Podeljeni zbog Ukrajine, ujedinjeni zbog Trampa | Politika | DW | 11.01.2020\nPodeljeni zbog Ukrajine, ujedinjeni zbog Trampa\nTramp zbližava Nemačku i Rusiju?\nRadna poseta nemačke kancelarke Angele Merkel Moskvi dolazi u draamtičnom trenutku. Iran i Sjedinjene Države napale su jedni druge na iračkom tlu, Iran je napustio međunarodni nuklearni sporazum, a Turska je poslala trupe u Libiju.\nSvakako dovoljan razlog da ruski predsednik Vladimir Putin Aneglu Merkel pozove na sastanak - u subotu u Kremlju.\nNemačka i Rusija tradicionalno imaju jake ekonomske veze, a Merkel je uvek bila dobrodošla u Moskvi. Međutim, uloga Rusije u ukrajinskoj krizi i aneksija Krima 2014. dovela je do ozbiljnih poremećaja u odnosima dve zemlje.\nAleksandar Baunov, politički posmatrač moskovskog centra Karnegi, rekao je da je „Ukrajina prestala da bude toliko toksična“ za odnose Moskve i Berlina. Kao dokaz otopljavanja odnosa on je ukazao na nedavni napredak u rešavanju ukrajinske krize pod novim ukrajinskim predsednikom Vladimirom Zelenskim.\nMerkel i Putin su se možda udaljili zbog ukrajinske krize, ali ih približava „jednostranost i nepredvidivost američkih akcija“, rekao je Baunov za DW, ukazujući na američke sankcije uvedene krajem prošle godine protiv svih koji učestvuju u gradnji rusko-nemačkog gasovoda Severni tok 2. Tu je i odluka američkog predsednika Donalda Trampa da se likvidira iranski general Kasim Sulejmani.\nRusko ministarstvo spoljnih poslova osudilo je ubistvo Sulejmanija kao „nepromišljeno“, dok je portparol nemačkog ministarstva spoljnih poslova rekao da Berlin nema „informacija koje bi omogućile da vidimo da je napad SAD zasnovan na međunarodnom pravu“.\nNemačka štampa izveštava o puštanju u rad gasovoda Turski tok čiji će rukavac ići i do Srbije. Jedan stručnjak navodi da je Srbija otvorena samo za ruski gas, a neki komentatori misle da EU gubi trku na Balkanu. (09.01.2020)\nOčekuje se da će hakeri koje podržava Teheran ciljati SAD i njihove saveznike kako bi se osvetili za ubistvo iranskog generala. DW je pitao stručnjake za bezbednost: Kakva bi bila snaga Irana u takvom sajber-ratu? (09.01.2020)\n„Rusija je zainteresovana da ono što se dešava na Bliskom istoku nema šire, krvavije posledice“, rekao je ekspert za Bliski Istok Andrej Ontikov. On je dodao da Nemačka i ostatak Evrope mogu da igraju pozitivnu ulogu u smirivanju situacije. „Naravno, Rusija mora da koordinira svoju politiku, uključujući i kooridinaciju sa Evropom.“\nOmid Nuripur, poslanik nemačkih Zelenih zadužen za spoljnu politiku, rekao je za DW: „Putin se pretvara da ima uticaj u Iranu. Tako da se nadam da će ga nemačka kancelarka nagnati da ubedi Irance da ne preduzimaju mere odmazde.“\nKremlj neprestano pokušava da nagovori Nemačku i EU na bliske odnose, prikazujući SAD kao nepouzdanog partnera, posebno nakon Trampove odluke da jednostrano napusti iranski nuklearni sporazum. I Nemačka i Rusija se zalažu za spas ovog sporazuma, čak i nakon što ga je u nedelju napustio i Iran.\nMoskva i Berlin su takođe pozvali na prekid sukoba u Libiji. Borbe oko Tripolija i Sirts eskalirale su nedavno, pošto je takozvana Libijska nacionalna armija pod vođstvom generala Kalife Haftara napredovala boreći se protiv snaga lojalnih vladi Nacionalnog jedinstva sa sedištem u Tripoliju. Nemačka je upozorila da Libija može postati „druga Sirija“.\nNemačka je ponudila da održi mirovnu konferenciju za sukobljene strane. Takozvani Berlinski proces bi mogao da otpočne u narednim nedeljama, mada još nije određen datum. Jirgen Hart, poslanik Demohrišćana, rekao je da bi održavanje konferencije bio „veliki diplomatski uspeh“.\nPutin je u sredu objavio zajedničko saopštenje sa Erdoganom izrazivši podršku konferenciji u Nemačkoj, mada su obojica lidera rekli da se rezultati mogu postići samo „uz učešće i posvećenost Libijaca i susednih zemalja“. Putin i Erdogan takođe su pozvali na prekid vatre, počev od nedelje, 12. januara.