model S zbog problema sa prtljažnikom i kamerom koja snima okolinu iza vozila, što povećava rizik od sudara, saopštila je američka agencija za bezbjednost u saobraćaju.


Izvor: Politika, 31.Jan.2012, 01:27\nPoslednja prošlogodišnja plata u odnosu na novembar u Beogradu „skočila” 13,9 odsto. – Gradski prosek iznosi 53.979 dinara\nNajviše razloga da slave u prvim danima ove godine u glavnom gradu imali su stanovnici Vračara jer su, prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, dobili najveće prosečne plate u prestonici.\nSa decembarskom neto zaradom od 63.807 dinara postali su šampioni u statistici prestoničkih primanja, nadmašivši čak i Novobeograđane >> Pročitaj celu vest na sajtu Politika << koji, kao po pravilu, uglavnom osvajaju tu titulu.\nNajmanji „berićet” bio je u Sopotu gde je zarada bila 2,4 puta manja od vračarske. Morali su Sopoćani da se zadovolje sa prosečnih 26.834 dinara. Jedino što može da ih bar donekle uteši jeste činjenica da je gradski prosek u primanjima za 10.092 dinara nadmašio onaj u Srbiji, koji iznosi 43.887 dinara. Decembarske plate u odnosu na novembar u Beogradu su „skočile” za 13,9 odsto.


UO ZZZ CG: Preko tri miliona eura za projektno angažovanje nezaposlenih sa evidencije – ZZZCG\nUO ZZZ CG: Preko tri miliona eura za projektno angažovanje nezaposlenih sa evidencije\n-Od tog boja, 293 lica će biti zaposlena tokom trajanja projekta, što čini 69% uključenih lica. Nakon završetka projekta biće zaposleno 140 lica sa invaliditetom, u najkraćem trajanju od devet mjeseci. Napominjem da svi predloženi projekti za krajnji rezultat imaju zapošljavanje nakon završetka projekta – najavio je direktor Zavoda Suljo Mustafić i poželio izvođačima projekata uspješnu realizaciju i ostvarenje zacrtanih projektnih ciljeva. Poslodavcima je poručio da je Zavod i voljan i spreman da i ubuduće ostvaruje partnerske odnose, a sve u cilju otvaranja novih radnih mjesta i pružanja ravnopravnih uslova na tržištu rada licima sa invaliditetom.\n-Kroz programe “Osposobljavanje za samosatalan rad” i “Osposobljavanje za rad kod poslodavca”, biće angažovano 500 nezaposlenih.\nPrvi program je namijenjen nezaposlenima kojima je nedostatak praktičnih znanja i vještina identifikovan kao prepreka u zapošljavanju. Drugi se odnosi na nezaposlene sa stečenim srednjim obrazovanjem, bez radnog iskustva u nivou obrazovanja. Za finansiranje oba programa opredijeljeno je 819.000 eura a Zavod će učesnicima finansirati zaradu u iznosu od 222 eura – saopštio je direktor Zavoda dodajući da će i ove godine, kroz Projekat “Neka bude čisto”, biti angažovano 100 lica iz evidencije, sa otežanim faktorima zapošljavanja, koji će na period od tri mjeseca u javnim komunalnim preduzećima brinuti o čistoći na magistralnim i regionalnim putnim pravcima. Zarada po jednom radniku iznosiće 250 eura za šta je Zavod, shodno odluci Upravnog odbora, opredijelio 51.000 eura.


Početna radionica Centar za kulturu „Kostolac“ - SEVOI Financial Consulting\nPočetna radionica Centar za kulturu „Kostolac“ https://sevoifc.com/wp-content/uploads/2021/11/KOSTOLAC-Naslovna-1024x768.jpg 1024 768 Zoran Grubiša Zoran Grubiša https://secure.gravatar.com/avatar/d1d7b5ec97ae7cd51c85d4291c117839?s=96&d=mm&r=g 25/11/2021 25/11/2021\nZaposleni SEVOI Financial Consulting-a na početnoj radionici upoznali su direktorku, Rukovodioca i članove Radne grupe Centra za kulturu „Kostolac“ o važnosti izrade dokumentacije sistema Finansijskog upravljanja i kontrole i implementaciji samog projekta, dinamici izrade kao i predstojećim koracima naše buduće saradnje. Takođe, jasno smo definisali sve procese i procedure Centra za kulturu „Kostolac“.\nUstanova Centar za kulturu „Kostolac“ osnovana je 2012. godine. Osnivač Centra za kulturu „Kostolac“ je lokalna samouprava, odnosno Skupština Gradske opštine Kostolac. Ustanova obuhvata kulturu, sport, turizam i muzejsku delatnost. Zakonom o kulturi koji je Skupština Srbije usvojila 2009. godine, kojim je ova oblast sistemski uređena, utvrđuje se opšti interes u kulturi, način ostvarivanja opšteg interesa u kulturi i obavljanje kulturnih delatnosti, kao i prava, obaveza i odgovornosti Ustanove, kao i osnivača, odnosno Gradske opštine Kostolac.\nCentar za kulturu „Kostolac“ kao javna ustanova, dobila je podršku Gradske opštine Kostolac da može da preuzme brigu i o sportskim objektima i od 2016. godine prerasta u Kulturno-sportski centar „Kostolac“. Novoj ustanovi na upravljanje su predati: Topoljar, Dom omladine, sportska hala i fudbalski stadion u Kostolcu. Na ovaj način Kulturno-sportski centar „Kostolac“ dobija još veća ovlašćenja, čime mu se daje mogućnost da njegov rad bude još potpuniji i sadržajniji.\nZaposleni u ovoj ustanovi trude se, da sa velikom pažnjom i obzirom, vrše dobar odabir programa, kako bi zadovoljili kulturne potrebe celokupnog stanovništva.\nZahvaljujemo se direktorki, Rukovodiocu i članovima Radne grupe na gostoprimstvu i početku uspešne saradnje.


