Sanski Most: Srednjoškolci prikupljali novac za Ajlu\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Sanski Most: Srednjoškolci prikupljali novac za Ajlu\nSanski Most – Učenici tri srednje škole iz Sanskog Mosta prikupili su juče oko 1.500 maraka na humanitarnom turniru u malom fudbalu za liječenje teško oboljele djevojčice Ajle Kvrgić (7).\n“Nadamo se kako će ovaj skromni prilog pomoći da se obavi operacija i da Ajla nastavi sretno djetinjstvo”, istakla je predsjednica Vijeća učenika sanske Gimnazije Jasmina Mehinagić.\nAjla Kvrgić oboljela je od aplastične anemije. Radi se o stanju kada koštana srž ne proizvodi dovoljno novih da zamijene stare krvne ćelije. Po Ajlinom tijelu su se počeli pojavljivati krvni podlivi i od tada njeni roditelji obilaze zdravstvene ustanove.\nLjekari u Sarajevu su konstatovali kako je za spas života male djevojčice potrebna operacija presađivanja koštane srži, koja se mora izvesti u inostranstvu, budući da domaći zdravstveni centri nemaju potrebne kapacitete za tako složen operativni zahvat. Operacija je veoma skupa i košta oko 80.000 maraka.\nRoditelji djevojčice, oboje nezaposleni, nisu u mogućnosti obezbijediti toliko novca i zato mole sve dobre ljude da im pomognu. U sklopu humanitarne akcije do sada je prikupljena trećina potrebnih sredstava.


Horus - coffee & shop concept - Aspect Communications\nHorus - coffee & shop concept\nRazvoj brenda i upravljanje brendom prvog Coffee & Shop koncepta u Novom Sadu\nThe task: Introduce the Egyptian ways and customs to people of Novi Sad and create a connection which brings together the two cultures.\nNakon istraživanja lokalnog tržišta, klijentu smo predstavili koncept kafea sa bazarom - prodajnim mestom sa tipičnom egipatskom robom. Ideja je bio prvi kafe sa prodavnicom u Novom Sadu, a koncept je bio osnova svih narednih koraka u brendiranju Horusa.\nKreirali smo potpunu 3D senzaciju za čulo vida, ukusa i mirisa. Naše arhitekte su napravilipreobražaj enterijera čime su mu dali osećaj prostranosti. Prostor je funkcionalno odvojen na: prizemlje i suteren.\nU prizemlju se nalazi maloprodajni deo gde posetioci mogu pronaći egipatske začine, eterična ulja, figurice, ukrase i knjige. Soba je opremljena mestima za sedenje, a posetiocima nudi fantastičnu dnevnu atmosferu u kombinaciji sa zanimljivim enterijerom.\nDole se ulazi u egipatsku oazu boja i muzike, trbušnog plesa i raznih vrsta hrane i pića.


Kalisto - ELEMENTARIJUM\nNa današnji dan 1610. godine Galilej je primetio satelit koji je danas poznat kao Kalisto\nNekoliko dana ranije, 7. januara 1610. godine, Galileo Galilej je prvi put uperio teleskop ka Jupiteru i video neobičnu stvar: dve nikada ranije viđene „zvezde” istočno od gasovitog džina, i jednu zapadno od njega, u pravoj liniji. Naredne večeri, 8. januara, primetio je neverovatnu promenu: sve tri zvezde bile su na Jupiterovoj desnoj strani. Otkrio je satelite Io, Evropu i Ganimed.\nNarednih dana nastavio je svoja posmatranja i na današnji dan, 13. januara, 1610. godine primetio je još jedno telo: satelit koji je danas poznat kao Kalisto. Četiri „Galilejeva satelita” izazvaće pometnju širom Evrope, tada još uvek geocentrične, zbog činjenice da su to bila prva ikada otkrivena nebeska tela koja se ni prividno ne okreću oko Zemlje.\nSva lica jednog gripa


Tilerson: Navodi o mojoj smeni su ‘smešni’\nAmerički državni sekretar Reks Tilerson odbacio je danas kao "smešne" navode da Bela kuća planira njegovu smenu.\nViše zvaničnika Bele kuće izjavilo je prethodno da se razmatra plan da Tilersona zameni direktor Centralne obaveštajne agencije (CIA) Majk Pompeo.\nUpitan o tim navodima tokom fotografisanja s libijskim premijerom, Tilerson je dva puta rekao da je to "smešno", ali nije dalje komentarisao.\nStejt Department je saopštio da Tilerson planira da ostane na funkciji, a u ponedeljak bi trebalo da krene put Evrope gde će posetiti četiri zemlje.\nPortparolka Bele kuće Sara Hakabi Sanders nije demantovala navode da se razmatra smenjivanje Tilersona i navela je da se Tilerson juče sreo s predsednikom SAD Donaldom Trampom.\nOdnosi Tilersona i Trampa su zategnuti jer je američki diplomata zauzeo mekši pristup prema Sjevernoj Koreji, kao i drugih političkih razlika, a pominje se i da je državni sekretar, navodno, nazvao predsednika u oktobru "moronom".


Baro: Potrebna još jedna konačna provera pre vizne liberalizacije\nEvropska komisija će na sastanku 1. decembra predložiti ukidanje viza za građane Srbije ako bude pozitivan izveštaj tehničke misije, koja u Beograd dolazi 12. oktobra, poručio je potpredsednik Evropske komisije Žak Baro tokom današnje posete Beogradu. Baro je učestvovao i na međunarodnoj konferenciji o borbi protiv organizovanog kriminala koja je danas počela u Beogradu.\nPotpredsednik Evropske komisije Žak Baro poručio je danas u Beogradu da je Srbija ostvarila napredak na planu vizne liberalizacije, ali da će pre konačne odluke o ukidanju viza 1. decembra imati još jednu proveru – pre svega primene usvojenih propisa. Posle razgovora sa najvišim državnim zvaničnicima Srbije, ali i na regionalnoj konferenciji o organizovanom kriminalu u regionu Baro je rekao da će grupa stručnjaka uskoro posetiti Beograd:\n“Potrebna je još jedna konačna provera stručnjaka koji će doći u Srbiju sredinom oktobra. I ja se lično nadam da ću biti u prilici da u ime Evropske komisije na sastanku 1. decembra ministrima zemalja članica dam predlog da daju zeleno svetlo za oslobađanje viznog režima.”\nPredstavnici srpskih vlasti su uručili Barou izveštaj o napretku na planu vizne liberalizacije koji je Srbija zvanično u petak dostavila Briselu. Po oceni ministra policije Ivice Dačića, – Srbija je ispunila sve obaveze iz mape puta:\n“Mi smo zaista čvrsto opredeljeni da 1. Januar, kao mogući dana kada će stupiti na snagu vizna liberalizacija – ne bude samo dan kada je Evropska komisija donela tu odluku, nego da to bude dan koji će pokazati da su državni organi Srbije, a pre svega ministarstva unutrašnjih poslova i pravde dostigli onaj nivo standarda koji je neophodan da bismo se još više približili nađem strateškom cilju – članstvu u EU.”\nPotpredsednik Vlade Božidar Djelić rekao je da će Posle 1. Januara sledeće godine SRbija nastaviti reforme I da je na dugi rok, od pet do 10 godina, ambicija Srbije da posle “belog šengena” pređe u šengenski prostor.\nA, na konferenciji o organizovanom kriminalu Žak Baro je rekao je da bi organizovani kriminal u regionu Balkana mogao da ugrozi integra-ciju u EU. On je ocenio da se u regionu ulažu napori u borbi protiv orga-nizovanog kriminala – od usvajanja odgovarajućih zakona, do reformi snaga reda i razvijanja regionalne saradnje.\nPredsednik Srbije Boris Tadić je, otvarajući konferenciju pozvao zemlje regiona da se zajednički bore protiv organizovanog kriminala jer je to i regionalni, ali i transnacionalni problem:\n“Budite uvereni da je ova Vlada Srbije i ja kao predsednik ove države, da smo apsolutno odlučni da zadamo konačni udarac organizovanom kriminalu na čitavom prostoru ne samo Srbije, već i jugoistočne Evrope.”\nMinistarka pravde Srbije, Snežana Malović, istakla je na konferenciji da Srbija ne samo da neće dozvoliti da organizovane kriminalne grupe ugrožavaju snagu i autoritet države, već im neće dopustiti da ikada imaju opasnu iluziju da mogu biti jače od države.\nO ozbiljnosti problema i razmerema organizovanog kriminala – danas je iznet podatak da je samo prošle godine preko Balkana prokrijumčareno 100 tona heroina, vrednog skoro pola milijarde evra.


Palilula, Zemun, Novi Beograd i Voždovac su opštine na kojima se očekuju najveće gužve tokom predstojećeg konkursa za upis u državne vrtiće koji će trajati od 7. do 18. maja.\nDo početka trke za upis u vrtiće ostalo je nešto manje od mesec dana, a u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu ističu da će beogradski vrtići radnu 2017/2018. godinu završiti sa listom čekanja od oko 3.500 dece.\n- To je uspeh budući da je uoči prošlogodišnjeg konkursa ova lista iznosila oko 10.000 dece. Najveće gužve za mesto u vrtiću su u opštinama Palilula, Zemun, Novi Beograd i Voždovac - kažu u Sekretarijatu.\nOvako je to izgledalo 2017. godine\nIzvesno je da će dinamika konkursa biti ista kao prošlogodišnja.\n- To znači da će konkurs trajati od 7. do 18. maja, a da će preliminarne liste biti objavljene 11. juna. Nakon toga sledi period za žalbe od 11. do 20. juna, da bi nakon što ih upisne komisije razmotre bile formirane konačne liste upisane dece krajem juna ili početkom jula - precizirali su u Sekretarijatu za obrazovanje i dečju zaštitu.\nNOVITETI U VRTIĆIMA Obdaništa u svim firmama sa preko 1.000 zaposlenih i DUŽE RADNO VREME?\nTROJE DECE NA JEDNO MESTO Roditelji u niskom startu, evo kada kreće BITKA ZA VRTIĆE\nPomamu za mesto u vrtiću pokrenuo čitav biznis privatnih obdaništa, a niču i na NAJNEVEROVATNIJIM MESTIMA\nIpak, broj slobodnih mesta biće poznat tek u maju, nekoliko dana pre početka konkursa.\n- Očekujemo i dalje veliki pritisak na vrtiće budući da je prošle godine stiglo rekordnih oko 23.000 zahteva, ali intenzivno radimo na otvaranju novih mesta kako bismo ovu godinu završili sa minimalnom listom čekanja, ukoliko bude moguće i bez nje - ističu u Sekretarijatu za obrazovanje.\nNeće biti za sve mesta u državnim vrtićima\nMališane koji ne budu primljeni u državne vrtiće roditelji uz odbijenicu mogu upisati u neki od verifikovanih privatnih obdaništa, u kojima se deo cene boravka finansira iz gradskog budžeta.\n- U ovom trenutku u 267 privatnih vrtića koji su u sistemu subvencija grada Beograda, uz refundaciju dela troškova boravka, ide 13.601 dete - kažu u Sekretarijatu.\nPRIJAVE NA KONKURSU I “IZ FOTELJE”\nTreću godinu zaredom beogradski roditelji će imati mogućnost da svoje mališane prijave za mesto u vrtiću i “iz fotelje”. Oni će od kuće ili sa posla, pomoću samo osam klikova, moći da pošalju elektronsku prijavu i tako izbegnu čekanje po redovima.\nPROŠLE GODINE UPISANO 12.000 DECE\nNa konkursu prošle godine za 6.881 slobodno mesto stigla su 23.084 zahteva. Sekretarijat za obrazovanje i dečju zaštitu je predškolskim ustanovima koje ispunjavaju uslove odobravao povećanje broja mesta do 20 odsto, te je na ovaj način, ali i otvaranjem novih mesta do kraja kalendarske godine, upisano oko 12.000 dece.\n10 STVARI O VRTIĆIMA Počeo konkurs za mesto u državnim obdaništima, ovo jednostavno MORATE DA ZNATE\nU vrtiće upisano 12.500 mališana, na LISTI ČEKANJA 2.743 dece\nVesić: Do 2022. bez liste čekanja za vrtiće


Na ovaj način rukovodstvo najvećeg vojvođanskog porodilišta rešilo je da se izbori s višegodišnjim pričama o korupciji i navodnom uzimanju novca od žena za asistiranje na porođaju.\nIako nikada nije podneta zvanična prijava za korupciju u Betaniji, Novosađanke tačno znaju kako se obezbeđuje asistiranje na porođaju. Po podacima koje je prikupila Građanska inicijativa “Majka hrabrost” za usluge su pojedini ginekolozi uzimali do 800 evra.\nMnoge žene su svesno birale odlazak u privatnu ordinaciju lekara koji su zaposleni u Betaniji, pa čak imaju i rukovodeće pozicije. Svaki pregled su im plaćale 13.000 dinara, da bi osigurale prisustvo tog lekara u sali prilikom porođaja. Koliki je to novac može se zaključiti iz podatka da svaka trudnica treba da ode na šest do 10 pregleda kod ginekologa pre porođaja.\nOdlukom da se lekarima zabranjuje dolazak u Betaniju van radnog vremena, znatno se smanjuje mogućnost zloupotreba. Upravnik Betanije, Dragan Stajić, potvrđuje da je on insistirao na striktnoj primeni te odluke.\n- U Betaniji se u svakom trenutku nalazi dežurni tim koji je u potpunosti kompetentan i spreman da odgovori na potrebe svih porodilja. Stoga ne postoji potreba da se lekari, čija je smena završena, nalaze na odeljenjima ili u porođajnoj sali - kaže Stajić.\nNjegovo insistiranje da se ovakva odluka striktno poštuje, ni u jednom trenutku nije naišla na negodovanje kolega, niti majki koje se u Betaniji porađaju.\n- Ko bi asistirao na porođaju, ili na bilo koji način bio angažovan u Betaniji van svog radnog vremena, direktno bi kršio odluku upravnika, a to povlači sankcije. I ja je striktno poštujem, iako se ona zbog prirode posla ne odnosi na upravnika klinike - kaže Stajić.\nSanja Grandić, urednica portala “Bebac” tvrdi da je ovakva odluka jedan od dobrih koraka u borbi protiv korupcije u porodilištima.\n- Nadamo se da će ova odluka uticati da se smanji broj izazvanih i zakazanih porođaja i da će se smanjiti prostor za korupciju u zdravstvu - kaže Grandićeva.\nI trudnica Vesna Mirković smatra da je ova odluka dobar korak u borbi protiv korupcije. Ona se, kako sama kaže, prvi put u Betaniji porodila bez ikakve veze, prirodnim putem i bez problema. Ali, zahvaljujući ležanju na patologiji trudnoće, videla je i prizore za koje smatra da su neprimereni. Ona napominje da bi trebalo proveriti i koliko izazvanih porođaja ima svaki lekar u smeni, te da se pažnja obrati na one kod kojih ima mnogo prevremenih rođenja i carskih rezova.