\nMoskva nikada nije zvanično razjasnila na čijoj je strani u sukobu u Libiji, iako je u medijima objavljeno da se ruski plaćenici bore na strani generala Haftara. Turska je prošle nedelje poslala trupe da podrže vladu u Tripoliju.\nSastanak u Moskvi mogao bi pokazati koliki diplomatski uticaj Merkel zapravo ima u Libiji i na Bliskom istoku. Prema Fjodoru Lukijanu iz Ruskog saveta za međunarodna pitanja, Putin je glavni u pregovorima o regionu. „Nemačka je ovde pasivan igrač, posmatrač sa strane. Rusija je ključni igrač na Bliskom Istoku“, rekao je on za DW.\nAutor Emili Šervin (Moskva)\nKljučne reči Nemačka, Rusija, Merkel, Putin, sastanak, Kremlj, Bliski istok, Libija, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/3W1ym\nKameni spoticanja u nemačkoj politici prema Rusiji 07.01.2022\nZa kancelara Olafa Šolca i šeficu diplomatije Analenu Berbok, suočavanje sa Rusijom je prvi veliki spoljnopolitički izazov. Lako je moguće da će ta tema prerasti u prvi veliki problem unutar nove vladajuće koalicije.\nSukob u najavi: Berbok, Šolc i nemačka spoljna politika 21.12.2021\nNova nemačka ministarka spoljnih poslova Analena Berbok započela je mandat bez oklevanja i s mnogo elana. Ali u perspektivi, njena politika bi mogla da izazove mnogo svađa u novoj vladi, smatra novinar DW Jens Turau.


Beta 27. oktobra 2020. 18:25\nMeštani sela Brezjak u blizini Loznice i ekološka udruženja „Zaštitimo Jadar i Radjevinu“ i Podrinjski antikorupcijski tim protestovali su danas u tom selu, ispred kancelarije kompanije Rio Tinto zbog otvaranja rudnika litijuma na tom području.\nPredstavnica udruženja „Zaštitimo Jadar i Radjevinu“ Marija Alimpić rekla je za Betu da je dugoročni cilj da rudnik ne bude otvoren i ne uništi se zdravlje ljudi i životna sredina.\nKompanija Rio Tinto odobrila je nedavno dodatno ulaganje od gotovo 200 miliona dolara za dalji razvoj litijum-bor projekta „Jadar“, a tim sredstvima će se finansirati izrada studije izvodljivosti, otkup zemljišta i dobijanje neophodnih dozvola do kraja 2021. godine.\n„Eksploatacija litijuma je prljav proces i uništiće pola zapadne Srbije“, rekla je Alimpić.\nOd kompanije se traži i informacija „kada će se sanirati šteta koju su napravile bušotine iz kojih cure neke hemikalije koje su uništile rastinje u okolini, a sumnja se da su zagadile i vodu“.\nPredstavnik pokreta Oslobodjenje Duško Kuzović rekao je da projekat „Jadra“ nije transparentan.\n„Studija izvodljivosti je proglašena poslovnom tajnom kompanije Rio Tinto. Zahtevamo moratorijum, ne samo na ovaj projekat, već i na sve druge poduhvate koji trajno uništavaju životnu sredinu, poput mini-hidroelektrana“, rekao je on.\nProtestu je prisustvovao i predsednik pokreta Oslobodjenje Mladjan Djordjević koji je nedavno ukazao na probleme i štetne posledice tog projekta, ocenjujući da će Srbiji posle završetka eksploatacije ostati „uništena životna sredina u jednom od najlepših delova zemlje, kao i sedam milijardi tona otrovne jalovine“.\nPredstavnici Rio Tinta nisu danas razgovarali sa učesnicima protesta koji su nosili transparente „Rio Tinto, daleko ti lepa kuća“ i „Vama litijum – nama otrov“, već su napustili kancelarije pre njegovog početka.\nAtanasković:Ne žuriti sa privatizacijom, cilj naći dobrog kupca\nBanka klijentu mora da vrati 25 miliona: Nova presuda za…


Kuburović: Idemo ka efikasnijem pravosuđu | EurActiv Srbija\nKuburović: Idemo ka efikasnijem pravosuđu\nObjavljeno : 23.11.2016.\t Tweet\nEvropska komisija za efikasnost pravosuđa Sepež (CEPEJ) preporučila je Srbiji da unapredi alternativni način rešavanja sporova i da se više oslanja na medijaciju kako bi se smanjio priliv predmeta u sudovima, izjavila je 23. novembra ministarka pravde Nela Kuburović na predstavljanju izveštaja tog tela Saveta Evrope. Izveštaj je pokazao da je u Srbiji vreme rešavanja parničnih i krivičnih predmeta više od proseka zemalja članica Saveta Evrope, a u Ministarstvu pravde navode da Srbija ipak nije među zemljama sa najkritičnijom situacijom, kao i da su planirana unapređenja.