Avion kompanije "Er Kairo" koji je trebalo da poleti za Hurgadu u utorak ujutru u 6.30 sati, je zbog kvara poleteo 18 sati kasnije i napustio je Aerodrom "Nikola Tesla" u sredu pola sata nakon ponoći.\nOko 170 putnika, među kojima je bilo i mnogo dece, u utorak je na aerodromu čekalo na ovaj let satima. Ne znajući razlog kašnjenja aviona na gejtu su proveli više od osam sati.\nIz kompanije "Er Kairo" rekli su za "Blic" da let kasni zbog tehničke prirode, tačnije da je avion u kvaru.\n- Činimo sve kako bi se otklonio kvar na avionu, nadamo se da ćemo uspeti danas da realizujemo planirani let za Hurgadu. U međuvremenu, smestićemo putnike u hotel na Novom Beogradu - naveli su iz ove kompanije.\nKako nije bilo izvesno kada će avion biti osposobljen za let, kompanija je putnike nakon višesatnog čekanja smestila u hotel na Novom Beogradu, što su za "Blic" potvrdili i neki od putnika koji su čekali na ovaj let.\n- Smešteni smo u hotel i čekamo nove informacije. Trebalo bi da krenemo put Egipta u 23.15 časova, tako su nam rekli iz avio-kompanije - rekla je za "Blic" jedna od putnica napominjući da svakog trenutka čeka da ih iz "Er Kaira" pozovu i potvrde da će avion krenuti put Hurgade.\nIstu informaciju su nam dali i iz kompanije "Er Kairo".\n- Plan je da avion poleti večeras u 23.15 - rekli su kratko iz ove kompanije.\nGejt za ukrcavanje u avion bio je otvoren nešto pre 23 sata i bilo je najavljeno da će avion poleteti u 23.15, međutim, sa piste je odleteo gotovo pola sata nakon ponoći.


Podsticaj Telekoma Srbija za tri perspektivna startapa | PC Press\nPodsticaj Telekoma Srbija za tri perspektivna startapa\n28. septembar 2021. PC Press\nTimovi koji razvijaju tehnološke inovacije u oblasti digitalnog zapošljavanja, edukacije i upravljanja poslovnom dokumentacijom dobili su novčani podsticaj od ukupno 20.000 evra za dalji razvoj svojih proizvoda u okviru progama mts startap ubrzanje. Ovaj program Telekom Srbija realizovao je ove godine po četvti put u partnerstvu sa organizacijom Startit, sa kojom ostvaruje višegodišnju saradnju na osnaživanju domaćeg startap ekosistema pre svega kroz edukativnu platformu Startit Rast.\nPobednici mts startap ubrzanja sa žirijem\nTri značajna podsticaja\nPodsticaj su dobili timovi Recrooit, platforma za zapošljavanje zasnovana na preporukama profesionalaca, Bracelet Maker, STEM kit i robot igračka namenjeni devojčicama uzrasta od 8 do 12 godina, kao i DocsCube, platforma za napredno upravljanje, deljenje i skladištenje dokumenta u nekoj organizaciji. Ovi timovi su, prema oceni petočlanog žirija, ostvarili najveći napredak tokom tromesečnog programa Startit Rast, pokazavši ujedno izuzetnu spremnost da se u potpunosti posvete usavršavanju svog digitalnog proizvoda i njegovom plasiranju na tržište.\n„Napravljen je ozbiljan iskorak u skorijem periodu na mapiranju strukture i potreba domaćeg startap ekosistema. Telekom Srbija je pokrenuo ovaj program upravo kako bi podstakao timove u onoj najranjivijoj, ranoj fazi razvoja da u što kraćem roku slože sve potrebne kockice i postignu usaglašenost proizvoda i potreba tržišta. Sva ta iskustva koristićemo ubuduće za dalju podršku domaćim i regionalnim startapima koji svojim inovacijama stvaraju novu vrednost i pomeraju granice tehnološkoga razvoja“, izjavila je Mila Milenković, direktorka Sektora za strategiju Telekoma Srbija.\nPročitajte i: Engleski startap uslužno pere veš na ekološki način\nTelekom Srbija, pored novčanog podsticaja, u okviru programa mts startap ubrzanje obezbeđuje za nagrađene timove i dodatno mentorsko savetovanje, besplatne servise i podršku prilikom izlaska na tržišta regiona na kojima je prisutan. Startit Rast, kao najstariji akceleratorski program u Srbiji, ranije poznat pod imenom Startap akademija, od ove godine je pored novog imena dobio i novi koncept. Svaki tim je imao prilagođeni pristup i 1-1 mentorsku podršku, kao i specijalne programe koji su organizovani u saradnji sa partnerom akceleratora, Google for Startups.\nTim Bracelet Maker\n„Ovogodišnje izdanje programa je bio svojevrstan eksperiment gde smo želeli da pružimo dublju i individualizovanu podršku svakom timu. Naučili smo mnogo toga što će nam pomoći da naredna izdanja programa učinimo još kvalitetnijim iz godine u godinu, a imali smo tu sreću da radimo sa najboljim timovima do sada. Posebno nam je drago što smo po prvi put u istoriji programa imali 50% startapa sa ženama u osnivačkom timu, od čega se čak dva takva tima nalaze među pobedničkim“, izjavio je Vukašin Stojkov, suosnivač Startita i programski direktor Startit Rasta.\nKao deo šire inicijative pod nazivom „Pokrećemo pokretače“, kojom kompanija osnažuje pojedince i organizacije da u svom okruženju pokreću pozitivne promene, mts startap ubrzanje predstavlja program namenjen prevashodno tehnološkim preduzetnicima koji se nalaze u početnoj fazi razvoja svoje poslovne ideje.\nTagovi: startap, Startit, Telekom Srbija\n← Facebook stopirao kreiranje Instagrama za decu\nGoogle Meet prevodi govor u kucanu reč →


Srednjoškolski centar "Petar Kočić" dobio odličnu ocjenu od tima za eksternu evaluaciju - Zvornicki.ba\nSrednjoškolski centar “Petar Kočić” dobio odličnu ocjenu od tima za eksternu evaluaciju\nŠestočlani tim za eksternu evaluaciju boravio u Srednjoj školi “Petar Kočić” Zvornik. U okviru projekta za razvoj kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje u našoj školi boravio je šestočlani tim za eksternu evaluaciju koji je pregledao rad svih zaposlenih sa ciljem ocjenjivanja rada u ovoj ustanovi, a akcenat je bio na stručnim školama.\nPo riječima direktorice škole Biljane Pisić radi se o značajnom procesu koji će od sljedeće godine biti redovna praksa koju je predvidio Zakon o srednjem obrazovanju.\n– Kada nešto radite sa uspjehom i postižete dobre rezultate onda to neko treba i da vrednuje. Stoga je u našoj školi\nboravio mješoviti tim za eksternu evaluaciju na nivou BiH. Oni su nakon obilaska škole i sagledavanja naših kapaciteta imali posjete časovima, potom održali sastanke sa školskim timom za samoevaluaciju, sa predstavnicima Savjeta učenika, Savjeta roditelja, profesorima i privrednicima, te izvršili preglede kompletne dokumentacije koju škola posjeduje – istakla je Pisić i dodala da je školski tim za samoevaluciju, sagledavajući sedam standarda predviđenih projektom, za školu dao ocjenu odličan.\nFOTO: Arhiv Biljana Pisić u društvu gradonačelnika Stevanovića\n– Tim za eksternu evaluaciju je pregledao rad svih zaposlenih u školi, a u projekat su uključeni predstavnici resornog\nministarstva, Republičkog pedagoškog zavoda RS, privrednici, roditelji, učenici, te kolege iz ostalih škola u BiH koje su dio projekta.\nNaš zadatak je bio da realno prikažemo sve što radimo u školi, te da pokažemo kakva je naša saradnja sa lokalnom zajednicom, državnim institucijama, roditeljima, te drugim školama iz Evrope – rekla je Pisić.\nPrema njenim riječima završetkom ovog projekta diplome svih učenika srednjih stručnih škola će biti isto vrednovane kao i u zemljama EU, odnosno bez dodatnih polaganja će moći konkurisati za posao ili na upis na fakultete u tim zemljama.