Chanel savetuje kako da ne pokvasite cipele po kiši | Sito&Rešeto\nNaslovna Moda Highlight Chanel savetuje kako da ne pokvasite cipele po kiši\nChanel savetuje kako da ne pokvasite cipele po kiši\nNa Chanel žena uvek može da osloni!\nPogledajte genijalni savet koji ova modna kuća ima za sve nas žene u nevolji. Jer svaka od nas našla se, bar jednom, ako ne i više puta (godišnje), suočenom pred nepremostivom preprekom, u vidu bare, u cipelama koje ne smeju doći u kontakt sa vodom iako bi trebalo da baš tome i služe.\nInače, ovaj legendarni model cipela, Chanel two tone slingback, opet je u modi i predstavlja apsolutni must-have za sve modne sladokusce.\nPrethodni članakŠta se desi kad imate seks, a niste izvadili tampon\nSledeći članakDada Batinić: Čekaj da te dođe red!


Mladi Naroda i Pravde započeli proces imenovanja povjereništava širom BiH – Narod i Pravda\nMladi Naroda i Pravde započeli proces imenovanja povjereništava širom…\nNa četvrtu godišnjicu osnivanja Naroda i Pravde, Povjereništvo mladih BiH započelo je proces formiranja i imenovanja općinskih i gradskih, te kantonalnih povjereništava mladih širom BiH.\nDelegacija mladih Naroda i Pravde na čelu sa predsjednikom povjereništva Azharom Sejarićem i potpredsjednicima Nezimom Alagićem i Almirom Kardašem, te članovima Povjereništva Adnanom Hidićem i Davorom Đogom obišla je ovog vikenda mlade NiP-a u osam sarajevskih općina. Na održanim radnim sastancima imenovani su inicijativni odbori koji će provesti proceduru imenovanja povjereništava mladih.\nOpćinske organizacije NiP u Kantonu Sarajevo pokazale su zavidan nivo organizacije i pokazale spremnost za jačanje omladinskih struktura NiP i podršku uspostavljanju sistema i unapređenja funkcionalnosti mreže mladih.\n“Izuzetno sam zadovoljan s onim što smo vidjeli na terenu u ova dva dana posjeta našim kolegama u Kantonu Sarajevo. Konačno smo započeli implementaciju procedure na kojoj smo posljednjih sedmica radili, a koja će značajno doprinijeti jačanju i unificiranju općinskih i gradskih, a kasnije i kantonalnih tijela mladih NiP. Očekuje nas dosta posla, ali ako je suditi prema početku procesa, Narod i Pravda, ali i država Bosna i Hercegovina zasigurno imaju svijetlu političku budućnost”, istakao je predsjednik Povjereništva mladih Naroda i Pravde Azhar Sejarić.\nNakon radne posjete Kantonu Sarajevo, Povjereništvo mladih uskoro nastavlja sa radnim sastancima sa mladima i u ostalim gradovima širom BiH.


Drugi deo beogradske priče TQAS Karavana vodi nas u servis „Shop Centar”, kome su povrenje ukazali mnogobrojni klijenti, bilo da su u pitanju fizička lica - vlasnici automobila koji žele najbolje za svoje limene ljubimce - ili firme i državne institucije koje žele da u svakom trenutku budu potpuno sigurne u ispravnost celokupnog voznog parka.\nU ovoj epizodi, između ostalog, otkrivamo nešto više o radu i uslugama servisa. Obim posla i kvarovi, kako saznajemo u servisu, nimalo ne predstavljaju problem za zaposlene, ali kako se izboriti sa potpuno neočekivanim dešavanjima, saznajte u ovoj epizodi.\nNaš domaćin, Slobodan Šarenac, vodi nas dalje na jedno vrlo intresantno mesto koje nas vraća samim korenima automobilske industije i pronalazi nove kutke mira u ovom delu Beograda.\nIz TQAS servisa „Shop Centar” vodimo vas na putovanje kroz vreme, kao i na mesta gde vredi doživeti lepotu jednog spokojnog lica Beograda. Uživajte u fotografijama koje smo pripremili za vas.


Bugarska: Nismo mogli da damo zeleno svetlo S. Makedoniji\nTanjug 11. decembra 2020. 13:40\nSOFIJA – Odlučujući faktor koji je naterao bugarsku vladu da blokira Severnu Makedoniju u procesu pristupanja Evropskoj uniji je činjenica da nije bilo garancija da će biti dobrosusedskih odnosa, niti postoje uveravanja da će doći do implementacije bilateralnih dogovora, rekla je ministarka spoljnih poslova Bugarske Ekaterina Zahrijeva.\nSporazum o prijateljstvu iz 2017. godine, između ostalog, reguliše\nformiranje zajedničke komisije istoričara za rešavanje otvorenih istorijskih pitanja među državama konsenzusom, prenela je agencija MIA.\nZasad, zajednička komisija nije mogla da se dogovori o istorijskim aspektima, dodala je bugarska ministarka.\nDosad, komisija nije uradila svoj posao, prema rečima bugarske diplomatkinje.\n„Bugarska želi da se istorijska istina bude jasna i prepoznata od celog sveta. Kada je potpisala sporazum, to nije bio problem Severnoj Makedoniji – zajednička istorija će nas pre ujediniti nego razjediniti. Ovo je naš cilj. Ne kažemo da isključivo mi polažemo pravo da kažemo šta je istorijska istina. Mi kažemo da do toga treba zajedno da dođemo. To treba da bude moderno razmišljanje dve susedne zemlje, posebno ako žele zajedno da budu u Evropskoj uniji“, rekla je Zaharijeva za nemački ARD.\nOna je primetila da Bugarska insistira da se makedonski jezik nazove zvaničnim jezikom Republike Severne Makednije, ali dodaje da Sofija traži da se neki tekstovi koji se koriste u Makedoniji promene, jer se „u njima Bugari i dalje nazivaju fašistima.“\nZaharijeva je rekla za ARD da Bugarska želi da opaske njene vlade budu uključene u razgovore između Severne Makedonije i Evropske unije.\n„Ne želimo da sprečimo Severnu Makedoniju, ali nemamo garancije oko pregovora, biće nemoguće reći ‘da’. Bez obzira na to ko je predsedavajući Evropskom unijom, ukoliko su naši predlozi uključeni u razgovore o pristupanju Makedonije EU, onda će Bugarska moći da da zeleno svetlo Makedoniji“, dodala je Zaharijeva.\nNaglašava da ne vidi razlog zbog čega bi pregovarački okvir za Severnu Makedoniju predstavljao problem da se uključe odredbe koja obavezuje bivsu zemlju SFRJ da se pridržava sporazuma sa Bugarskom.\n„U čemu je problem u pristupne pregovore uključiti i dogovor sa Bugarskom? Nešto slično se dogodilo i sa Hrvatskom. Ovo nije presedan“, tvrdi Zaharijeva.


Poslodavci i dalje ne izmiruju obaveze | Mondo\n> Info > Posao Poslodavci i dalje ne izmiruju obaveze 0 komentara 11. jul 2012. 15:44 >\nSamo zarade bez poreza i doprinosa isplatilo je 12.000 poslodavaca u prvoj nedelji primene novih mera za banke koje su u obavezi da obaveste Poresku upravu o uplaćenim porezima i doprinosima na zarade. ilustracija(Guliver/Getty Images) To je rečeno danas Tanjugu u Poreskoj upravi Srbije.\nTe mere su predviđene izmanama Zakona o poreskom postupku i administraciji i banke su počele da ih primenjuju od 3. jula. Obradom podataka dobijenih od banaka Poreska uprava je ustanovila i da je 25.000 poslodavaca isplatilo sve obaveze - plate, poreze i doprinose, dok je 32.000 preduzeća isplatilo samo obaveze prema državi.\n"Očekujemo da će do kraja godine ova mera dati rezultate i da ćemo na osnovu povećane naplate imati veći neto finansijski efekat za oko 45 milijardi dinara", kažu u toj državnoj instituciji. U Upravi navode da će te poslodavce odmah uvesti u proces kontrole i ukoliko ne izmire svoje obaveze, krenuće se u postupak prinudne naplate.\nZakonom je predviđeno da se privrednom subjektu da rok od osam dana da izvrši svoju obavezu i uplati poreze i doprinose zajedno sa zaradama. Ako se to ne dogodi, poreznici će u roku od 15 dana započeti postupak prinudne naplate koji je značajno skraćen u odnosu na prethodni period, kada je ta procedura mnogo duže trajala. U toj državnoj ustanovi napominju da su u 2011. godini imali naplatu doprinosa od 398 milijardi dinara, a u prvih šest meseci ove godine 202 milijarde dinara.\nInače, tokom prošle nedelje preko banaka je prošlo oko 750.000 transakcija koje se odnose na zarade, a tih finansijskih transakcija je više jer se doprinosi i porezi isplaćuju na više računa, kroz više uplata. (Tanjugu)\nŽandarm oslobođen optužbi za pokušaj ubistva


Knjiga kao namet po džepovima čitalaca\nVečernje novosti\t13.02.2008 04:30\nNajavljeni skorašnji sastanak dve grupacije (izdavača i knjižara) pri Privrednoj komori Srbije, posle koga bi trebalo da se uvede red na haotičnom tržištu knjige, neće, po svoj prilici, proteći bez polemike. Iako se obe strane žale na krajnje proizvoljnu prodaju knjiga u kojoj profitiraju samo lovci u mutnom, ima nagoveštaja da se teško može naći zajednički jezik oko predloženog zakona o jedinstvenoj ceni knjige.\n- Jedinstvena cena knjige jeste mera koja uvodi red u tržišno ponašanje izdavača i knjižara - kaže za "Novosti" Dejan Begović, predsednik Grupacije izdavača pri Privrednoj komori i direktor "Kreativnog centra". Zamolili smo pedesetak izdavača da odgovore na nekoliko pitanja u vezi s tom temom, među kojima je bilo i da li bi izdavačima odgovaralo da se uvede jedinstvena cena knjige. Neprijatno me je iznenadila činjenica da gotovo tri četvrtine izdavača uopšte nije odgovorilo na postavljena pitanja. Kod onih koji su odgovorili, generalno, provejava pozitivan odnos prema ovoj inicijativi, uz sugestiju da se izdavačima dopusti da imaju popuste za članove svojih klubova čitalaca, kao i da se ne ukidaju popusti na značajnijim sajmovima knjiga, pre svega na Beogradskom sajmu.\nBegović ističe da oni koji su pisali nacrt zakona nisu predvideli nikakve izuzetke i to je nešto o čemu će morati dodatno da se dogovaraju.\n- Moraju se naći rešenja koja bi trebalo da obezbede pogodnosti za članove klubova čitalaca koje mnogi izdavači neguju - kaže Begović. - Pored toga, mora se uzeti u obzir da jedan broj izdavača nema svoje knjižare, pa su upućeni na postojeću knjižarsku mrežu, u kojoj dominira komisioni način prodaje, koji knjižare oslobađa trgovačkog rizika, čini ih pasivnim u unapređenju efikasnosti prodaje, a neki od njih su i poprilično neodgovorni u izvršavanju dogovorenih finansijskih obaveza prema izdavačima, posebno prema onim manjim. U ovakvoj opštoj situaciji bojim se da bi usvajanje zakona u obliku kakav nam je ponuđen, mnogim izdavačima "izbilo" sa računa i ono malo sredstava koje uspevaju da ostvare sopstvenim prodajnim akcijama.\nSagovornik, kao i njegove brojne kolege, smatra da su knjižarski rabati veliki, ne samo kada se uporede sa rabatima u drugim granama proizvodnje, već uopšteno govoreći. Jer, nije normalno da onome ko prodaje knjigu ostaje više nego onome ko je knjigu stvorio.- Izdavači i knjižari upućeni su jedni na druge i samim tim oni moraju da budu partneri. Tog partnerstva, nažalost, ima na rečima, ali u praksi, mnogo je neodgovornosti, ucenjivanja, zloupotreba i iskorišćavanja. Ja radim u "Kreativnom centru", izdavačkoj kući koja nema svoju knjižarsku mrežu, tako da više osećam probleme koji su nam nametnuti nekorektnim odnosom jednog broja knjižara.\nPo rečima Begovića, Nacrt zakona je dosta krut, jer više vodi računa o potrebama knjižara, a manje o porblemima izadavača, kao i da predlagač nije u dovoljnoj meri uvažio realnost i sutaciju u kojoj se nalazimo.\n- Ako bismo zakon primenili onako kako je sada predložen bojim se da bi najviše od toga imali čitaoci. Da budem konkretan, mislim da bi knjige neminovno morale da poskupe i to značajno, jer izdavači ionako formiraju cene koje su na ivici rentabilnosti, a na to su prinuđeni zbog teške ekonomske situacije u zemlji i male kupovne moći stanovništva.\nPRVI ozbiljniji pokušaj da se, koliko-toliko, sredi tržište knjiga kod nas učinjen je 1984, kada su usvojene i u "Službenom listu" objavljene posebne uzanse za promet knjiga.\nUzansama je određeno da cenu knjiga formira izdavač i da je ona jedinstvena, a da se rasprodaja knjiga može obaviti godinu dana od objavljivanja prvog izdanja. U slučaju da izdavač smanjuje cenu pre tog roka dužan je da obešteti knjižare. Uzansama su, takođe, određeni i troškovi rabata: za udžbenike do 25 odsto, za naučnu i stručnu literaturu 35, a za književna dela i ostala izdanja 40 odsto.\nDobri poznavaoci izdavaštva kažu da su se ove uzanse primenjivale samo par godina i da se od njih odustalo, iako, kao i sve ostale uzanse nikada nisu ukinute, jer nisu imale snagu zakonske primene, odnosno neposlušni nisu mogli da snose nikakve posledice.