\nKuburović je novinarima rekla da je Srbija ostvarila napredak u nekim oblastima u poređenju sa prethodnim izveštajnim periodom iz 2012. godine, pre svega u trajanju sudskog postupka, i to u parničnim postupcima, a napomenula je i da je izveštaj pokazao da je povećan procenat savladavanja priliva predmeta.\n"Takođe postoje podaci gde nismo još uvek zadovoljni, a kroz same zaključke Sepežovog izveštaja nam je skrenuta pažnja da u narednom periodu unapredimo i promovišemo alternativni način rešavanja sporova, da se više uključi medijacija upravo kako bismo smanjili priliv predmeta u sudovima", navela je ministarka.\nSrbija u parničnim postupcima ima stopu efikasnosti od 92%, odnosno može da obradi 92% od broja pokrenutih postupaka. To jeste niže od proseka u Evropi, koji iznosi 100%, ali nije posebno problematično. Problem predstavlja vreme potrebno za rešavanje prvostepenih parničnih predmeta koje iznosi 359 dana.\nU Ministarstvu pravde navode da je poboljšanje potrebno, ali da Srbija nije među zemljama sa "najkritičnijom statistikom", među kojima navodi BiH (603), Italiju (532) i u manjoj meri Hrvatsku (380).\nZa prvostepene krivične postupke u Srbiji je potrebno u proseku 255 dana prema podacima iz 2014, od kojih je sačinjen izveštaj za 2016. Ovo jeste poboljšanje u odnosu na 2012. kada je bilo potrebno 387 dana i 2010. sa 504 dana, ali je i dalje od proseka u više od 40 zemalja Evrope obuhvaćenih izveštajem koji iznosi 133 dana. Po ovom pokazatelju najgora je Italija sa 386 dana.\nSrbija ima 38 sudija na 100.000 stanovnika, dok je evropski prosek 21, pokazao je izveštaj Evropske komisije za efikasnost pravosuđa Sepež (CEPEJ). Ovo telo Saveta Evrope ukazuje da je veći broj sudija čest slučaj u zemljama istočne Evrope, a ova razlika povezuje se sa sistemom potpune profesionalizacije sudija i pribegavanjem porotnicima.\nDa EK sad daje Izveštaj o napretku bili bismo bolje ocenjeni\nMinistarka pravde Nela Kuburović se na pitanje novinara osvrnula i na Izveštaj o napretku Evropske komisije i rekla da bi Srbija dobila bolju ocenu za pravosuđe da je Izveštaj završavan mesec dana kasnije budući da se očekuje usvajanje seta krivičnih zakona u Skupštini Srbije i da se ove godine očekuje smanjenje broja zaostalih izvršnih predmeta za milion.\n"U izveštaju Evropske komisije ima i pohvala da smo ostvarili određeni napredak, ali je konstatovano i ono sa čime se i sami suočavamo i od čega ne bežimo, a to je da još imamo veliki broj starih nerešenih predmeta" i da možda nije postignut dovoljno značajan napredak u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, navela je Kuburović.\nRekla je da se nada da bi Izveštaj o napretku Evropske komisije bio bolji da je završavan malo kasnije i dodala da se nada da će danas poslanici usvojiti Zakon o nadležnosti i organizaciji državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, korupcije i terorizma. Taj zakon će, kako je navela, dati moderne mehanizme da se Tužilaštvo za organizovani kriminal, Viši sud u Beogradu i pojednina tužilaštva širom Srbije "bore sa visokom korupcijom i sa organizovanim kriminalom".\n"Što se tiče rešavanja starih predmeta, takođe ćemo tu imati napredak do kraja godine, pre svega biće rešen veliki broj predmeta u izvršnoj materiji, očekujemo smanjenje za oko milion starih predmeta, a svakako će prenos nadležnosti na nosioce javnih ovlašćenja, pre svega na javne izvršitelje i javne beležnike, u dodatnoj meri rasteretiti i rad sudova, tako da će biti poboljšanja i kada je reč i o dužini trajanja postUpka, i u broju zaostalih predmeta", navela je ona.\nNa pitanje o rešenjima Zakona o poreklu imovine, čije donošenje se najavljuje, rekla je da je prvobitni nacrt zakona završen, ali da je po njenom mišljenju potrebno unapređenje njegovih odredbi i da bi radna grupa do kraja godine trebalo da završi rad, i da zakon bude pušten u dalju proceduru.