Kongres sprečio pomoć za vatrogasce i hitne službe\nPotpredsednik SAD Džozef Bajden pruža podršku nastavnicima, policiji i vatrogascima, koji traže usvajanje zakona o federalnoj pomoći vrednoj 35 milijardi dolara\nTržište rada u Sjedinjnim Državama i dalje je u vrlo lošem stanju, pogotovo kada je reč o onima koje zapošljavaju gradske i vlasti saveznih država. Stotine hiljada nastavnika, policajaca i vatrogasaca izgubile su posao od 2008, a mnogima takođe preti otpuštanje zbog manjka u budžetu. Demokrate u Senatu pokušale su da izdejstvuju federalnu pomoć u iznosu od 35 milijardi dolara, koja bi se pokrila neznatim povećanjem poreza za milionere, ali se taj zakonski predlog suočio sa žestokim otporom opozicionih republikanaca.\nOni uče decu, bore se protiv kriminala i reaguju u slučaju nesreće, ali ih je u SAD sve manje. Nastavnici, policajci i vatrogasci došli su juče na Kapitol Hil sa porukom za zakonodavce koji su vodili debatu o pomoći za lokalne zajednice.\nOtpuštena nastavnica srednje škole na Floridi Kerin Akbari mogla bi da izgubi kuću, ali je više zabrinuta zbog svojih učenika.\n“Učenici su apsolutno oni koji ispaštaju. Nije samo stvar u meni i mom poslu”.\nPolicajka iz Konektikata Dženifer Pirs kaže da je otpuštanje pripadnika organa reda - opasno.\n“Ukoliko ne budemo imali osoblje koje nam je potrebno, prisustvo policije na ulicama biće manje i stopa kriminala će skočiti, kao što se već dešava”.\nNa skupu se neočekivano pojavio i potpredsednik SAD Džozef Bajden, koji je poručio da čak i privremena budžetska smanjenja imaju dugotrajne posledice.\n“Nema ničeg privremenog kada eliminišete predškolsko, zato što to ima efekat na dete do kraja njegovog života. Nema ničeg privremenog kada se nečiji život spasibilo prilikom pljačke ili upada u kuću zato što je patrola bila u mogućnosti da stigne za pet a ne 30 minuta”.\nPlan za zapošljavanje predsednika Baraka Obame koji bi koštao 476 milijardi dolara nije prošao u Kongresu prošle nedelje. Zato demokratski zakonodavci sada pokušavaju da proguraju pojedinačne delove zakonskog predloga, počev od federalne pomoći za finansijski ugrožene zajednice.\nRepublikanci se međutim protive većoj federalnoj potrošnji zarad podsticanja zapošljavanja. Lider senatske manjine Mič Mekonel kaže:\n“Predsednik stalno zahteva da Kongres učini nešto na stvaranju radnih mesta, a na kraju se kako izgleda uvek završi tako da na kraju dana imamo veći dug, veću vladu i manje poslova”.\nRepublikanci su veoma složni u protivljenju podizanja poreza za bogate kako bi se finansirali programi za zapošljavanje. Senator iz Arizon Džon Kajl kaže:\n“Povećanja poreza koja ubijaju radna mesta su loš lek za našu posrnulu ekonomiju“.\nUmesto toga, Republikanci traže znatno smanjenje vladine potrošnje, kako bi se popravilo fiskalno zdravlje zemlje, ali i ekonomsku deregulaciju.\nSindikati koji predstavljaju nastavnike i bezbednosne službenike traže podršku američke javnosti.\nPredsednik Barak Obama takođe nastavlja da vrši pritisak.\n“Moramo da vratimo ljude na posao odmah. Mislim da većina Amerikanaca to razume”.\nNedavna anketa pokazuje da 76 odsto Amerikanaca podržava federalna nastojanja da se sačuvaju radna mesta u lokalnim vladama.


Nikolija: Volim da eksperimentišem u muzici! – Poznati.info\nNikolija: Volim da eksperimentišem u muzici!\nNikolija Jovanović predstavila je novi singl u emisiji kod Lee Kiš, gde je otkrila mnoge detalje vezane za nastavak svoje karijere. Lepa pevačica započela je muzičku karijeru pesmom u kojoj je imala rep deonice.\nPosle toga su usledile pesme u rnb fazonu “Ćao zdravo“. Usledila je i rep pesma “Nikolija“ kao i duet sa Elitnim odredima.\nNova pesma je nešto totalno drugačije, čak ima i primese folk muzike, što je mnoge iznenadilo, jer su navikli da je slušaju u potpuno drugačijem fazonu.\n“Nikada sebe nisam svrstala u jedan muzički pravac, i nikada nisam rekla ja sam repe pevačica ili rnb. Volim da eksperimentišem jer se to dopada publici“- kaže Nikolija.