Do te odluke je došlo nakon što su predstavnici lokalne uprave postigli dogovor o načinu i dinamici isplate duga nastalog neusklađivanjem koeficijenata sa sindikalnim organizacijama zaposlenih službenika i namještenika u Opštini Berane.\n“Tačno je da je Opština postigla dogovor sa predstavnicima sindikalnih organizacija o isplati duga nastalog po osnovu neusklađenosti koeficijenata sa zakonom. Dogovoreno je da se dug izmiri u 24 rate, a prva će biti isplaćena već se narednom platom, što je prihvaćeno od strane sindikalnih predstavnika”, saopšteno je Esponi iz Opštine Berane.\nPojašnjeno je da se usaglašena odluka odnosi na zaposlene u lokalnoj upravi, ali ne i u javnim ustanovama i preduzećima čiji je ona osnivač.\n“Odluka se odnosi na dogovor postignut sa sindikalnim predstavnicima zaposlenih u lokalnoj upravi, a takvu će morati da donesu i menadžmenti javnih ustanova i preduzeća sa zaposlenima”, istaknuto je iz Opštine Berane.\nPodsjećanja radi, usljed dvogodišnjeg neusklađivanja koeficijenata zaposlenih u Opštini Berane i javnim ustanovama i preduzećima čiji je ona osnivač sa Zakonom o zaradama u javnom sektoru, više desetina službenika i namještenika tužilo je Opštinu i svi su, putem sudskih odluka, dobili sporove, o čemu je Espona pisala u više navrata.\nTreba reći da je pomenuti zakon usvojen u martu 2016. godine, a da je odlukom odbornika tadašnje vladajuće većine, Koalicije “Zdravo Berane”, SO Berane odlučila da ga ne primjenjuje.\nTakvo stanje je trajalo pune dvije godine, da bi na jednoj od prvih sjednica aktuelnog saziva SO, odbornici vladajuće većine koju sada čine koalicija “Zdravo Berane” i “Demokratska Crna Gora”, sa glasovima i opozicionih odbornika, donijeli odluku o usklađivanju koeficijenata.\nKoliki je ukupan dug nastao po ovom osnovu, prema zaposlenima u javnoj upravi i javnim ustanovama i preduzećima čiji je ona osnivač zvanično nije bilo moguće dobiti.\nNo, ako se imaju u vidu iznosi koje su utvrđivali vještaci tokom sudskih sporova koji su već završeni, a koji su se kretali u visini od oko 900 eura do 1.500, i to ne za kompletan vremenski period u kojem su zaposlenima zakidane zarade, sigurno je da se radi o, za beranske prilike, ogromnim novčanim sredstvima.\nIz tog razloga, treba reći i da je postignuti dogovor između lokalne uprave i predstavnika sindikata, o isplati duga u 24 rate, u datoj ekonomskoj i finansijskoj situaciji u Beranama, realno, bio i jedino moguć.\nDa kažemo, veći dio fukncionera lokalne uprave i direktora javnih ustanova i preduzeća čiji je ona osnivač, dobrovoljno se odrekao svojih potraživanja u korist Opštine Berane.


Paket mjera: Vlada će odložiti plaćanje kredita na 90 DANA?\nČetvrtak, 19.03.2020 | 08:24\nVlada i Centralna banka (CBCG) danas će usvojiti i objaviti paket ekonomskih mjera za saniranje negativnih posledica virusa korona.\nPremijer Duško Marković je u utorak uveče saopštio da Vlada razmatra davanje jednokratne pomoći najugroženijima, dok je, prema saznanjima Dana, jedna od opcija odlaganje plaćanja kredita građana i privrede na 90 dana, odnosno tri mjeseca.\nA sta je sa obavezama po osnovu lizinga? Da li i ce i i to slucaju biti omoguceno odlaganje placanja obaveza za 90 dana?


Rudar zaustavio lidera - Fudbalski savez Crne Gore\nRudar zaustavio lidera\n29. septembar 2018., 21:53\nOdigrane utakmice 10. kola Telekom 1. CFL...\nPrva ekipa koja je u tekućem šampionatu uspjela da uzme sva tri boda u duelu sa OFK Titiogradom je Rudar. Pljevljaci su danas pred svojim navijačima bili ubjedljivi u odmjeravanju sa liderom, postigli tri pogotka i upisali veliku pobjedu. Sopo je donio prednost domaćima, Pejaković početkom drugog dijela dupliro istu, da bi Justino u 64. minutu još jednom matirao protivničkog čuvara mreže. Pogotkom Pavlovića u 83. minutu lider šampionata je samo ublažio poraz...\nPogodak Igora Ivanovića u posljednjem minutu regularnog toka prvog poluvremena dula sa Iskorm bio je dovoljan za pobjedu Budućnosti. „Plavo-bijeli“ su sa nova tri boda smanjili zaostatak za liderom, pa nakon deset odgiranih kola imaju tri boda manje u odnosu na „romantičare“.\nFudbaleri Grblja bili su izuzetno raspoloženi u odmjeravanju snaga sa Lovćenom – „trikolori“ su pet put pogađali mrežu Cetinjana. U listu strijelaca upisali su se Džugrudić, Đorđević, Kašćelan, Kordić i Vlahović.\nMinimalne pobjede u desetom kolu upsale su ekipe Sutjeske i Zete. Nikšićani su na stadionu Koma pogotkom Stefana Lončara došli do cijelog plijena u odmjeravanju snaga sa Mornarom, dok je Zeta zahvaljujući Nikoli Krstoviću slavila u Petrovcu.\nU borbi za trofej Radija Crne Gore, koji se dodjeljuje najboljem strijelcu Telekom 1. CFL, prvo mjesto zauzima napadač Iskre Stefan Milošević koji je u dosadašnjem toku šampionata sedam puta tresao mreže protivnika.\nPobjeda Rudara u Kotoru\nFudbaleri Rudara savladali su Bokelj rezultatom 2:0 u prvom meču baraža za Telekom 1.CFL. Na...


Ford F-Vision Future Truck je električni, autonomni kamion - Dmotion\nFord F-Vision Future Truck je ...\nOvako izgleda Ford Mustang, ali ...\nby Stefan Ugljesic September 21, 2018\nFord možda u svetu i nije previše poznat po kamionima, ali se čini da američki proizvođač to namerava da promeni uskoro\nF-Vision je inspirisan Mrvelovim junacima, kao i načinom na koji se oni menjaju kako bi se uklopili u okolinu. Sam oblik kamiona je sličan ostalim električnim konceptima iz Tesle i ostalih proizvođača, dok velike LED prednje svetlosne grupe snažno podsećaju na one sa Fordove F- Serije pick up vozila. Osim aerodinamičnog oblika, F-Vision karakteriše i ogromno jednodelno vetrobransko staklo, koje ujedno predstavlja i bočna stakla.\nPored velikih naplataka sa niskoprofilnim pneumaticima možemo videti da fale bočna ogledala, tj. da su zamenjena nosačima sa kamerama. F-Vision je upravo to: Vizija. Međutim, velika je verovatnoća da on najavljuje neke od elemenata i rešenja koji će se naći na serijskim verzijama predstojećih kamiona.\nOvako izgleda Ford Mustang, ali na poljski način\nKad Mercedes kidnapuje tuđ proizvod\nStreetScooter je trenutno najprodavanije električno komercijalno u Nemačkoj, pa je Mercedes odlučio da proveri ...\nAleksandar Ugljesic August 29, 2018\nRenault Kangoo sa robotizovanim EDC menjačem uz dizel motore Renault Kangoo porodica je po ...\nStefan Ugljesic September 18, 2017


U Kaliforniji uveden policijski čas, broj zaraženih u SAD premašio 12 miliona U američkoj saveznoj državi Kaliforniji tokom noći je uveden policijski čas da bi se pokušalo suzbiti širenje virusa korona.\n22. 11. 2020. u 13:20 face.ba\nNajnoviji podaci za Kaliforniju gori su nego u avgustu, kada se smatralo da je najteže, piše "Los Anđeles tajms". Širom SAD broj umrlih na dnevnom nivou od kovid-19 premašio je 2.000, prvi put od maja ove godine.\nBroj zaraženih u SAD premašio je 12 miliona, a više od 255.000 ljudi je umrlo, saopštio je Univerzitet "DŽons Hopkins". Ovo je najveći broj umrlih od posledica kovid-19 u svetu.\nU Kaliforniji, posle Teksasa najgore pogođenoj saveznoj državi SAD, do sada je registrovan 1.107.361 slučaj koronavirusa, a umrlo je 18.678 ljudi.\nPrema poslednjim podacima, oko 187.000 novih slučajeva infekcije zabeleženo je širom sveta.\nNekoliko američkih država uvele su meru obaveznog nošenja maski u pokušaju suzbijanja pandemije, a u Teksasu Nacionalna garda raspoređena je u gradu El Paso kako bi pomogla mrtvačnicama koje više ne mogu da preuzmu veliki broj umrlih.\nAmerički Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) apelovao je da Amerikanci izbegavaju putovanja za praznik Dan zahvalnosti 26. novembra kako bi se sprečila transmisija virusa.\nDan zahvalnosti obično je naprometnije vreme u smislu saobraćaja u SAD. Prošle godine je oko 26 miliona ljudi prošlo kroz aerodrome u zemlji u sedmici pred praznike.


Izvozno osetljivi sektori u Nemačkoj oslobođeni plaćanja doprinosa za OIE | Energetski portal Srbije\nIzvozno osetljivi sektori u Nemačkoj oslobođeni plaćanja doprinosa za OIE\n22.03. 2014 Svet\nEvropska komisija i Vlada Nemačke postigli su dogovor o izuzećima za plaćanje doprinosa za obnovljive izvore energije koje će biti ograničeno na izvozno osetljive sektore (aluminijum, hemijska industrija, industrija papira, čeličane), dok će velike kompanije koje imaju potrošnju od preko 100GWh električne energije godišnje biti skoro u potpunosti oslobođene plaćanja ovih doprinosa.\nDoprinose za obnovljive izvore energije plaćaju domaćinstva i industrijski potrošači, tako da nema razloga da se neki sektori kao što je domaća teška industrija izuzmu iz ovog zakona, smatra Evropska komisija.\nTrenutno se razmatra da li će kompanije koje su bile oslobođene plaćanja doprinosa za obnovljive izvore energije morati to da učine retroaktivno.\nDo sada je preko 2 hiljade velikih potrošača energije u Nemačkoj bilo oslobođeno plaćanja doprinosa za obnovljive izvore energije od kojih Vlada Nemačke subvencioniše ulaganja u ovaj sektor, ali i gasi nuklearne elektrane na svojoj teritoriji.


USVOJENA DEKLARACIJA O PRIMENI ISTANBULSKE KONVENCIJE U VREME PANDEMIJE VIRUSA KORONA – Odbor za ljudska prava Vranje\nUSVOJENA DEKLARACIJA O PRIMENI ISTANBULSKE KONVENCIJE U VREME PANDEMIJE VIRUSA KORONA\n/ 20.04.2020. / Komitet strana ugovornica u Istanbulskoj konvenciji (Konvencija Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici) izdao je juče, 20.04.2020.godine, Deklaraciju o primeni Istanbulske konvencije u vreme pandemije virusa korona. Ovom Deklaracijom Komitet izražava volju I odlučnost država potpisnica da se drže standarda Istanbulske konvencije, kao izvora smernica za vladine akcije tokom pandemije COVID-19.\nU Deklaraciji, Komitet navodi da nasilje nad ženama i porodično nasilje imaju tendenciju rasta u vremenima kriza i da novi podaci pokazuju „alarmantni rast broja prijavljenih slučajeva određenih vrsta takvog nasilja“ širom sveta i u brojnim članicama Saveta Evrope.\nKomitet u Deklaraciji „naglašava obavezu država potpisnica Konvencije da budu naročito revnosne kako bi sprečile, istražile, kaznile i omogućile odštetu za dela nasilja koja su njom obuhvaćena, u skladu s obavezama iz Evropske konvencije o ljudskim pravima“, objavio je Savet Evrope.\nTakođe, pozdravlja se pristup onih država koje „traže inovativne načine prilagođavanja svojih institucionalnih reakcija na nasilje“. Države potpisnice se pozivaju da istraju u svojim obavezama na osnovu Istanbulske konvencije I upućuju se na odredbe u aneksu usvojene Deklaracije, u kojem se nude primeri mogućih akcija i mera koje treba preduzeti tokom suočavanja s pandemijom korona virusa, u cilju sprečavanja nasilja nad ženama i u porodici.\n„Komitet priznaje potrebu da se nastavi razmena i saradnja između članova i posmatrača Komiteta radi rešavanja dugoročnog uticaja tekuće krize na žrtve porodičnog nasilja, istovremeno osiguravajući puno poštovanje načela i zahteva Istanbulske konvencije i garantujući da pristup takvom nasilju bude usredsređen na žrtve i zasnovan na ljudskim pravima“, stoji u Deklaraciji.\nKomitet je deklraciju usvojio posle konsultacija sa Grupom stručnjaka za borbu protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (GREVIO).\nSrbija je jedna od 34 države Saveta Evrope koje su ratifikovale Istanbulsku konvenciju. Konvencija je u Srbiji stupila na snagu u avgustu 2014. godine.\nOrginalni tekst Dekleracije na engleskom jeziku pogledajte na linku:\nTekst Deklaracije na srpskom jeziku možete pogledati ovde:\nPredlog Vladi Srbije za izmenu Uredbe o zabrani kretanja i smeštaju žrtava nasilja u Sigurne kuće\nOdboru za ljudska prava Vranje uručena svetska nagrada „With and For Girls“