Poslodavci iz Hercegovine i Crne Gore ponudili 315 radnih mjesta | Trebinje Danas\nU Trebinju je danas otvoren Regionalni sajam za zapošljavanje na kome su 23 poslodavca iz Hercegovine i Crne Gore iskazala potrebu za 315 radnika različitih profila i stručne spreme.\nPoslodavci su iskazali potrebu za građevinskim i mašinskim inženjerima, građevinskim i ugostiteljskim radnicima, pekarima.\nOtvarajući sajam, direktor Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske Miroslav Vujičić rekao je da su ovakvi skupovi prilika da nezaposleni brže nađu posao, te istakao da su pozitivna iskustva sa ovakvim načinom ponude posla.\nVujičić je podsjetio da je u okviru projekata Zavoda u prošloj godini na nivou Filijale Trebinje zaposleno oko 600 ljudi, a u prva tri mjeseca ove godine 514 lica.\nNa sajmu su četrdesetak radnih mjesta ponudile i dvije ugostiteljske firme iz Crne Gore, dok poslodavcima iz Nevesinja i Gacka ovaj put nije trebalo novih radnika.\nI zamjenik gradonačelnika Trebinja Mirko Ćurić smatra da organizovanje ovakvih sajmova mnogo znači za grad i regiju, a prvenstveno za nezaposlene ljude koji na jednom mjestu mogu da izaberu neki od više ponuđenih poslova.\nĆurić je napomenuo da su predstavnici grada Trebinja prethodnih dana razgovarali sa određenim brojem lica koja su na evidenciji Zavoda za zapošljavanje, da bi se našlo rješenje za njihovo brže zaposlenje.\n"I oni koji traže posao moraju više da se angažuju, da daju ideje, a lokalne zajednice i republičke institucije će im rado izaći u susret kreditnim sredstvima ili nekim drugim vidovima donacija i pomoći poslodavcima koji imaju volju da zaposle, ali nemaju dovoljno sredstava", kaže Ćurić i ističe da je u interesu svih da na biroima bude što manje ljudi.\nMeđu poslodavcima danas su bili i preduzeće "Svislajon industrija Alata Trebinje" koje je iskazalo potrebu za 26 radnika sa srednjom stručnom spremom i za inženjerima, pekara "Bonita" koja je tražila pekare, poslastičare, konobare, kuvare, dok je lica za prodaju životnih i neživotnih osiguranja tražilo "Dunav osiguranje", a tridesetak radnih mjesta ponudilo je poljoprivredno preduzeće "Popovo polje".\nMeđu mnogobrojnim nezaposlenim licima različite životne dobi koji šansu za zaposlenjem vide na sajmu bila je i dvadesetčetvorogodišnja Anđela Vujović iz Trebinja koja je završila Ekonomski fakultet u Beogradu.\nVujovićeva kaže da do sada nije uspjela nigdje da se zaposli i da je odlučila da "okuša sreću" na sajmu, biografiju je predala na nekoliko štandova i nada se pozitivnom odgovoru.\n"Svaku šansu treba da iskoristimo. Najbitnije je da ne izgubimo nadu", poručuju Anđela.


I dalje maksimalni: Napoli savladao Cagliari i ponovio veliki podvig iz 2018. godine – Sport Centar I dalje maksimalni: Napoli savladao Cagliari i ponovio veliki podvig iz 2018. godine – Sport Centar\nNapoli je savladao Cagliari u šestom kolu italijanske Serije A rezultatom 2:0, tako da su i dalje maksimalni ove sezone u domaćem prvenstvu.\nU 11. minuti Napolitanci su došli do prednosti kada je pogodio Osimhen, a na drugi pogodak čekalo se do 57. minute kada je dosuđen penal, a siguran sa bijele tačke bio je Insigne.\nNapolitanci su bili bolji i do kraja utakmice, ali rezultat se nije mijenjao i ostalo je 2:0, tako da je sada klub sa stadiona Diego Armando Maradona na 18 bodova.\nOvo je drugi put u klupskoj historiji da Napoli ima maksimalan broj bodova nakon šest kola, tako da su ponovili podvig iz sezone 2017/2018.\nCagliari savladao Sampdoriju i pobjegao sa dna tabele Serije A\nInter na Olimpicu pretrpio prvi poraz ove sezone u Seriji A, Džeko ispraćen zvižducima


Fenerbahçe - Maccabi Tel Aviv, Košarka - Predlog tip - 26/01 2021\nUtorak, 26/01 - Košarka, Međunarodni, Euroleague\n26/01Fenerbahçe vs Maccabi Tel Aviv1X2tip: 1\nFener je u silnom zaletu i grabi ka plasmanu u plej-of. Makabi dolazi nakon pobede nad Realom u dramatičnom meču. Utakmica u Istanbulu igra se u utorak u 19 časova.\nIzgleda da je Fenerbahče napravio pravu stvar kada je izvršio dodatnu selekciju. Povratak Marka Gudurića pokazao se kao odličan potez, a Nando De Kolo najzad je počeo da pokazuje zašto je stigao u Tursku i sa kakvom reputacijom. Fenerbahče je vezao šest pobeda u Evroligi, četiri meča su dobili u Istanbulu, a bodove su osvojili i u Beogradu i, što je mnoge iznenadilo, u Moskvi protiv CSKA. Upravo je taj meč sa \_'\_'Armejcima\_'\_' potvrdio da Igor Kokoškov ima odličan tim i da je najzad uspeo da sklopi sve kockice. Pokazao je Fener i karakter u tom meču, gubio je dvocifrenom razlikom već u prvoj četvrtini, ali je na kraju pobedio lidera na tabelu. Samo šest košarkaša davali su poene, a blistali su Jan Veseli i Nand De Kolo sa 24 odnosno 22 poena.\n\_'\_'Ponos Izraela\_'\_' uspeo je da posle šest uzastopnih poraza pobedi madridski Real. Jesu Madriđani stigli u Tel Aviv u oslabljenom sastavu, ali je Real uvek Real. Bio je to više nego dramatičan meč u kome je presudila sjajna partija Tajlera Dorsija koji je ubacio čak 30 poena. Vilbekin je ubacio samo 9 koševa, ali je imao 8 asistencija i uspeo da postigne neke važne poene u finišu meča. Bila je to druga vezana pobeda Makabija u Evroligi, i druga nad španskim klubom, pošto su prethodno pobedili Baskoniju, takođe na svom parketu. Još uvek su van zone plej-ofa i imaće težak zadatak da se probiju među osam najboljih, s obzirom da je liga ove sezone izjednačenija nego ikad.\nU prvom delu sezone Fenerbahče je pobedio u Tel Avivu, čime je prekinuo niz od dva uzastopna poraza od Izraelaca, doživljenih u prethodnoj sezoni. U tom meču četa Igora Kokoškova imala je mnogo više raspoloženih igrača, pa domaćina nije pomoglo odlično izdanje Skotija Vilbekina. Sada Fener u meč ulazi kao veliki favorit i sigurno neće propustiti priliku da veže sedmu uzastopnu pobedu u elitnom košarkaškom takmičenju. Za jedinicu se u kladionici 1xbet dobija koeficijent 1.53.