NEMCI DEPORTUJU AZILANTE SA BALKANA - Šljaka Karijera\nNEMCI DEPORTUJU AZILANTE SA BALKANA\nadmin 28. marta 2018. 28. marta 2018. 0\nNemački list Velt prenosi izjavu predsednika Savezne kancelarije za migracije i izbeglice Nemačke (BAMF) da će Nemačka proterati 94.000 tražilaca azila sa Balkana i zabraniti ponovni ulazak u Nemačku.\nU obrazloženju stoji da se balkanske zemlje smatraju sigurnim od političkog progona, što tražioce azila sa Balkana čini ekonomskim, odnosno socijalnim iseljenicima.\nA šta, zapravo, stoji iza svega ovoga?\nU okviru reforme nemačkog zakona o boravku je i stav da samo dobro integrisani i oni koji imaju dozvolu boravka treba da ostanu u Nemačkoj. Stav Savezne kancelarije je da i mesečni džeparac od 143 evra treba ukinuti tražiocima azila.\nTo prate i stavovi da oni koji ne ispunjavaju uslove za boravišnu dozvolu treba u kraćem vremenskom periodu da budu vraćeni u svoje domovine. Uz to ide i odredba da proterani, deportovani neće moći da udju u Nemačku u narednih pet godina. Iz Hrišćansko-demokratske partije stiže konkretan predlog:\n“Ko god dođe sa Kosova, trebalo bi da bude vraćen u roku od mesec dana”\nI iz drugih partija stižu sugestije u sličnom tonu, kao što je ideja o ponovnom uvodjenju viza za gradjane Srbije i Kosova. Manfred Veber iz Hrišćansko-socijalne unije ukazuje na nagli porast broja izbeglica sa Kosova, jer ukidanjem viza lako stižu do granica Evropske unije preko Srbije.\nZvanični podaci kažu da je za samo šest meseci stiglo 29.000 zahteva za azil gradjana sa Kosova. Samo su tražioci azila iz Sirije bili brojniji od gradjana sa Kosova. Ako se tome doda podatak da je u prethodnoj godini u istom periodu bilo 2.000 zahteva, onda je sasvim razumljivo da ovaj porast broja zahteva zabrinjava.\nRazličite mere se predlažu, pa tako iz Hrišćansko-demokratske partije za list “Tages špigel” govore o tome da Nemačka razmatra meru smanjenja finansijske podrške tražiocima azila, a u pravcu njenog uklanjanja kao podsticaja.\nList “Frankfurter algemajne sontagscajtung” preneo je informaciju da je nemačka vlada odlućila da oržavanje samita o pitanjima azila pomeri, umesto u septembru održaće se u oktobru ili novembru.\nOni, takodje, navode da će se na dnevnom redu ovog samita naći i proširenje liste zemalja koje se smatraju bezbednim, jer tražioci azila iz tih zemalja gube pravo da traže azil. Medju zemljama koje će biti dodate listi su Kosovo, Albanija i Crna Gora.\nPortparol nemačke vlade obećava da će javnost blagovremeno biti upoznata sa novim pojedinostima, vrlo važnim za gradjane sa ovih prostora.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Sezona kratka da zadovolji godišnje potrebe\n22. 08. 2021. 08:06 >> 06:00 6\nSezona kratka da zadovolji godišnje potrebe\nPrema posljednjim podacima, na Budvanskoj rivijeri ovih dana boravi oko 60.000 turista. Najveći broj gostiju je u privatnom smještaju oko 44.000, dok se 16.000 turista opredijelilo za budvanske hotelske kapacitete i druge vidove kolektivnog smještaja.\nKako je Pobjedi kazala direktorica Turističke organizacije Budva, Maja Liješević zadovoljni su dosadašnjim tokom turističke sezone, posebno brojem turista i ostvarenih noćenja tokom jula i avgusta, ali će konačnu ocjenu ovogodišnje turističke godine moći da daju tek nakon što sumiraju rezultate svih 12 mjeseci.\n"Ukupan broj gostiju koji trenutno boravi u Budvi je na nivou od 88 odsto u odnosu na 2019. godinu. Dok je broj gostiju u hotelskom smještaju na istom nivou, u privatnom smještaju je oko 86 odsto u odnosu na isti period prije dvije godine", kazala je Liješević.\nI u privatnom i u hotelskom smještaju najbrojniji su, kaže, turisti iz Srbije, Rusije, Ukrajine i Bosne i Hercegovine, ali u hotelima borave i gosti iz drugih zemalja: Kazahstana, Francuske, Poljske, Turske, Njemačke, Italije, Albanije, Makedonije i Crne Gore.\n"Na osnovu informacija koje dobijamo od budvanskih hotelijera i predstavnika turističkih agencija najave za postsezonu, tj. period septembar - oktobar su umjereno pozitivne. Evidentno je da će period pred nama obilježiti ,,last minute“ rezervacije, što je umnogome uslovljeno stabilnom zdravstvenom situacijom i poštovanjem epidemioloških mjera", kazala je Liješević.\nŽalbe i sugestije turista se, i ove godine, kako naglašava najčešće odnose na nedostatak parking mjesta, saobraćajnu gužvu, čistoću plaža i drugih javnih površina, kao i na nepoštovanje opštih epidemioloških mjera.\n"Uglavnom su to problemi sa kojima se Budva susreće posljednjih decenija u špicu sezone, kada je zbog ogromnog priliva gostiju opterećena infrastruktura i otežan rad gradskih službi za obavljanje redovnih djelatnosti", kazala je Liješević.\nIzvršna direktorka kompanije Jumb koja upravlja hotelom Adria Jovana Mićunović kaže da su zadovoljni ovom sezonom jer će im omogućiti da vrate dugove koji su se nagomilali od početka pandemije.\n"Mi smo zadovoljni, ako sezona treba da se svede na 45 dana, masovnog turizma. Ono što je intencija, bilo u ovim ili nekim drugim uslovima, je da sezona treba da traje duže. Niko nikada nije utvrdio koji je to datum početka sezone, a koji kraja", kazala je Mićunović.\nNjihova očekivanja su bila da će epidemiološka situacija u zemlji biti stabilnija i da neće doći do ovakvog pogoršanja, kako bi imali dobru postezonu.\n"Za septembar je bilo dosta najava iz Njemačke, Austrije, Izraela međutim to se večinom otkazuje, tako da nažalost septembar je dosta neizvjestan i svešće se vjerovatno na neke individualne rezervacije, ali da sačekamo da vidimo. Ove mjere je trebalo ranije donijeti i imati i dalje dobru sezonu, ali kontrolisati ljude koji ulaze u zemlju, tako da bismo sada imali i izvjesno punjenje za septembar", kazala je Mićunović navodeći da sve njih kao roditelje zabrinjava i početak školske godine koji je neizvjestan.\nHotel Adria je kako navodi Mićunović pun od početka jula ali već od 24. avgusta polako kreću da se prazne kapaciteti.\n"Sada smo u situaciji da sve goste obavijestimo o novim mjerama. Koliko će ljudi koje sada obavijestimo imati vremena da pripreme dokument za ulazak u Crnu Goru, vidjećemo. Može se desiti da se za ovih par dana dosta rezervacija otkaže jer nesporno je da je ove mjere trebalo donijeti, i ostaviti 72 sata prostora da turiste obavijestimo", kazala je Mićunović ističući da se ne može sve svesti na uzimanje novca i punjenje kase jer je u Budvi nažalost veliki broj sugrađana zaražen.\nNaglašava da je ova sezona ipak trajala samo 45 dana, i da se izvukao maksimum, ali da se u budućem treba organizovati.\n"Moći ćemo zimu na neki način svi da preživimo, ali dugoročno ovakav vid turizma svakako da nije dobar. Sezona mora trajati duže, mora biti organizovanija, uostalom naša ponuda da bi željeli da nam se neko vrati, mora biti bolja", kazala je Mićunović.\nPo njenim riječima ,,ovo što Vlada preuzima zasluge da je sezona uspješna misli da nema smisla imajući u vidu da nije ništa uradila na nekoj intenzivnijoj promociji, organizaciji sezone“.\n"Samo su sve pustili i otvorili vrata da uđe bilo ko. To je mogao da uradi svako. Nešto je bilo promocije u regionu ali dosta blijedo, ali nikakve konkretne aktivnosti nijesu preduzete u organizovanju i pripremi sezone da je spremni dočekamo, da komunalne službe budu spremne, sve je stihijski išlo. Ovo nije ničiji uspjeh jer je svako mogao da u ovom vremenu otvori granice i naravno da će doći svako ko god može", naglašava Mićunović.\nOno što je svakako ohrabrujuće, po njenim riječima to što ovu pandemiju svijet nije doživio tragično i da su svi jedva čekali da putuju.\n"Mislili smo da će ih biti strah, međutim ljudi su željni svega, pa se ipak nadamo da taj oporavak turizma neće biti tako dugoročan kao što smo mislili", kazala je Mićunović.\nNije kaže sigurna koliko su turisti koji odlaze iz Crne Gore zadovoljni ove godine imajući u vidu saobraćajni, komunalni, haos u ugostiteljskim objektima, nedostatak radne snage…\n"Nedostatak radne snage se reflektuje na ne baš dobru uslugu kako nas hotelijera tako i svih ugostitelja koju treba da pružimo. Ima jako puno nedostataka i to je nešto što se mora na dugoročnom planu rješavati da bismo mogli da budemo održiva destanacija", objasnila je Mićunović.\nKako dodaje predsezone nije ni bilo, a i jun je bio dosta neizvjestan.\n"Tek je kraj juna počelo punjenje kapaciteta. Mi smo najviše imali gostiju iz Izraela, Srbije, Ukrajine i Kazahstana i bili puni od početka jula… Voljeli bismo i da septemabr bude dobra popunjenost makar 50 odsto ali nijesmo sigurni", smatra Mićunović dodajući da su u julu za vrijeme Bajrama imali i goste iz Emirata koje je dovela avio-linija Flaj Dubai.\nKada govori o vanpansionskoj potrošnji, kaže da je ove godine u Budvi bila potpuno nova struktura gostiju i drugačija potrošačka moć.\n"Definitivno što čujem od kolega niko nije zadovoljan tom vanpansionskom potrošnjom, ali opet na toliki broj koji ne pamtimo u julu i avgustu, masa je odredila da se ostvare neki prihodi ali pojedinačno potrošačka moć nije zadovoljavajuća", smatra Mićunović.\nPo njenom mišljenju već sada treba pripremati sezonu 2023.\n"Već treba predvidjeti različite scenarije i da je spremno dočekamo. Da konačno znamo koji je datum početka ljetnje sezone. Dobro bi bilo da tokom aprila počinje sezona sa organizovanim dolascima grupa iz Zapadne Evrope, predvidjeti i vidjeti koja su nam tržišta atraktivna i preduzeti određene aktivnosti na animiranju tih tržišta", kazala je Mićunović i dodala da treba napraviti dugoročne planove jer trošenje naših prirodnih, ne samo infrastrukturnih resursa na ovaj način, kako ističe, nije baš preporučljivo na duge staze.\nŠto se tiče prihoda od špica sezone, Mićunović naglašava da već sada znaju da su oni 40 do 50 odsto niži od 2019.\n"Iako je popunjenost u julu bila i bolja nego 2019, prihodi su niži jer prosjek cijena kao iz te godine nijesmo mogli da postignemo. Ugovore sa agencijama smo potpisali tokom zime pa je to bilo mnogo niže. Ono što se dešavalo ove godine je veliki broj rezervacija u posljednjem momentu iako je vrlo neozbiljno čekati posljednji moment. Mi smo imali stabilne rezervacije mjesec dana unaprijed a ostatak smo rezervisali za individualne goste", objašnjava Mićunović.\nŠto se tiče cijele godine, ocjenjuje da se prihodi ne mogu porediti sa 2019. godinom s ozbirom da nijesu imali nikoga ni u aprilu, maju… dok je u junu bila popunjenost oko 50 odsto.\nPR i marketing menadžer Hotelske grupe ,,Budvanska rivijera“ Jelena Kaluđerović, kazala je da je ova sezona specifična i da su je karakterisali last minute rezervacije i izrazita sezonalnost.\n"Upravo se ta sezonalnost ogleda u velikom interesovanju gostiju za ljetovanjem u julu i avgustu, pa je tokom ova dva mjeseca u našoj hotelskoj grupaciji zabilježena dobra popunjenost, kada je broj ostvarenih noćenja dostigao 90 odsto u odnosu na isti period 2019. godine", kazala je Kaluđerović.\nŠto se tiče postsezone, za drugu polovinu septembra i oktobar imaju najave grupnih aranžmana i aranžmana MICE turizma, uz postojanje najava i upita za veće događaje u Turističkom naselju Slovenska plaža.\n"Ipak, za realizaciju ovih događaja prisutna je neizvjesnost uslovljena situacijom i epidemiološkim mjerama koje bi mogle biti na snazi u tom periodu", smatra Kaluđerović.\nKada su u pitanju gosti, uzimajući u obzir aktuelnu situaciju najveći procenat učešća, kako ističe, u ostvarenim noćenjima na nivou HG Budvanska rivijera do kraja jula ima tržište regiona koje učestvuje u ukupno realizovanim noćenjima sa oko 65 odsto.\n"Najviše je gostiju sa tržišta Srbije, zatim Bosne i Hercegovine, Crne Gore. Povećanje realizovanih noćenja evidentirano je i sa ostalih tržišta: Ukrajine, Slovenije, Poljske, Rusije, Kazahstana, Njemačke, Francuske", naglašava Kaluđerović.\nNa najposjećenijem dijelu budvanskih plaža, Ričardovoj glavi bilo je puno posla zadnjih dva mjeseca. Menadžer plažnog bara Astoria Mladen Stanković ističe da je glavni špic prošao, i da što se tiče same sezone ne mogu reći da su nezadovoljni.\n"Posla je bilo. Rano je sada da se upoređuje sa prethodnim godinama ali ono što predstavlja problem i brigu je nedostatak predsezone i moramo da vidimo u postsezoni šta će da se desi. Jer sama sezona po sebi je previše kratka da bi za čitavu godinu zadovoljila sve potrebe koje ima bilo koja poslovna jedinica, bez kvalitetne predsezone i postsezone. Bojim se da to neće biti dovoljno tako da pratimo i vidjećemo šta će se dešavati", kazao je Stanković.\nKako dodaje jul i avgust su za ugostitelje bili potpuno u redu, i sezona je trajala malo duže nego prethodne.\n"Gosti su drugačiji ove godine. Uglavnom dolaze iz regiona, Srbija, Republika Srpska, Bosna, Makedonija, ali nam Rusi baš fale. Imamo i Ukrajince, a iz Zapadne Evrope je mnogo manje nego prethodnih godina", kazao je Stanković naglašavajući da je potrošnja manja i da su se nadležni ove godine fokusirali više na kvantitet nego na kvalitet.\n"Uglavnom gosti naručuju jeftinija pića, hranu… Tačno se vidi da se budžetki opredjeljuju za ono što će da poruče. Najprodavanije stvari iz menija su najeftinije", objašnjava Stanković.\nŠto se tiče prihoda, rano je, kaže on, da se prave analize.\n"One se rade na nivou cijele godine. Nije loše sve u svemu, ali tek tamo krajem septembra možemo da podvučemo crtu i vidimo kako je to u odnosu na 2019.", ističe Stanković.\nKaže i da su u srećna vremena imali organizovane grupe turista od aprila, maja…\n"Kad vam dođe 100 francuskih turista na skupu večeru, pa dođe opet naredna dva dana, to je posao, a ovih godina toga nema", poručuje Stanković.\nSmatra da ove godine možemo govoriti o nekom oporavku.\n"Sve zavisi što će se dešavati dalje. Mi imamo zaposlene koji rade cijele godine. Ukoliko dođemo u situaciju zatvaranja to bi bilo jako teško", kazao je Stanković a za nadležne ima poruku da treba raditi na organizaciji jer su velike gužve.\n"Jedan objekat koliko god bio veliki ne može biti konkurentan na tržištu jer zavisi od putne inrfastrukture, aerodroma, taksi službi, prodavnica… Svi bi trebalo sinhronizovano da radimo i damo dobru sliku i o Budvi i Crnoj Gori. Jer u tom lancu ako jedna karika ne odradi opšti utisak je negativan", poručio je Stanković.\nU avgustu 915,99 hiljada noćenja