Bajden-prvi predsednik koji obelezava Dan starosedelaca SAD\nTanjug 11. oktobra 2021. 07:44\nVAŠINGTON – Predsednik Sjedinjenih Država Džozef Bajden je, objavljujući prvu predsedničku proklamaciju o Danu starosedelaca, pružio do sada najveću podršku inicijativama da se federalni praznik u čast Kristofera Kolumba preusmeri na odavanje počasti američkim starosedeocima – Indijancima.\nDan će se slaviti 11. oktobra, zajedno sa Kolumbovim danom, što je praznik koji je uveo Kongres, piše Glas Amerike.\nIako američki starosedeoci godinama vode kampanju za uvođenje lokalnih i nacionalnih dana kojima bi se odalo priznanje starosedeocima Amerike, Bajdenovo saopštenje je, po svemu sudeći, mnoge iznenadilo.\n„Ovo je potpuno neočekivano, iako se o tome dugo pričalo i dugo smo to želeli“, izjavila je Hilari Kempenik, umetnica iz plemena američkih Indijanaca u rezervatu Turtle Mountain (Kornjačina planina) u Severnoj Dakoti.\n„Generacijama, federalna politika je sistematski pokušavala da asimiluje i raseli američke starosedeoce i iskoreni njihovu kulturu. Danas, odajemo počast istrajnosti i snazi starosedelaca kao i nemerljivo pozitivnom uticaju koji su imali na svaki aspekt američkog društva“, napisao je Bajden u proklamaciji Dana američkih starosedelaca.\n„Danas, takođe priznajemo bolnu istoriju nedela i zverstava koje su mnogi evropski istraživači doneli plemenskim nacijama i starosedelačkim zajednicama“, napisao je Bajden.\nSekretarka za štampu Bele kuće Džen Psaki rekla je da Bajden „snažno veruje“ u uvođenje Dana američkih starosedelaca. Na pitanje da li će Bajden pokušati da ukine obeležavanje Kolumbovog dana kao federalnog praznika, odgovorila je da u ovom trenutku „to ne može da predvidi.“\n„Velike promene nastaju posle svakog malog koraka, i nadamo se da ova administracija namerava da načini pozitivne korake ka boljoj budućnosti za sve svoje građane“, rekao je Ekohok.\nBajdenovo priznanje patnji koje su pretrpeli američki starosedeoci takođe označava raskid sa odlučnom odbranom „neustrašivih heroja“, kako je republikanski predsednik Donald Tramp opisao Kolumba u svojoj proklamaciji na taj praznik 2020. godine.


Vicepremijer Rusije: Moskva će isporučiti Srbiji dogovorene količine vakcine\npotpredsednik Vlade Rusije Jurij Borisov\nRusija će Srbiji isporučiti vakcine „Sputnjik V“ protiv korona virusa u dogovorenim količinama, izjavio je u Beogradu u ponedeljak, 15. februara, potpredsednik Vlade Rusije Jurij Borisov (Yiry Borisov).\nBorisov, koji je i kopredsednik Međuvladinog komiteta za trgovinu, ekonomsku i naučno-tehničku saradnju između Srbije i Rusije, dodao je da će Rusija uvek izaći u susret partnerima u Srbiji, te da je pandemija korona virusa otvorila novu stranicu saradnje dve zemlje.\nOn je, nakon razgovora sa premijerkom Srbije Anom Brnabić i ministrom zaduženim za inovacije i tehnološki razvoj Nenadom Popovićem, izrazio nadu da će se proizvodnja ruske vakcine "Sputnjik V" ostvariti u obe faze u Srbiji.\nBorisov je naveo da je ruska vakcina u svetu stekla ugled zbog, kako je rekao, efikasnosti i bezbednosti.\nRuska vakcina za sada nema odobrenje Evropske agencije za lekove (EMA), ni Svetske zdravstvene organizacije (SZO).\nVideo: Vakcina Sputnik V 'na vratima' EU\nMinistar Popović je naveo da Borisov insistira da Srbija što pre ovlada proizvodnjom ruske vakcine.\n„Ruska vlada i Putin (Vladimir Putin, predsednik Rusije) će nam dati podršku da što pre osvojimo proizvodnju vakcina ’Sputnjik V’ u Srbiji i prvu fazu za 2 do 3 meseca i dugu fazu sa punim ciklusom u roku od 7 do 9 meseci“, naveo je Popović.\nPopović je rekao 12. februara tokom obilaska Institutu za virusologiju, serume i vakcine „Torlak“, kako su preneli mediji, da je prva faza proizvodnje ruske vakcine "Sputnjik V" u Srbiji preliminarno odobrena, kao i da bi ta proizvodnja mogla da počne za dva ili tri meseca.\nStručnjaci iz Rusije doputovali su 11. februara u Beograd, kako bi utvrdili kapacitete za proizvodnju i distribuciju ruske vakcine “Sputnjik V”.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je 5. februara rekao za Rojters da će Srbija investirati koliko god bude potrebno u započinjanje domaće proizvodnje ruske vakcine „Sputnjik V“ do kraja godine.\nPotpredsednika ruske Vlade primio je i predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\n„Drago mi je što veliki praznik, Sretenje proslavljamo sa našim ruskim prijateljima", rekao je Vučić.\nPredsednik Vučić je potpredsedniku ruske Vlade Borisovu čestitao Orden Republike Srbije na lenti i rekao da ga je višestruko zaslužio svojim zalaganjem za jačanje saradnje Srbije i Rusije.\nVučić je odlikovao Borisova povodom Dana državnosti koji se u Srbiji obeležava 15. i 16. februara.\nKako je saopšteno iz Predsedništva Srbije, Vučić i Borisov su razgovarali i o realizaciji planova da Srbija, uz pomoć stručnjaka iz Rusije i na osnovu ruske tehnologije, samostalno proizvodi vakcine protiv korona virusa.\nPredsednik Vučić i potpredsednik ruske Vlade Borisov su konstatovali da realizacija zajedničkih infrastrukturnih i energetskih projekata dobro napreduje.\n„Očekuje se da do kraja godine bude završena izgradnja deonice pruge od Stare Pazove do Novog Sada. Kad je reč o gasovodu kroz Srbiju od bugarske granice do mađarske granice, konstatovano je da projekat prati planiranu dinamiku i da bi isporuka gasa, prema planu, mogla da počne do kraja trećeg tromesečja ove godine“, navedeno je u saopštenju.\nBorisov je tokom posete Beogradu položio cveće na spomenik “Večne vatre“ na Spomen-groblju oslobodilaca Beograda, a planiran je i obilazak Hrama Svetog Save.


Veto Kluba Bošnjaka na zaključke o Srebrenici\n* Veto Kluba Bošnjaka na zaključke o Srebrenici\nKlub Bošnjaka u Vijeću naroda Republike Srpske danas je na sjednici u Banjoj Luci pokrenuo proceduru zaštite vitalnog nacionalnog interesa na skupštinske zaključake u vezi s Informacijom o Izvještaju Komisije o događajima u i oko Srebrenice u periodu od 10. do 19. jula 1995. godine.\nŠef Klub Bošnjaka u Vijeću naroda Republike Srpske (RS) Mujo Hadžiomerović upozorio je danas da je sraman čin ponovo dirati rane Bošnjaka negiranjem genocida u Srebrenici.\n-Predsjedniče i premijerko RS-a je li ovo bajramska čestitka Bošnjacima – upitao je Hadžiomerović, ukazujući da su neprihvatljive odluke srpskih predstavnika vlasti u tom bh. entitetu, koji žele poništiti izvještaj Komisije za Srebrenicu iz 2004.\nTime se, dodaje, narušava poslovnik, zakon i ustav tog entiteta.\nNakon što je danas bošnjački klub u Vijeću naroda RS-a pokrenuo proceduru zaštite vitalnog nacionalnog interesa na skupštinske zaključake u vezi s Informacijom o Izvještaju Komisije o događajima u i oko Srebrenice u periodu od 10. do 19. jula 1995. godine, Hadžiomerović je dodao da se iz presuda zna kakva je bila uloga vlasti RS-a u događajima u Srebrenici.\n- I onda da mi vjerujemo izvještajima koje oni najavljuju da će sačiniti njihove komisije. To je sramno - dodao je šef Kluba Bošnjaka u Vijeću naroda RS-a.\nPostavio je i pitanje da li svaki put uoči izbora treba otvarati teme poput reforenduma u RS ili sada Srebrenice.\n-To je najgori čin ponovnog kopanja rana onih koji su najviše stradali. Bolesni umovi su doveli do agresije na BiH i počinili genocid. Oni i negiraju genocid i skrivaju masovne grobnice – rekao je Hadžiomerović.\nTakođer, pita srpske predstavnike vlasti u RS o kakvoj objektivnoj komisiji za Srebrenicu govore kada su međunarodni sudovi najobjektivnija komisija, budući da su imali sve činjenice i dokaze te dali presude o događanjima na tom prostoru.\n-Na kraju imamo kao dokaze i Potočare, Veljake, Rakitu...I šta još treba da bi oni progledali - kazao je Hadžiomerović.\nU zaključcima, koji su usvojeni 14. augusta na sjednici Narodne skupštine, uz protivljenje poslanika Koalicije “Domovina”, odbacuje se spomenuti izvještaj Komisije za Srebrenicu iz 2004.godine te traži od Vlade RS-a da povuče navedeni izvještaj i stavi ga van snage.


Grupa Triglav ostvarila 90,9 miliona evra dobiti pre oporezivanja – Bankar.rs\nHome/OSIGURANJE/Grupa Triglav ostvarila 90,9 miliona evra dobiti pre oporezivanja\nU uslovima pandemije bolesti COVID-19 i okruženja niskih kamatnih stopa u 2020. godini Grupa Triglav pokazala je svoju otpornost i finansijsku snagu. Ostvarila je 90,9 miliona evra dobiti pre oporezivanja (indeks 90) i povećan obim premije osiguranja u iznosu 1.233,8 miliona evra (indeks 104).\nNa kraju godine ukupan kapital iznosio je 870,2 miliona evra (indeks 110), a bruto osiguravajuće-tehničke rezervacije 3.033,2 miliona evra (indeks 105). Grupa je ostala odgovarajuće kapitalizovana i likvidna, što potvrđuju i ponovo dobijene visoke bonitetne ocene »A« od strane bonitetnih agencija S&P Global Ratings i AM Best.\nPrema nerevidiranim podacima Grupa Triglav je 2020. ostvarila 90,9 miliona evra dobiti pre oporezivanja (indeks 90) i 73,7 miliona evra neto dobiti (indeks 88).\nUz disciplinovano preuzimanje osiguravajućih rizika povećala je obim poslovanja i pritom brižno upravljala troškovima.\nNepovoljno stanje na finansijskim tržištima prouzrokovalo je dalje snižavanje prihoda od kamata, a povećali su se i rashodi zbog dugoročnog garantovanog prinosa kod osiguranja s ugrađenom garancijom. Rezultati masovnih štetnih događaja bili su manje povoljni nego godinu pre, a na rezultat su uticale i povećane osiguravajuće-tehničke rezerve zbog aktuelnih uslova poslovanja. Neto povrat na kapital bio je 8,9 %, odnosno za 2 postotna boda niži nego godinu pre.\nGrupa je vodeća na tržištu u regiji Adria, gde je prema podacima za 2019. godinu imala 20,4-postotni tržišni udeo (u 2018. 19,9 %). U 2020. godini tržni udeo na najvećem, slovenskom tržištu povećala je za 0,4 postotna boda, na 36,5 posto.\nŠestu godinu zaredom postigla je premijski rast, a njen volumen povećao se za 4 posto u 2020. godini, na 1.233,8 miliona evra. Time je ispunila svoje planove uprkos nepovoljnim uslovima i padu BDP-a u većini država u regiji, padu tržišta osiguranja i oštroj konkurenciji.\nosiguranje Triglav grupa


Dobit Regulatornih agencija za 2013-2015.: Tri miliona u državnu kasu - Vijesti.me\nAGENCIJA ZA ELEKTRONSKE MEDIJE ODBILA DA UPLATI DOBIT\nMinistarstvo finansija da preuzme mjere kako bi se ispoštovao zakon. Komisije za hartije od vrijednosti čeka revizorski nalaz nakon čega treba da uplati prošlogodišnju dobit Edit\npredstavnici regulatora (Foto: Luka Zeković)\nMarija Mirjačić 16. jun 2016, 18:25 ažurirano 9. februar 2019, 19:42\nRegulatorne agencije su za posljednje tri godine ostvarile ukupno tri miliona eura viška prihoda nad rashodima koje su bile dužne da uplate u državni budžet.\nTo pokazuju finansijski izvještaji šest regulatora (agencija za elektronske medije, ljekove, nadzor osiguranja, elektronske komunikacije, energetiku i Komisija za hartije od vrijednosti) za posljednje tri godine (2015, 2014. i 2013).\nSkupština je u januaru 2013. godine izmijenila šest zakona kojima je regulisan rad regulatora, a tim izmjenama obavezala je regulatore da višak prihoda nad rashodima uplate u budžet. Ta obaveza bila je na snazi do početka ove godine.\nRegulatori su u potpunosti prebacili cjelokupnu dobiti za 2013. i 2014. godinu, a prošlogodišnju još nijesu uplatile Agencija za elektronske medije (325,2 hiljade eura) i Komisija za hartije od vrijednosti (6,72 hiljade).\nAgencija za elektronske medije je informisala skupštinski Odbor za ekonomiju da neće uplatiti dobit za 2015. godinu u državnu kasu, nakon čega je to radno tijelo parlamenta pismeno informisalo\nMinistarstvo finansija da preuzme mjere kako bi se ispoštovao zakon. Komisije za hartije od vrijednosti čeka revizorski nalaz nakon čega treba da uplati prošlogodišnju dobit.\nPrema podacima najviše novca u budžet slilo se od Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost (1,524 miliona) slijede Regulatorna agencija za energetiku (797,68 hiljada), Agencija za elektronske medije (473,44 hiljade), Agencija za nadzor osiguranja ( 157,15 hiljada), Agencija za ljekove (30,93 hiljade) i Komisija za hartije od vrijednosti (19,29 hiljada).\nPredsjednik Odbora za ekonomiju Aleksandar Damjanović (SNP) “Vijestima” je kazao da ako se procjenjuje da finansijska kriza još nije prestala onda odbor može pokrenuti incijativu da se regulatori obavežu zakonski da dobit i dalje uplaćuju u državnu kasu, ali uz uslov da za to bude obezbijeđena široka politička podrška.\n“Ova tri miliona eura koje je budžet prihodovao je direktni doprinos Odbora koji je incirao izmjene zakona kako bi regulatori uplaćivali višak novca u državni budžet,” kazao je Damjanović.