Prijava za vakcinu i PREKO VAJBERA! Ovako izgleda poruka koju će dobiti građani koji se prijave (FOTO)\nSLIKA KOJA POKAZUJE PRAVI EFEKAT VAKCINE Dva grada u Srbiji, isti region, sličan broj stanovnika: U jednom broj zaraženih raste za 50 odsto, a u drugom za 200!\nStižu prve vakcine preko Kovaks sistema: Srbija očekuje oko 345.600 doza\nNa punktovima gde će građani dolaziti bez prijave na raspolaganju će biti vakcine "Sinofarm" i "Astra-Zeneka" jer su najlakše za manipulaciju i omogućavaju odlazak ekipa na teren, dodao je.\n"Sada ubacujemo u petu brzinu i imamo ambiciju da do kraja meseca izvršimo još 500.000 vakcinacija", naveo je Jovanović.\n"Ne treba deliti vakcine. Bitno je da s ešto pre vakcinišemo", poručio je.


Alfa generacija će promeniti svet | PC Press\nAlfa generacija će promeniti svet\n8. decembar 2015. 7. april 2017. Aleksandra Šakić\nKada neko kaže „Generacija Z”, misli se na popularan naziv kojim su finansijski analitičari prozvali sve rođene nakon 1990. godine, i neretko ih opisali kao generaciju koja „neće zapamtiti nijednu reč pre savladavanja tehnologije”.\nAnalitičari Goldmen Saksa jednom prilikom su komentarisali da bi ova generacija mogla biti uticajna najmanje kao generacija Y. Ali, šta dolazi nakon toga? Svaka generacija, dakle, po nečemu menja svet i utiče na njega, a to je naročito zanimljivo svima koji se bave finansijama i politikom, pa tako generacija Y i Z odrastaju (i rađaju se) uz najnoviju tehnologiju i verovatno nikada neće moći zamisliti kako su odrastali i živeli njihovi roditelji.\nSve to stvara nove poslove i zanimanja, zbog čega se i strategije poslovanja unapred planiraju kako bi se, između ostalog, mogli predvideti i potrošački trendovi. Futurista, demograf i govornik TEdx-a Mark Mekkrindl vodi kampanju kojoj je cilj da sve rođene nakon 2010. godine nazove „Generacijom Alfa”.\nPrema njemu, svake nedelje širom sveta se rodi 2,5 miliona „pripadnika” te nove generacije, a jedno od obeležja im je što će odrastati uz tablete u ruci, nikada neće živeti bez pametnog telefona, i biće im „prirodno” neku misao prilagoditi internetu u roku par sekundi. Masovne tehnološke promene Generaciju Alfa učiniće najprilagodljivijom ikad, smatra Mekkrindl.\nTrenutno, svako ko ima manje od 5 godina pripada toj generaciji, iako se naziv još nije prihvatio u naučnim krugovima. Mekkrindl se sa svojim timom nada da će se ime ipak „zakačiti” u javnosti, jer su sigurni da najmlađa „tehnološka” generacija deli nabrojane osobine.\nNa ovu će generaciju uticati i demografske promene u svetu, poput najava da bi Indija do 2028. godine mogla prestići Kinu po najvećem broju stanovnika. „Indija i Kina postaće centar gravitacije, pogotovo nakon što je Kina nedavno nakon 35 godina ukinula strogu politiku jednog deteta po porodici”, rekao je Mekkrindl.\n„S više dostupne tehnologije i više ljudi na svetu, deca u takvim zemljama zameniće deo istočnih tradicionalnih vrednosti globalnim tehnološkim idejama.”\nVoditelji ove kampanje smatraju i da ova deca neće tehnologiju smatrati alatom koji im je dodat u svakodnevicu, već da će je spontano integrisati kao normalan deo svog života.\nTagovi: alfa generacija, deca\n← Windows 10 savet: Kako da podesite skrivene opcije\nIntex iRist: Sve u jednom satu →


NEŠIĆ: U NAREDNIH 40 DANA MOGUĆ ZAVRŠETAK DIONICE TRIANGLA-JASIK\nSrijeda, 06.11.2019. | Princip News\nU narednih 40 dana trebalo bi da bude završena kompletna rekonstrukcija dionice regionalnog puta Triangla-Jasik ukoliko to omoguće vremenski uslovi, izjavio je vršilac dužnosti direktora Javnog preduzeća "Putevi Republike Srpske" Nenad Nešić.\nNešić je sa načelnicima opština Pale, Istočni Stari Grad i Istočno Novo Sarajevo Boškom Jugovićem, Bojom Gašanovićem i Ljubišom Ćosićem obišao teren, gdje se izvode radovi na ovoj putnoj komunikaciji.\nOn je naveo da je 800 metara saobraćajnice presvučeno završnim slojem asfalta, te da će biti asfaltirano još 1,2 kilometra, od ukupno 3,9 kilometara ovog regionalnog puta.\nNešić je dodao da je urađena kompletna rekonstrukcija mosta koji će, osim kolovozne trake, imati pješačku stazu, istakavši da je vrijednost ovih radova 3,2 miliona KM.\nOn je najavio da će biti raspisan tender za izbor napovoljnijeg ponuđača za izgradnju novog puta ka Jahorini u dužini od 1.350 metara od "osmica" do hotela "Nebojša".\nNešić je istakao da bi tokom novembra trebalo da bude raspisan i tender za rehabilaticju puta na Jahorini od hotela "Vučko" do hotela "Nebojša" u dužini od 1.350 metara, a u narednih sedam dana biće završeno 1.800 metara puta u opštini Istočno Novo Sarajevo do granice sa opštinom Istočni Stari Grad.\n"Planiramo u ovoj godini da raspišemo i tender za 4,5 kilometara puta od granice Istočno Novo Sarajevo do skretanja za vilu `Andrea` na Trebeviću, opština Istočni Stari Grad", naglasio je Nešić.\nOn je dodao da će u idućoj godini planirati i projekat izgradnje puta od vile "Andrea" do Jasika, odnosna spajanja sa ovim novim putem u dužini od 7,5 kilometara, istakavši da će se tako dobiti moderna komunikacija prema Jahorini i Trebeviću, čime će se grad turistički obogatiti\nNešić je dodao da je planirana i izgradnja parkinga kod Bolnice "Srbija".\nOn je podsjetio da je nakon imenovanja za vršioca direktora "Puteva Republike Srpske" odmah krenuo sa rekonstrukcijom tunela na ulazu u Pale uz podršku Vlade Republike Srpske.\nNešić je rekao da u idućoj godini planiraju da izvrše rekonstrukciju puta od Pala do Jahorine.\nNačelnik opštine Pale Boško Jugović istakao je da je investicija u putnu kominikaciju Triangla-Jasik od velikog značaja za cijelu Sarajevsko-romanijsku regiju.\nOn je istakao da se na ovaj način Jahorina otvara prema opštinama Istočno Novo Sarajevo i Istočna Ilidža, te da je put značajan i za opštinu Pale, obzirom na ulaganja Vlade Republike Srpske u Jahorini u gondolu, rasvjetu, vještačko osnježavanje.\nJugović je naglasio da je opština Pale na ovoj dionici riješila imovinsko-pravne odnose kako je bilo potpisano protokolom.\nNačelnik opštine Istočno Novo Sarajevo Ljubiša Ćosić naglasio je da se završetkom ove dionice dobija moderna saobraćajnica koja će direktno povezati opštine u sastavu grada Istočno Sarajevo, dodavši da će ona značiti za ovdašnje građane i za ljude koji dolaze.\nOn je istakao da će poseban značaj imati završetak rekonstrukcije starog puta preko Trebevića, kao i najavljena izgradnja nove dionice prema Jahorini.\nNačelnik opštine Istočni Stari Grad Bojo Gašanović zahvalio je Nešiću što je prepoznao značaj ove putne komunikacije i što su "Putevi Republike Srpske", uz pomoć Vlade Srpske, finansirali rekonstrukciju ove dionice.\nKroz brojna istraživanja otkriveno je kako se mnoge bakterije i virusi donose kući iz teretane, te zbog toga mnogi izbjegavaju odlaske na trening...\nU ROGATICI ZA OTKUP OSTAO JOŠ 31 STAN, ROK DO KRAJA JUNA\nU opštini Rogatica ostao je da se otkupi 31 stan, a rok za privatizaciju državnih stanova produžen je do kraja juna. Načelnik opštinskog Od...\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je večeras da situacija u BiH može eskalirati, ali samo u političkom smislu - da bude ...\nNadzorni odbor "Elektrodistribucije Pale" na današnjoj sjednici razriješio je dužnosti direktora ovog preduzeća Ljubomira Mrdu, saznaje ATV. ...\nVUJIČIĆ: ZA PROJEKTE ZAPOŠLJAVANJA VEĆ OBEZBIJEĐENO 10 MILIONA KM


Obnovljeni Kur salon ugostiće prve goste u novogodišnjoj noći | ASinfo Portal\nRadovi, koji su završeni prvih dana decembra, obuhvatili su adaptaciju, rekonstrukciju i opremanje Kur salona, a sve je rađeno pod budnim okom Zavoda za zaštitu spomenika iz Valjeva.\nBanjska dvorana građena je po uzoru na bečki Kur salon, ali je za razliku od njega, gde je u početku bilo dozvoljeno samo lečenje, Kur salon u Banji Koviljači bio je od svog otvaranja predodređen za zabavu. Kompleks se sastoji od svečane sale – plesne dvorane sa 450 mesta, restoran sale sa 220 mesta, pansion sale sa 150 mesta, dva ovalna i dva okrugla salona, dve letnje terase i parkinga.\nSve do Drugog svetskog rata bio je stecište umetnika, boema i omiljeno mesto Karađorđevića, zbog čega je Koviljača i dobila epitet “kraljevska”.\nRedovni posetioci su bili Branislav Nušić, Žanka Stokić, Dobrica Milutinović, ministri, generali, a goste je zabavljala tada natiražnija pevačica Evrope – Sofka Nikolić. Kralj Petar Drugi u njemu je proglasio opštu mobilizaciju posle šestoaprilskog bombardovanja 1941. godine.\nU njega se dolazilo na balove, radi muzike, razonode ili iskušavanja sreće u prvoj kockarnici na Balkanu.\nU Kur salonu je sniman film Emira Kusturice „Otac na službenom putu” koji je dobio Zlatnu palmu na Kanskom festivalu, takođe i serija Zdravka Šotre „Nepobedivo srce”.\nNekada se prag dvorane mogao preći samo u svečanim odelima, muzičari su često plaćali da ovde sviraju, na nastupe su čekali mesecima, a u najboljim danima konobari su imali toliko bakšiša da su zaboravljali da uzmu platu.\n“Kec” u dnevniku – besplatna članarina u biblioteci\nPolicija Kosova: Nije otvoren slučaj zbog privodjenja Srbina, nije bilo ničeg sumnjivog


Akcije Dimnicara prodate za 20,9 mln dinara u blok trgovanju\nTanjug 13. maja 2022. 18:39\nBEOGRAD – Indeksi Beogradske berze su zaključili trgovanje poslednjeg dana u ovoj sedmici s negativnim rezultatom na dnevnom i nedeljnom nivou.\nUkupan promet na trgovanju iznosio je 36,4 miliona dinara (nešto manje od 309,7 hiljada evar). Nešto manje od dve trećine prometa, tačnije 20,9 miliona dinara, ostvareno prodajom akcija beogradskog preduzeća „Dimničar“ u blok transakciji.\nNajviše su ove sedmice stradale akcije „Dunav osiguranja“ koje su na nedeljnom nivou izgubile 18,1 posto vrednosti, uključujući i današnji blagi pad od nepunih 0,4 posto na 1.117 dinara. Istovremeno, akcije „Dunava“ su dominirale na trgovanju, pri čemu su danas zabeležile promet od 12,3 miliona dinara, a na nedeljnom nivou su inkasirale 62,8 miliona dinara.\nŠto se tiče ostalih kompanija kojima se danas trgovalo, Alfa plam iz Vranja se zadržala na cenovnom nivou od 24.000 dinara, a isprometovana je u iznosu ispod 0,4 miliona dinara, dok je gornjomilanovački Metalac pao za skoro 3,6 odsto na 1.673 dinara uz realizaciju od 0,3 miliona dinara.\nNaftna industrija Srbije je takođe istrgovana za 0,3 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 542 dinara, a akcije preduzeće za promet građevinskog materijala i ogreva „Kopaonik“ ostvarile su promet od 0,1 milion dinara po ceni od 14.000 dinara, istoj kao na prethodnoj sesiji.\nNa MTP tržištu je najviše trgovano akcijama proizvođača boja i lakova „Pomoravlje“ iz NIša, u vrednosti od 0,6 miliona dinara po nepromenjenoj ceni od 240 dinara, a solidan učinak, vredan 0,5 miliona dinara, imale su i akcije poljoprivrednog društva Omoljica, ali uz veliki pad cene od 6,2 procenta na 3.750 dinara.