Mart 21, 2019 19:20\nAna Brnabić je rekla da i dalje ima gorak ukus u ustima zbog upada demonstranta na čelu sa pojedinim liderima Saveza za Srbiju u RTS.\n"Neverovatno je ono što smo videli – vandalski čin nasilja protiv svake moguće slobode medija", rekla je Brnabićeva i dodala da je njeno gostovanje na javnom servisu jedan način njene podrške RTS-u i zaposlenima.\nUpadom na RTS su, smatra, završeni mirni protesti.\n"Srbija je demokratsko i pristojno društvo. Vlast ničim nije izazvala radikalizaciju protesta, dozvoljavali smo ih, to je jedno od osnovnih demokratskih, ljudskih prava – da se izađe na ulicu i iskaže neslaganje. To je bilo u redu to trenutka kada je prešlo u nasilje", navela je Brnabićeva.\nPremijerka je rekla da se velika većina građana protivi nasilju i da ne pozdravlja nasilni upad na RTS, pretnje medijima i nošenje motorne testere po hodnicima.\nPremijerka je rekla da se, otkako je došla na čelo Vlade Srbije, trudi da održi i uspostavi dijalog ako ga nema. Razgovarala je, kaže, o različitim temama sa organizacijama civilnog društva, između ostalog i sa Kućom ljudskih prava, koja se ne slaže sa politikom valde.\nNeće, međutim, da razgovara sa Boškom Obradovićem. "Sa fašistima, vandalima i nasilnicima ne razgovaram. Razgovaraću sa ljudima sa kojima se ne slažem, da sednemo i da pojasnim naše stavove, čujem šta misle, da se bolje razumemo", rekla je Brnabićeva.\nGrađani Srbije nemaju čega da se plaše, istakla je Ana Brnabić. "Pokazali smo svih ovih nedelja, a naročito kada su radikalizovani, da je država Srbija u potpunosti sposobna da sačuva red, ustavni poredak i da zaštiti demokratsku volju građana", navela je Brnabićeva i zahvalila pripadnicima MUP-a na tome kako su se poneli.\nOdnosi sa Prištinom, samo Vašington učinio više od osude\nGovoreći o odnosima Beograda i Prištine, Ana Brnabić je rekla da ukidanje taksi nije na vidiku.\n"Ne vidim da Priština razmišlja o tome da postupa konstruktivno, u skladu sa vremenom u kome živimo. Priština pokušava da zaoštrava dalje situaciju i da se što više odmakne od dijaloga", ocenila je Brnabićeva.\nIstiče da nemačko-francuska inicijativa koja se spominje, treba da bude usmerena ka ukidanju taksi, jer će Beograd tek onda nastaviti dijalog.\nIako su svi jednoglasno osudili uvođenje taksi od 100 odsto na robu iz centralne Srbije i BiH, samo je Vašington učinio i korak više.\n"Oni su uskratili vize za lidere iz Prištine, oni su jedini napravili potez da suspenduju neku drugu vrstu saradnje sa službama bezbednosti, jedini koji su učinili nešto osim deklarativnog pozivanja Prištine da ukine takse", rekla je Brnabićeva.\nOdnosi sa Prištinom za sada nisu uticali na investitore. Brnabićeva kaže da je to zahvaljujući odgovoru Srbije koja nije uzvratila kontramerama, već se trudi da održi stabilnost.\nNema problema za dalji rast plata i penzija\nKada je u pitanju privredni rast, Brnabićeva je rekla da je zabeležena manja proizvodnja Fijata, ali da Železara nije smanjila proizvodnju.\nIstiče da usporava i evropska privreda, između ostalog i nemačka i italijanska privreda, koje su glavni partneri Srbije.\nNa konstataciju da EPS nije sproveo sve strukturne reforme, premijerka je rekla da su neke reforme EPS-a pokrenute, ali da ima jop mnogo posla i da se na tome radi sa MMF-om.\nBrnabićeva je rekla da imamo suficit u budžetu, da pada javni dug.\n"U svakom slučaju deluje da nema problema sa daljim povećanjem penzija i plata, moramo da budemo oprezni i da to ne ugrozi fiskalnu stabilnost, ali verujem da ćemo i ove godine moći da podignemo i penzije i plate", rekla je Ana Brnabić.


Temu Akcionog plana Dodik je danas izmislio da bi skrenuo pažnju sa jučerašnje vijesti da je njegov savjetnik Dragan Vučetić opljačkao narod Republike Srpske i zbog čega se iz budžeta Srpske vraćaju njegovi krediti, rekao je potpredsjednik …\n… Partije demokratskog progresa Igor Crnadak.\n“Takođe, Savjet ministara BiH održava telefonske sjednice, jer SNSD upravo preko HDZ BiH onemogućava normalno održavanje sjednica, a ja u tom cirkusu nisam učestvovao”, naglasio je Crnadak.\n“Zato, neka sa svojim partnerima završi posao oko formiranja vlasti, a nas neka ostavi na miru”, poručio je Crnadak.\n“Pozivam Dodika da više nikada ne spomene riječ izdaja, jer pozicija i uloga Republike Srpske u Sarajevu nikada nije bila bolja ni sigurnija nego u prethodne četiri godine. Jedina izdaja o kojoj možemo govoriti su pojave raznih vučetića, karganovića i sličnih kriminalaca čija pljačka naroda Republike Srpske se mjeri stotinama miliona maraka”, zaključio je Crnadak.\nCrnadak primio u nastupnu posjetu ambasadora Crne Gore Stanišića