U okviru projekta "Pripremi se za učešće" koji sprovode Centar za evropske politike, NALED i portal European Western Balkans, pripremili smo kratku analizu postojećeg Zakona o akcizama i preporuke za izmenu koje bi doprinele usaglašavanju sa važećim direktivama Evropske unije\nU okviru projekta "Pripremi se za učešće" koji sprovode Centar za evropske politike, NALED i portal European Western Balkans, pripremili smo kratku analizu postojećeg Zakona o akcizama i preporuke za izmenu koje bi doprinele usaglašavanju sa važećim direktivama Evropske unije. Jedna od osnovnih preporuka jeste izjednačavanja akciznog opterećenja jakih alkoholnih pića, kao preduslova za otvaranje pregovaračkog poglavlja 16, koje se odnosi na oporezivanje. Prema izveštajima EK iz 2016. i 2017, kao ključni problem za otvaranje poglavlja navedeno je nejednako akcizno opterećenje kafe iz uvoza i prerađene kafe u zemlji i različitih kategorija jakih alkoholnih pića. Izmenama Zakona o akcizama iz 2018. godine eliminisana je fiskalna diskriminacija u pogledu visine akcize na uvezene i domaće proizvode od kafe, ali propuštena je prilika da se ujednači i akcizni tretman jakih alkoholnih pića. Ni izmenama zakona u prošloj godini ovaj problem nije rešen, te će i u ovoj godini poglavlje 16 najverovatnije ostati zatvoreno za pregovore. Kompletnu analizu preuzmite putem sledećeg linka.\nProjekat "Pripremi se za učešće" finansira Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji u okviru Programa podrške civilnom društvu (CSF) koji ima za cilj jačanje demokratija i procesa integracije u EU kroz osnaživanje civilnog društva da aktivno učestvuje u donošenju odluka.


Naime, košarkaš joj u poslednje vreme često komentariše fotografije na društvenim mrežama, a sada je otišao i korak dalje, te je podelio fotografiju Kloi Kardšijan sa jedne dodele nagrada na svojim mrežama.\n"Čestitke Kloi što je drugu godinu zaredom uzela istu nagradu za najbolju rijaliti zvezdu. Plus, fascinira me tvoje telo, fenomenalno je što inspirišeš druge da izgledaju bolje, vau, vau, vau" , napisao je njen nekadašnji partner.\nOn joj je pre toga poslao i veliki buket cveća na kućnu adresu, a samo nedelju dana ranije ostavio joj je i koketni komentar na Instagramu.\nKloi je samo lajkovala njegove objave i komentare, ali nije uzvraćala nikakvim konkretnim izjavama ili porukama.\nPodsetimo, ovaj par je prvi put raskinuo kada je Kloi bila trudna sa njihovom ćerkom. Ona mu je nakon toga oprostila neveru, ali je ubrzo odlučila da stavi tačku na njihovu ljubav jer je Tristan uhvaćen u krevetu sa Džordi Vuds, nekadašnjom najboljom prijateljicom njene sestre Kajli Džener.


Energyobserver - KRAJNJE LEVICA I DESNICA U EVROPSKOM PARLAMENTU BLAŽE PREMA KINI I RUSIJI\nDvogodišnje istraživanje koje je predvodio mađarski nezavisni institut Politički kapital zasnovano je na rezultatima više od 90 glasanja u Evropskom parlamentu između jula 2019. i maja 2021.\nPodele kada se glasa o rezolucijama u Evropskom parlamentu smatraju se preprekom za efikasniju spoljnu politiku EU.\nVećina evroposlanika podržala je mere protiv beloruskog i sirijskog režima (više od 80%) i autoritarnih praksi u Čadu, Haitiju ili Pakistanu (više od 90%).\nMeđutim, evroposlanici su mnogo više podeljeni kada je reč o rezolucijama o Kini i Rusiji.\nIzveštaj je pokazao da je slika Kine u Evropskom parlamentu prilično "negativna", što se pokazalo i kada su evrposlanici gotovo jednoglasno bili za zamrzavanje ratifikacije investicionog sporazuma EU-Kina, preneo je EUObserver.\nKako se navodi, sve "mejnstrim" političke grupe u Parlamentu kritikuju Kinu a jedini koji podržavaju Peking dolaze iz grupe Levica.\nIstovremeno nacionalne partije krajnje desnice, kao što je Alternativa za Nemačku (AfD), imaju tendenciju da kritikuju Peking, mada se uglavnom uzdržavaju od glasanja za rezolucije koje osuđuju postupke Kine.\nUkupno gledano, grupa Identitet i demokratija smatra se "donekle otpornom na kineski uticaj" jer je najveća nacionalna partija u grupi, italijanska Liga, oštar kritičar Pekinga.\nU izveštaju se navodi i da se Bugarska socijalistička partija (BSP) smatra jednom od "mejnstrim" stranaka koje su najviše prijateljske prema Kini jer su članovi nacionalne delegaciji očito koordinisali odsustvo tokom glasanja o rezolucijama o Ujgurima i Hongkongu.\nS druge strane, ruske interese podržavaju i krajnja levica i krajnja desnica u Parlamentu EU.\nGrupe Identitit i demokratija i Levica mogu se smatrati "izuzetno osetljivim na ruske napore da utiču", navodi se u izveštaju i ističe da oni "redovno iznose pro-Kremlj narativ i dezinformacije na plenumu".\nŠire gledano, sve vodeće grupe u Evropskom parlamentu kritikuju Kremlj, uz par izuzetaka u nacionalnim delegacijama, poput Letonske ruske unije iz grupe Zeleni ili estonske Partije centra iz grupe Obnovimo.\nU svaklom slučaju, evroposlanici iz Češke, Mađarske, Slovačke, Austrije, Rumunije i Bugarske više su kritički nastrojeni prema Rusiji od proseka.\nIzveštaj je pokazao i da se evropski saveznici Kremlja u Parlamentu stalno menjaju. Tako je italijanska Liga postala veći kritičar Rusije nego ranije dok su poslanici iz francuskih Republikanaca postali više prijateljski prema Moskvi.\nPrema istraživačima, Rusija koristi finansijske i prirodne reusurse da potkopava evropski otpor ili naruši jedinstvo EU, kao što je slučaj sa projektom Severni tok 2.\nU izveštaju se zaključuje da su obe strane političkog spektra, a ne samo njegove krajnosti, blaže prema ideološki bliskim režimima.\nTako su rezolucije o Kubi, Boliviji i Venecueli usvojene sa malom razlikom zbg oklevanja levičarskih grupa da podrže predloge.\nIstovremeno će se desno orijentisane grupe verovatnije uzdržati ili će glasati protiv rezolucija kojim se kritikuje situacija etiopskih migranata u centrima za pritvor u Saudijskoj Arabiji.


- Hvala na ukazanoj časti i poverenju što mi je data mogućnost da vodim tim Srbije. To je san svakog trenera i poseban momenat u mom trenerskom životu - rekao je Igor Kokoškov u prvom obraćanju srpskim medijima i poentirao:\n- Neću da dajem nikakva obećanja, ali pripremaćemo se maksimalno, da budemo bolji od ostalih i sada u “prozorima” i kasnije u kvalifikacijama za OI i nadam se i na Olimpijskim igrama. Mogu da obećam da ćemo dati sve od sebe, bacićemo sve na teren i neće biti kalkulacija. Očekuju nas treninzi, najvažnije je da se mi upoznamo i saznamo ko smo!\nSelektor se već na startu suočio sa problemima, jer kapiten reprezentacije Srbije Miloš Teodosić neće igrati na početku kvalifikacija. Italijanski mediji pišu, kako prenosi RTS, da se plejmejker Virtusa vratio u Bolonju, pošto nije došlo do dogovora kluba sa Košarkaškim savezom Srbije oko osiguranja.\nPredrag Danilović i Igor Kokoškov\nKokoškov je još prilikom okupljanja tima potvrdio da Miloša neće biti u duelu sa Finskom, a sada se čini da će propustiti i duel sa Gruzijom za tri dana. Iz našeg Saveza još nije potvrđeno da se Teodosić vratio u Bolonju.\nS druge strane, naši najiskusniji reprezentativci Marko Simonović i Novica Veličković skreću pažnju na težinu današnjeg gostovanja.\n- Očekuje nas težak meč, svi znaju da je ovde uvek dobra atmosfera. Finci su ekipa koja je atipična, nemaju nekog izrazito visokog igrača. Jako su brzi, svi šutiraju, utrčavaju... Na nama je da damo sve od sebe, da probamo da odigramo što bolje i da se nadamo što boljem rezultatu - rekao je Simonović.\nU nedelju, košarkaši Srbije dočekaće Gruziju u beogradskoj dvorani “Aleksandar Nikolić”.


SANU stavila tačku na Memorandum — slučaj za istoriju - Sputnjik Srbija\n23:44 23 Novembar 2020\n18:54 27.11.2017 Preuzmite kraći link\nI zato pripisivati Slobodanu Miloševiću Memorandum kao program za njegovu politiku čista je izmišljotina, ocenio je danas akademik Vasilije Krestić, jedan od autora knjige „Memorandum SANU posle 30 godina“.\n„On (Milošević) je kao i većina njegovih partijskih drugova napao Memorandum i za sve vreme svog vladanja nije našao za potrebno da poseti Akademiju“, kazao je Krestić.\nKrestić, jedan od autora knjige „Memorandum SANU, posle 30 godina“, kaže i da je svima poznato da je Memorandum tadašnja vladajuća partija proglasila „antikomunističkim spisom“, te da zato samo „naivni i neobavešteni mogu posumnjati da je Memorandum služio Miloševiću kao putokaz u politici“.\nAutorski pečat knjizi koja je danas predstavljena u SANU dao je i pokojni akademik Kosta Mihajlović, a Krestić na optužbe da je Memorandum bio velikosrpski program odgovara da taj dokument ni po formi, ni po sadržaju, ni po zaključcima i ciljevima nije napisan kao nacionalni program.\n„SANU nije pozvana da piše nacionalni program. Svuda u svetu iza takvih programa moraju da stanu države ili vlade. Odluka o Memorandumu je doneta javno na sednici SANU, i nije bilo nikakve tajnosti u odnosu na donošenje tog dokumenta“, kazao je Krestić.\nKako je rekao, Akademija je odlučila da se Memorandumom uključi u politiku, da jednom analizom širokog spektra ukaže na sve probleme pred kojima se našla Srbija i da podstakne njihovo rešavanje. Podseća da je Jugoslavija tada bila u teškoj društvenoj, ekonomskoj, nacionalno-političkoj, ustavnoj i kulturnoj krizi, te da je bilo jasno da sve severozapadne republike nastoje da uspostave konfederaciju ili asimetričnu federaciju, čime su, objašnjava Krestić, pripremale teren za secesiju i razbijanje zajedničke države.\n„Sluteći to zlo koje će dovesti do raspada zemlje, akademci su hteli da sačuvaju Jugoslaviju u federativnim okvirima u kojima bi Srbija bila potpuno ravnopravna sa ostalim federativnim jedinicama i ne bi bila podređena i obesnažena autonomnim pokrajinama. Prema tome, Memorandum nije zagovarao rušenje već očuvanje Jugoslavije“, kazao je Krestić.\nLjubodrag Dimić, istoričar i dopisni član SANU, napomenuo je da je odluka da se iznese kritika o narastujućim problemima i društvenim procesima u Jugoslaviji zapravo bila realizacija ideje SANU da definiše uzroke krize.\n„Došli smo do ključnog zaključka da je mešanje ideologije i politike u privredu i ignorisanje ekonomskih zakonitosti dovelo do stagnacije razvoja društva i države. Razoren je svaki vid planiranja i vođenja nerazumne dezintegracione politike koja je vodila atomizaciji privrede. Formirana je privredna patologija koja je afirmisala nerad. Memorandum je konstatovao otpor demokratizaciji društva koji je dolazio iz same partije na vlasti“, kazao je Dimić.\nVladimir Kostić kazao je danas da autorsko delo Krestića i Mihajlovića svakom čitaocu omogućava suočavanje s tvrdoglavim i poverljivim činjenicama, „čak i kada su sakrivane, čak i kada su zaboravljene“.\n„Autori se istini približavaju faktografijom i bilo koji pristojni odgovor ili polemika sa Krestićem i Mihailovićem, ako ima još malo preostale pristojnosti, morao bi da se oslanja na faktografiju. Ne bih hteo da se oslanjam na podlo, neprihvatljivo i mržnjom ispunjeno etiketiranje koje slutim da sledi, a na koje su, nažalost, akademci navikli“, primetio je Kostić, te poručio da danas, bar što se akademika tiče, „zatvaramo krug i ceo slučaj ostavljamo istoriji“.\nMemorandum SANU, SANU, Vasilije Krestić


Gert Vilders tokom glasanja na referendumu\nHolanđani u sredu, izgleda, nisu samo odbacili sporazum o slobodnoj trgovini između Evropske unije i Ukrajine, već i poslali signal o odbojnosti unutar EU prema proširivanju. Kako ocenuju pojedini zapadni analitičari, to bi mogao biti i veliki udarac za zemlje Zapadnog Balkana koje teže članstvu u zajednici.\nTimoti Eš (Timothy Ash), analitičar Nomura International, izjavio je za Kijev Post da „ovakav ishod glasanja ponovo čini aktuelnim pitanje – hoće li ranjiv mir na Balkanu potrajati“.\nZa budućnost regiona nakon holandskog referenduma zabrinut je i Rem Korteveg (Rem Korteweg), istraživač u londonskom Centru za evropske reforme.\n“Ovo će usporiti pristupni proces i podići sumnju da se EU zaista može pridržati obećanja koje je dala”, rekao je Koretveg za “Politico” i dodao da smatra kako će “holandska vlada teško pristati na proširenje Unije pristupanjem bilo koje nove zemlje u ovom trenutku”.\nBrisel, kohezivni faktor Zapadnog Balkana\nČlanstvo u Evropskoj uniji podržava većina stanovništva u zemljama Zapadnog Balkana. Pogotovo sada, kada uticaj SAD u regionu opada, Brisel se vidi kao najznačajniji spoljni politički faktor.\nUpravo se težnja pristupanju EU vidi kao važan činilac u podsticanju i održavanju stabilnosti i demokratizaciji regiona. Brisel je posredovao u normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova, a sprovođenje pravnih reformi, kao i borba sa korupcijom, prema kojoj se uvek žmurilo na jedno oko, kao i stvaranje atmosfere za poštovanje ljudskih prava i slobode izražavanja, takođe su inicirani ciljem da se što pre postane deo EU.\nPodsećamo, Unija je u januaru 2014. sa Srbijom otpočela pregovore za članstvo, a ove godine otvorena su prva pregovaračka poglavlja. Bosna i Hercegovina je u februaru ove godine predala aplikaciju za članstvo u Evropskoj uniji, a sporazum o stabilizaciji i proširivanju sa Kosovom stupio je na snagu 1. aprila.\nListić sa holandskog referenduma\nMakedonija još od 2005. godine ima status kandidata, ali uprkos pozitivnim izveštajima EP, početak pristupnih pregovora blokira Grčka.\nPortparol za evropsku susedsku politiku i pregovore o proširenju, međutim, smatra da nema neposrednih naznaka da će Brisel stopirati inače spor i mukotrpan proces proširenja nakon holandskog referenduma, koji je prema pisanju zapadnih medija, ukazao na veliku ranjivost opstanka Unije.\nPosledice referenduma po EU\nGlavni zaključak je i da ishod referenduma u Holandiji postavlja nove izazove oko jedinstvenog delovanja članica Unije, pogotovo ako se uzmu u obzir izbeglička kriza, teroristički napadi, politika prema Rusiji i ekonomsko-finansijski problemi.\nDodajmo da je izjašnjavanje Holađana održano manje od tri meseca pre nego što će Britanci na sopstvenom referendumu odlučiti da li uopšte da ostanu u Uniji.\nŠto se ukrajinskog predsednika Petra Porošenka tiče, holandski glas protiv sporazuma je "napad je na jedinstvo Evrope". Predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker (Jean-Claude Juncker) kazao je da je "tužan" zbog toga što se dogodilo, a predsednik Evropskog veća Donald Tusk (Donald Tusk) poručio je da će se sporazum s Ukrajinom "i dalje privremeno primenjivati".\nPrebrojavanje glasova na referendumu\nI dok protivnici sporazuma EU i Ukrajine u Holandiji tvrde da je krajnji cilj tog dogovora da se zvanični Kijev uvede u Uniju, pristalice navode da to ne predstavlja korak ka članstvu, već će umesto toga intenzivirati trgovinu i pomoći u borbi protiv korupcije i unapređenju ljudskih prava u toj bivšoj sovjetskoj republici.\nFrancuska i Njemačka su poručile da će da nastave da primjenjuju sporazum s Ukrajinom, što su potvrdili francuski predsednik i Fransoa Oland (Francois Hollande) i nemačka kancelarka Angela Merkel (Angela Merkel), nakon sastanka u Metzu.\n"Rešili smo i druga teška pitanja, pa ćemo i ovo”, poručila je Merkel.\nŠto se reprekusija na Veliku Britaniju tiče, premijer te zemlje Dejvid Kameron (David Cameron) izrazio je nadu da holandska odluka neće utiecati na britanski referendum o članstvu u EU, istakavši da je na britanskom referendumu reč o "sasvim drugačijem pitanju".\nZapadni mediji: Poraz za holandsku vladu\nFrancuski dnevnik “Figaro” ističe da se epilog holandskog referenduma "uklapa u kontinentalni vrtlog pesimizma, sumnje biračkog tela, neizvesnost oko britanskog referenduma i političku nemoć Evrope" i podseća da su Holanđani, kao i Francuzi, 2005. godine na referendumu odbacili predlog ustava EU.\nList “Mond” navodi da će "glasanje Holanđana oslabiti spoljnu politiku EU prema Rusiji, koja se protivi sporazumu Kijeva i Brisela, a mnogi komentatori to smatraju simboličnom pobedom Vladimira Putina".\nNemački radio “Dojčland funk” prenosi izjavu Manfreda Vebera, vođe Evropske narodne partije, koja okuplja stranke desno od centra u EU, i saradnika nemačke kancelarke Angele Merkel, da je referendum "veliki poraz" za holandsku vladu, koji mora ozbiljno da se razmotri.\nNiska izlaznost na holandskom referendumu, međutim, baca sumnju na to da li je on validan. Konačni rezultati biće objavljeni 12. aprila.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Erdogan u CG u narednih šest mjeseci?\n[ Agencija Anadolija, Objavila: R.B. ]\n10. 02. 2020. 20:19 >> 23:31 8\nMinistar vanjskih poslova Republike Turske Mevlut Čavušoglu započeo je danas zvaničnu posjetu Crnoj Gori razgovorima sa reisom Islamske zajednice u Crnoj Gori Rifatom Fejzićem, javlja agencija Anadolija. Osim Fejzića, turskog šefa turske diplomatije su u medresi "Mehmed Fatih" u Milješu, dočekali i predstavnici Albanaca i Bošnjaka kao i turski alumnisti i investitori.\nDodao da dvije države imaju dobru saradnju u svim oblastima i poručio da će Turska podržati članstvo Crne Gore u Evropskoj uniji kao što je učiniti prilikom učlanjenja u NATO.\nČavušoglu će se sjutra sastati sa crnogorskim predsjednikom Milom Đukanovićem i premijerom Duškom Markovićem.\nTurska Rifat Fejzić Crna Gora - Turska Mevlut Čavušoglu


► Švedska zatražila izdavanje naloga za hapšenje Asanža\nTužiteljka Eva-Mari Person izjavila je da je švedski sud odlučio da zatraži hapšenje Asanža zbog sumnje za silovanje i da će izdati evropski nalog za hapšenje. Ta odluka otvara mogućnost sporenja Švedske i SAD oko eventualnog izručenja Asanža iz Velike Britanije. Person je kazala da će britanske vlasti odlučiti o eventualnom sukobu između evropskog naloga za hapšenje i američkog zahteva za izručenje Asanža.\nAsanž je 11. aprila izbačen iz Ambasade Ekvadora u Londonu u koju se sklonio 2012. godine i britanska policija ga je odmah uhapsila. On sada izdržava kaznu od 50 nedelja zatvora zbog kršenja uslova kaucije 2012. godine. Australijancu koji je putem Vikiliksa objavio hiljade poverljivih dokumenata preti i izručenje u SAD koje ga traže zbog kovanja zavere za upad u kompjuter Pentagona s poverljivim podacima.


Robna razmena Srbije i Češke u 2020. blizu 1,2 milijarde evra – Dnevni Magazin\nRobna razmena Srbije…\nMinistar Selaković, govoreći na otvaranju foruma, kazao je da je ekonomska saradnja Srbije i Češke zasnovana na razvijenoj trgovinskoj razmeni i rastućim češkim investicijama.\n“Izvoz u vrednosti od 635,2 miliona evra zabeležio je povećanje od 9,1 odsto dok je uvoz smanjen za 12,7 odsto”, kazao je Selaković.\n“U tri kvartala 2020. godine priliv ulaganja iznosio je 38,4 miliona evra, a u tom periodu Češka se našla na 12. mestu na listi zemalja sa najvećim ulaganjima u Srbiji, dok je u 2019. godini sa prilivom ulaganja od 76,6 miliona evra zauzela 11. mesto”, kazao je Selaković i dodao da je prema podacima Češke ta zemlja postala četvrti najveći investitor u Srbiji.\nNeke od čeških investicija su PPF Grupa koja je preuzela kompaniju “Telenor”, “Matoni 1873” najveći češki proizvođač i distributer bezalkoholnih pića u centralnoj Evropi, koja je zajedno sa kompanijom “PepsiCo Inc” kupila kompaniju “Knjaz Miloš”.\nSelaković je pozdravio interesovanje kompanije “Avala studios” i “Sebre Holding” koja je kupila udeo u Avala filmu za realizaciju projekata za modernizaciju filmskog studija i izgradnjom stambeno-poslovnog kompleksa.\nVažne teme banjski turizam i izvoz vina u Češku\nČeški ministar Tomaš Petriček kazao je da mu predstavlja veliku čast to što je u prilici da prisustvuje događaju koji je organizovan u vreme pandemije koronavirusa.\nPetriček je izrazio nadu da će na forumu privrednici obe zemlje naći svoje buduće partnere i da će time uvećati profit.\nPredsednik Narodne skupštine Ivica Dačić u razgovoru sa šefom češke diplomatije Tomašom Petričekom ocenio je da su bilateralni odnosi dve zemlje veoma dobri, čemu svedoči intenzivni politički dijalog i redovna razmena poseta na visokom nivou.\nIzrazio je spremnost da na novoj funkciji nastavi rad na unapređenju bilateralne saradnje i jačanju veza između dva parlamenta.\nMinistar Petriček je istakao odličnu saradnju koju su imali kao ministri spoljnih poslova, složivši se da su bilateralni odnosi dve zemlje na visokom nivou, da su uvek bili bliski, prijateljski i bez otvorenih pitanja. Ukazao je da pored političkog dijaloga, između dve zemlje postoji i dobra ekonomska saradnja, i da je upravo njegova današnja poseta zajedno sa češkim privrednicima pokazatelj spremnosti da se radi na daljem jačanju veza.\nPonovio je, kako se navodi u saopštenju, snažnu podršku koju Češka pruža Srbiji u procesu evropskih integracija.\nNa interesovanje sagovornika Dačić je upoznao sa aktivnostima i prioritetima rada Narodne skupštine i njenom ulogom u reformskim procesima.\nIstakao je spremnost da tokom svog mandata radi na osnaživanju uloge Skupštine i unapređenju njenog rada, te podvukao da će parlament svojim radom i aktivnostima nastojati da na najbolji način doprinese procesu evropskih integracija Srbije.\nDačić i Petriček su razgovarali o mogućnostima za dalje jačanje parlamentarne saradnje, te je dogovoreno da se intenziviraju kontakti i posete između parlamentarnih grupa prijateljstva i parlamentarnih odbora, ali i da se uskoro organizuju posete na nivou predsednika parlamenata.


NAJUSPJEŠNIJI ZVORNIČKI TEKVONDO KLUB SRPSKI SOKO\nponedeljak, 16 decembar 2013 08:52\nTekvondo klub "Srpski soko" iz Zvornika, sa osvojenih 80 medalja i 267 bodova, ukupni je pobjednik pojedinačnog tekvondo prvenstva Republike Srpske, koje je održano u Tesliću.\n"Drugoplasirani je dobojski Tekvondo klub `Doboj` sa osvojene 52 medalje i 168 bodova, a trećeplasirani je Tekvondo klub `Hvarang` iz Teslića sa osvojenih 17 medalja i 50 bodova", izjavio je Srni predsjednik Organizacionog odbora Tekvondo saveza Republike Srpske Dalibor Kovačević.\nNajbolji ženski takmičar među juniorkama je Ivana Božić iz Tekvondo kluba "Doboj", a među kadetkinjama Anđela Batić iz zvorničkog Tekvondo kluba "Srpski soko", dok je među seniorkama najbolja bila Sanja Tošić iz Tekvondo kluba "Ozon" sa Han Pijeska.\nNajbolji muški takmičar među juniorima je Goran Kukrić, a među kadetima Damjan Lazendić, obojica iz Tekvondo kluba "Doboj", dok je najbolji senior Srđan Draškić iz zvorničkog Tekvondo kluba "Srpski soko".\nNa pojedinačnom tekvondo prvenstvu Republike Srpske, koje je održano juče u sportskoj dvorani "Radolinka" u Tesliću, nastupilo je 106 takmičara iz sedam klubova koji su članovi Tekvondo saveza Republike Srpske.\nPokrovitelj prvenstva bio je načelnik opštine Teslić Milan Miličević, a spozori osam privrednih subjekata i organizacija iz Teslića, Doboja i Banjaluke.