Ako žele na ZOI, Amerikanci moraju da se vakcinišu - BIGportal.ba\nAmerički sportisti, bez obzira na ostvarenu normu, za odlazak na Zimske olimpijske igre moraće da budu potpuno vakcinisani, objavili su u sreduo Olimpijski i Paraolimpijski komitet Sjedinjenih Američkih Država.\nPočevši od 1. novembra Olimpijski i Paraolimpijski komitet SAD zahtevaće od svog osoblja, sportista i trenera kao i svih ostalih koji dolaze u trening centre dokaz o potpunoj vakcinaciji.\nZahtev će se odnositi i na sve članove buduće olimpijske delegacije.\nOd sportista će se zahtevati da dokaz o vakcinaciji prilože najkasnije do 1. decembra. Pre svih zahtev će se odnositi na oko 240 sportista koji bi mogli da se nađu na Zimskim olimpijskim igrama, ali i na sve one koji se nadaju da bi mogli da se nađu u olimpijskom timu.\nMeđunarodni olimpijski komitet ohrabruje sportiste da se vakcinišu, ali to nije bio uslov za učešće na nedavno završenim Olimpijskim igrama u Tokiju. Na isti način se uglavnom ponašaju i državni olimpijski komiteti, a tako se ponašao i OKSAD koji se sada očigledno priklonio trendu koji vlada u SAD, a to je da se od sportista zahteva da budu vakcinisani kako bi mogli da se takmiče.


Civilna zaštita RS prati stanje s klizištem u Bogatićima - Klix.ba\nUgroženo područje Civilna zaštita RS prati stanje s klizištem u Bogatićima\nCivilna zaštita RS prati stanje s klizištem u Bogatićima\n17.11.2010. u 12:24\nCivilna zaštita Republike Srpske i dalje prati situaciju na klizištu na Hidroelektrani "Bogatići" u Trnovu i preduzima mjere u okviru svoje nadležnosti, rekao je Srni direktor ove institucije Milimir Doder.\nDoder je naglasio da je najbitnije riješiti problem protoka rijeke Željeznice da bi se izbjeglo plavljenje terena uzvodno i nizvodno i eventualne posljedice svele na minimum.\nOn je podsjetio da je u ponedjeljak na sastanku u Ministarstvu bezbjednosti BiH zaključeno da nadležna entitetska ministarstva, u saradnji sa elektrodistribucijama RS i Federacije BiH, iznađu rješenje za regulisanje protoka Željeznice u slučaju klizanja tla u korito rijeke.\nDoder je rekao da je sa načelnikom opštine Trnovo obišao ugroženo područje i da su zaključili da je potrebno procijeniti stepen ugroženosti lokalnog stanovništva, objekata i kritične infrastrukture, organizovati sistem veza i ranog upozoravanja stanovništva, sagledati mogućnosti snabdijevanja lokalnog stanovništva vodom za piće u slučaju da dođe do prekida u snabdijevanja, te razmotriti alternativne putne pravce u slučaju prekida saobraćaja na putu Sarajevo-Trnovo.\nOn je naveo da je CZ RS uputila pismo Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS, Ministarstvu industrije, energetike i rudarstva, Ministarstvu za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS, te Republičkom geološkom zavodu, Agenciji za vode oblasnog riječnog sliva Save i "Elektroprivredi RS" u kome traži da ih obavijeste o mjerama koje su preduzeli i koje namjeravaju da preduzmu i da iznesu svoje viđenje rješenja ovog problema.\n"Procjenjujemo da širenje klizišta predstavlja veliku opasnost čije moguće posljedice tek treba procijeniti. Ozbiljnost problema i razmjere potencijalne opasnosti prevazilaze mogućnosti nadležnih institucija lokalnih zajednica - opština Trnovo RS i Trnovo FBiH na ovom području, kao i preduzeća u čijem je vlasništvu i `Hidroelektrana Bogatići`", naglasio je Doder.\nPrema njegovim riječima, situaciju dodatno komplikuje to što se klizište i dobra kojima prijeti nalaze u oba entiteta i u vlasništvu više javnih preduzeća.\nDoder je podsjetio da je ovo klizište bilo aktivno i prije posljednjeg rata kada je "Energoinvest" izveo geotehnička istraživanja radi izrade idejnog projekta rekonstrukcije sanacije klizišta.


OSM Televizija - Istočno Sarajevo - potpisani ugovori za stipendije\nVuković je, obraćajući se studentima, rekao da će Grad Istočno Sarajevo sutra ili u ponedjeljak, 27. novembra, potpisnicima studentskih stipendija isplatiti jednokratno po 1.000 KM, a postdiplomcima za pomoć naučno-istraživačkom radu po 500 KM.\nGradonačelnik je istakao važnost Univerziteta i osam fakulteta sa sjedištem u Istočnom Sarajevu. "Ovo je možda i najpoželjnije mjesto za život u istočnom dijelu Republike Srpske", dodao je Vuković.\nOn je istakao da pomoć koju institucije grada redovno pružaju fakultetima i studentima ukupno doprinose dobrom ambijentu za razvoj Univerziteta.\nMeđu dobitnicima stipendija je dvoje djece palih boraca i četvoro učenika generacije sa područja Grada Istočno Sarajevo koji automatski, bez konkursne procedure, dobijaju stipendije.\n"Ove stipendije trebalo bi da budu podstrek za budući rad i finansijska pomoć, ali istovremeno nastojimo da kod stipendista pokušamo da stvorimo obavezu da, kada završe školovanje, i ostanu na ovim prostorima", rekao je Vuković.\nOn je napomenuo da sredstva namijenjena za podršku naučno-istraživačkim radovima predstavljaju skroman doprinos Grada Istočno Sarajevo ljudima koji se bave naukom da ostanu na Univerzitetu.\n"Stalno govorimo da treba da stvaramo svoj kadar. Prema tome, Istočno Sarajevo ovim ugovorima daje svoj skroman dopinos", dodao je on.\nŽeljka Pržulj sa Filozofskog fakulteta Pale zahvalila je Gradu Istočno Sarajevo na stipendiji koju je dobila za podršku naučno-istraživačkom radu.\n"Mojim kolegama i meni je izrazito bitna činjenica da je Grad svjestan važnosti podrške naučno-istraživačkom radu i ljudi koji su uključeni u nastavno-naučni proces. To znači da nam daju podstrek za školovanje nastavnog osoblja, što garantuje i određeni kvalitet u naučno-nastavnom procesu, ali i obrazovanju u Republici Srpskoj", dodala je ona.\nStudent druge godine Elektrotehničkog fakulteta Milica Vuković zahvalila je u ime studenata gradonačelniku Vukoviću i rukovodstvu Grada Istočno Sarajevo za podršku njihovom školovanju.\nCeremoniji potpisivanja ugovora o dodjeli stipendija prisustvovali su i predsjednik i potpredsjednik Skupštine grada Miroslav Lučić i Miroslav Divčić.\nJoš iz iste kategorije: « Pale - Počela jesenja deratizacija Јahorina- Uređeno više od 6.000 metara staza »