Potpisan Memorandum o razumijevanju i saradnji – ZZJZ FBiH\nUdruženje „Majka i dijete- Bombon“ (UMDB), Institut za majku i dijete pri UMDB i Zavod za javno zdravstvo Federacije BiH potpisali su danas u Sarajevu Memorandum o razumijevanju i saradnji, koji predstavlja i formalni početak saradnje strana potpisnica u cilju jačanja javnog zdravlja stanovništva.\nNa sastanku koji je upriličen u prostorijama Zavoda za javno zdravstvo Federacije BiH u Sarajevu prisustvovali su direktor Zavoda prim. dr Davor Pehar, pomoćnica direktora za stručne poslove prof.dr Aida Ramić-Čatak, predsjednica UMDB Alma Hodžić-Badić i direktorica Instituta za majku i dijete pri UMDB Belma Šoljanin. Dogovoreni su ciljevi saradnje u naredne 4 godine koji će biti usmjereni na jačanje promocije zdravlja stanovništva, važnosti imunizacije, edukaciji o planiranju porodice, aktivnostima koje potiču odgovorno i zdravo roditeljstvo. Posebna pažnja će se posvetiti i boljoj komunikaciji i pristupu informacijama između roditelja i zdravstvenog sektora, promociji zdravih stilova života i prevenciji faktora rizika kod predškolske i školske djece i mladih sa fokusom na mentalno zdravlje i bolesti ovisnosti, te uzajamna promocija i organizacija javnih manifestacija za građane, radionica, okruglih stolova i konferencija.\nCategory: NovostiBy Maja Kojovic January 16, 2020\nPreviousPrevious post:Kontinuirana profesionalna edukacija – oglasNextNext post:Poziv za intervju – Pozicija 4 – Stručni suradnik na poslovima radiokemije i nuklearnih analitičkih tehnika


Potrebno jačanje preventivnih mjera i efikasniji odgovor nadležnih\nPovodom 25. novembra Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama, Zaštitnik ljudskih prava i sloboda Crne Gore poziva na jačanje preventivnih mjera i efikasniji odgovor nadležnih u suzbijanju ove opasne društvene pojave.\nOdlukom UN iz 1999. godine, Međunarodni dan borbe protiv nasilja nad ženama obilježava se 25. novembra, u znak sjećanja na dan kada je diktator Dominikanske republike Rafael Truhiljo naredio ubistva sestara Mirabal, političkih aktivistkinja u toj zemlji 1960.godine.\nZapažanja više analiza i studija, zvaničnih i nezavisnih izvještaja, ukazuju da je nasilje nad ženama i nasilje u porodici zabrinjavajuće prisutno, a da je odgovor nadležnih institucija neodgovarajući. Porast broja prijavljenih slučajeva, osim što indikuje da su počinjena djela nasilja u porastu, može biti i pokazatelj da su žrtve dodatno osnažene i pravno poučene da nasilje prijave nadležnim organima.\nMeđutim, osnaživanje žena da znaju i da zahtijevaju svoja prava je ključno u borbi protiv nasilja koje se nad njima sprovodi, bez obzira da li je fizičko, psihičko, ekonomsko ili političko. Ništa manje važna je i uloga svjedoka ovakvih djela, u kojoj se može naći svako od nas, i zato podizanje ukupne društvene svijesti mora ostati u fokusu jačanja preventivnih mjera. Važno je podsjetiti da se ovakvi slučajevi nikada se ne tiču samo jedne osobe, oni se prelamaju na čitave porodice, njihove prijatelje, poslovno okruženje i sl.\nImajući u vidu određene manjkavosti sistema zaštite u Crnoj Gori, osnov djelotvornog postupanja nadležnih organa mora se zasnivati na usklađenom preventivnom djelovanju, kontinuiranoj edukaciji i obuci postupajućih službenika/ca, razvijanju usluga podrške, sprovođenju efektivnih mjera zaštite i podrške žrtvama i svjedocima u postupcima pred istražnim i pravosudnim organima, ali i na odvraćajućim kaznenim mjerama. Posebnu pažnju treba usmjeriti na kaznenu politiku i primjenu instituta odloženog krivičnog gonjenja, koje mjere su se pokazale kao neefikasne i predstavljaju veliki rizik za povratništvo. Potrebno je dodatno raditi na razvijanju i unapređenju servisa podrške žrtvama nasilja, uključujući finansijsku pomoć, stanovanje, obrazovanje, obuke i pomoć prilikom zapošljavanja, ali i raditi na uspostavljanju dovoljnog broja sigurnih kuća za žene i djecu žrtve nasilja. U cilju povećanja djelotvornosti zaštitnih mjera, mora se obezbijediti redovan nadzor nad njihovim izvršenjem, ali i izvršenjem uslovnih osuda i u slučajevima nepoštovanja izrečenih zaštitnih mjera pribjegavati pokretanju krivičnog postupka, odnosno postupka za opoziv uslovne osude.\nCrna Gora je ratifikovala međunarodna dokumenta koja se odnose na prevenciju, suzbijanje i zaštitu od nasilja nad ženama i nasilja u porodici, među kojima je najvažnija Konvencija Savjeta Evrope o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (Istanbulska konvencija). Ratifikacijom ovog ugovora obavezala se na preduzimanje neophodnih zakonodavnih i drugih mjera radi stvaranja djelotvornog, sveobuhvatnog i koordinisanog sistema prevencije i zaštite od nasilja u porodici i nasilja nad ženama, uključujući i zaštitu od diskriminacije po osnovu pola.\nU domenu domaćih materijalnih propisa, ovu oblast uređuje Zakon o zaštiti od nasilja u porodici sa Protokolom o postupanju, prevenciji i zaštiti od nasilja u porodici. Donijeta je i Strategija zaštite od nasilja u porodici 2016- 2020, koja sadrži niz aktivnosti i mjera koje trebaju preduzimati nadležni organi u cilju obezbjeđenja sveobuhvatnog sistema djelotvorne zaštite i podrške žrtvama nasilja.\nDosljednom realizacijom definisanih mjera i aktivnosti značajno bi se poboljšali stručni kapaciteti postupajućih službenika/ca, unaprijedio multidisciplinarni pristup u sprovođenju propisa iz oblasti zaštite od nasilja u porodici, ali i ojačali opšti i specijalizovani servisi podrške žrtvama, pristup pravdi i pravna zaštita žrtava.\nZaštitnik ukazuje da je potrebno unaprijediti i aktivnosti na lokalnom nivou, te da su opštine ključni faktori neposrednog djelovanja u prevenciji i zaštiti od nasilja.\nPrema podacima UN, više od trećine žena širom svijeta je doživjelo fizičko (i)ili seksualno nasilje, 750 miliona žena je stupilo u brak prije navršenih 18 godina, a više od 250 miliona njih je podvrgnuto sakaćenju ženskih genitalija.\n"Danas je široko prihvaćen stav da nasilje nad ženama, uključujući uznemiravanje i štetne prakse, predstavlja značajnu prepreku ostvarivanju ljudskih prava i neposredno dovodi u pitanje uključivanje i učešće žena u održavanju mira", navodi se u saopštenju generalnog sekretara UN povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama.


Od 411 testiranih u Jablaničkom okrugu, 130 novoobolelih, u Leskovcu 72 - JuGmedia\nOd 411 testiranih u Jablaničkom okrugu, 130 novoobolelih, u Leskovcu 72\nU poslednja 24 sata stiglo je 411 rezultata za testirane u Jablaničkom okrugu, od kojih za grad Leskovac 249, a 130 rezultata je sa pozitivnim nalazom na korona virus, saopštio je leskvački Zavod za javno zdravlje.\nNajviše novoobolelih je sa teritorije grada Leskovca, 72 osobe, zatim sledi Vlasotince sa 35 obolelih, 15 obolelih je sa teritorije opštine Lebane, 4 sa teritorije opštine Medveđa, 3 sa teritorije opštine Bojnik i jedna osoba je sa teritorije opštine Crna Trava.\nMeđu novoobolelima najviše je radno sposobnih, čak 56, nezaposlenih je 36, penzionera 29, 5 učenika i 1 student.\n„Trenutno se čeka iz laboratorije 29 rezultata za testirane osobe u Jablaničkom okrugu, u prethodnim danima“, dodaje se u saopštenju ZZJZ Leskovac.\nOd devetnaestogodišnjaka koji je nestao pre šest dana još ni traga\nMinistar Tončev sa stalnom predstavnicom UNDP o pomoći nerazvijenim opštinama


BILATERALNA TRGOVINA NEĆE UGROZITI GLOBALIZACIJU\nHome / VESTI / Vesti iz EPuS-a / BILATERALNA TRGOVINA NEĆE UGROZITI GLOBALIZACIJU\nPitanjem kako će izgledati svetska trgovina nakon Trampovih izjava i istovremenom jačanjem desnice i populizma, ne samo u SAD već i u Evropi, koje je postavila predsednica Ekonomsko-poslovnog foruma Evropskog pokreta u Srbiji, Gordana Lazarević, otvorena je debata o budućnosti trgovinskih odnosa u svetu. Učesnici debate „Kraj globalizma i budućnost međunarodne trgovine“, su se saglasili po pitanju daljeg nastavka međunarodne trgovine u multilateralnim, regionalnim i bilateralnim oblicima. Takođe, složili su se da zemlje Zapadnog Balkana kao mala tržišta moraju raditi na povezivanju i iskorišćavanju već postojećih međunarodnih trgoviskih sporazuma, kako bi najvolje plasirali svoje proizvode i imali veći udeo u svetskoj trgovini.\nRegionalizam i multilateralizam, po Bjeliću, jesu novije pojave s kraja 19. i 20. veka, ali one ne moraju nužno da isključuju jedna drugu, jer danas postoji trgovina poluproizvodima i kapitalom koji brzo prelaze granice i stvaraju sve veću međuzavisnost država. Tako, SAD beleži deficit u spoljnoj trgovini sa Kinom, ali je većina kompanija u slobodnim zonama Kine američka. On predviđa da će se voditi „unutaramerička debata između Trampove administracija i poslovnih interesa kompanija, jer kompanijama odgovara sadašnji sistem – a on smatra da su Trampove izjave mnogo ishitrene i da ne predstavljaju najave konkretnih politika.\nBojana Todorović, pomoćnica ministra u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija održala je kratko uvodno izlaganje o istorijatu međunarodnog trgovinskog sistema. Kao izazove postojećeg trgovinskog sistema ona vidi novi regionalizam i bilateralizam, ali istovremeno smatra da ne isključuju jedni druge i mogu da funkcionišu zajedno, upravo iz razloga što je univerzalni sistem pogodniji za male države. "Male države mogu pokazati i pokazuju svoju moć u okviru STO kada nastupaju sa zajedničke pozicije i suprotstave se stavovima velikih zemalja", dodala je ona.\nPredrag Bjelić, profesor Ekonomskog fakulteta, ocenio je da je "stanje koje imamo danas vrhunac razvoja svetske trgovine i da mimo kriza poput one od 1929. godine, naftnih šokova sedamdesetih i krize 2008, beleži se period dinamičnog razvoja." Privrede su toliko povezane u „globalni proizvodni sistem“ – zato se kriza 2008. tako brzo proširila – naveo je, dodavši da se "SAD se danas sporije oporavlja, za razliku od Nemačke ili Kine."\nDuško Lopandić, bivši šef Misije Srbije pri EU je istakao da je kriza globalnog poretka sigurno prisutna, ali ne smatra da će doći do kraja globalizacije. On je dodao da su pređašnje kritike sistema svetske trgovine i njegovih insititucija dolazile sa levice (levih i zelenih NVO i pokreta), dok danas imamo novinu gde populistička i u SAD alternativna desnica mnogo uspešnije kritikuje sistem – to vidimo u Trampovoj pobedi i činjenici da je nosilac Bregzita bio UKIP.\n"EU postaje nekompletan sistem koji je pregazilo vreme" ocenio je Lopandić, objašnjavajući da 50% budžeta EU i dalje odlazi na poljoprivrednu politiku, dok poljoprivreda čini 1% GDP-a država članica. "Unutrašnja trgovina tj. trgovina među državama članicama bila je nosilac rastućeg trenda razvoja koji počinje da stagnira nastankom evropske monetarne unije i krizom 2008. godine. Primer Ujedinjenog Kraljevstva pokazuje da je u proteklih 10-15 godina udeo u trgovini smanjen sa 60 na 40%" dodao je Lopandić.\nDebata na temu „Kraj globalizma i budućnost međunarodne trgovine“ je održana 28. februara u organizaciji Ekonomsko-poslovnog foruma Evropskog pokreta u Srbiji i EU info centra, u okviru ciklusa „Evropske priče“.


Vesti online / Srpski informativni portal / "Šta je u životu lako?"\n"Šta je u životu lako?"\nĐuričić se na konferenciji za medije u Sportskom centru Teleoptik pojavio kako bi zamenio odsustvo Sava Miloševića zbog obaveza na današnjoj Skupštini Fudbalskog saveza Srbije.\n- Radnički ima iskusan tim, to je kvalitet u našoj ligi, ali mnogo toga od nas zavisi. U Beogradu smo pokazali (pobeda 1:0 u prvom meču prim. aut) i ako pružimo ono što možemo teško mogu da nas dobiju sa dva gola razlike. Ne potcenjujem nikog, u fudbalu je sve moguće i to se najbolje videlo nedavno u Ligi šampiona. Nismo sigurni, ali smo na dobrom pravcu - rekao je Đuričić.\nOn je dodao da crno-beli moraju da se prilagode na loš teren, kakav je na Čairu, i da ne smeju da se obaziru na takve stvari.\n- Prošli meč smo izgubili na Čairu, ali sada nije ista utakmica. Tada nismo ni adekvatan tim izveli, pre svega zbog derbija i straha od kartona. Sada idemo da se plasiramo i velika je razlika, to i očekujemo.\nNa pitanje da li fudbaleri Partizana osećaju dodatni pritisak jer su ranije izgubili titulu, Đuričić odgovara:\n- Učinićemo sve da prođemo Radnički. Naravno da neće biti lako, ali šta u životu jeste? ko je šta ostvario a da se nije namučio. Znamo svoj put i pokušaćemo da ga ostvarimo - zaključio je on, uz konstataciju da se u stručnom štabu Partizana ne bave sudijama, niti ih zanimaju.\nUtakmica između Radničkog i Partizana igra se sutra od 20 sati.