\nNa skupu u Aero klubu u Beogradu govorilo se o izveštaju Evropske komisije za efikasnost pravosuđa Sepež (CEPEJ), tela Saveta Evrope, za 2016. godinu, koji je baziran na podacima iz 2014. godine.\nŠef misije Kancelarije Saveta Evrope u Beogradu Tim Kartrajt rekao je da je Savet Evrope spreman da podrži Srbiju u reformskim naporima u poboljšanju efikasnosti pravosuđa i da će dobiti ekspertsku i institucionalnu podršku kad god je potrebno.\n: EU prati slučaj Savamala, nadležni da primene preporuke ombudsmana\n: EK: Srbija ekonomski napredovala, manjkavosti u vladavini prava\n: Pred Srbijom izazov sprovođenja mera u poglavlju 23\n: Koalicija Preugovor: Bez većeg napretka u poglavljima 23 i 24


Politika\t02.01.2017 10:57\nProcenat zaposlenihse povećao iako je na snazi zabrana zapošljavanja u javnom sekrotu što znači da se realni sektor „probudio” i zapošljava ljude, tvrdi direktor NSZ\nNa evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje (NSZ) je nešto manje od 700.000 nezaposlenih, što je za oko 3,5 odsto manje nego u istom periodu prošle godine, izjavio je danas direktor te službe Zoran Martinović.\nMartinović kaže da se nalazimo u periodu pozitivnih kretanja na tržištu rada, ali upozorava da je potrebno održati taj trend.\n„Biće izazova, očekujemo priliv stranih investicija, da se izvoz nastavi ovim tempom, kao i da se privredni rast poveća u odnosu na planiranih tri odsto. To će sve doneti povećano zapošljavanje ili bar održivost postojećih radnih mesta, ali verujem da ćemo imati mogućnosti da otvaramo i nova radna mesta”, kazao je Martinović za RTS.\nIstiče da je više od 90 odsto osoba koje su se ove godine prijavili na obavezno socijalno osiguranje, a bili su u statusu nezaposlenih, jesu ljudi koji su po prvi put našli posao.\n„U odnosu na prethodne godine, rezultati su bolji, ali problem je još veliki i moramo svi da radimo da ublažimo posledice ekonomske krize koja se još uvek oseća, ali dobili smo neko svetlo da možemo da se nadamo boljim godinama”, rekao je Martinović.\nDodaje i da se procenat zaposlenih povećao iako je na snazi zabrana zapošljavanja u javnom sekrotu, što znači da se, kako kaže, realni sektor „probudio” i zapošljava ljude.\n„To je ono što je dobro i čemu težimo, da probudimo privatnu inicijativu, podstakeno poreduzetništvo, da malo poštedimo javni sektor”, naveo je Martinović.\nKako kaže, NSZ plasira sredstva poslodavicma koji zapošljavanju teže zapošljive kategorije, mlade do 30 godina, nekvalifikovane, polukvalifikovane, starije od 50 godina, osobe sa invaliditetom, Rome.\nOve godine po prvi put u fokusu će biti žrtve trgovine ljudima, žrtve nasilja, kao i izbegla i raseljena lica, a služba će nastojati da u celoj Srbiji animira poslodavce da se pridruže programima koji će biti raspisani krajem januara, kada valda da saglasnost, dodao je Martinović.\nOn je naveo i da se očekuje da se veliki broj ljudi koji ostanu viškovi u preduzećima koja će biti reorganizovana, poput Želenica Srbije, prijave na evidenciju, i istakao da postoje posebni programi za viškove.


Neustavna odredba Zakona o izboru odbornika i poslanika\nOcjenjivanje ustavnosti te odredbe inicirao je Centar za monitoring (CEMI), smatrajući da je to ograničenje u suprotnosti sa članom 35. Ustava Crne Gore, kojim se "jamči sloboda štampe i drugih vidova javnog obavještavanja".\nIz CEMI-a je istaknuto da se tim ograničenjem krši i princip zabrane cenzure štampe i drugih vidova javnog obavještavanja, koji je predviđen članom 37. Ustava. Sudija izvjestilac Veselin Racković obrazalažući predlog za proglašavanje neustavnim sporne odredbe, rekao je da se takvim rješenjem ograničava sloboda medija da informišu građane o određenom događaju, a sa druge strane pravo građana da budu informisani.\nPredsjednik Ustavnog suda Mladen Vukčević rekao je da bi opstajanje takve odredbe značilo produžavanje izborne šutnje, odnosno povredu slobode štampe i drugih vidova javnog obavještavanja, kao i zabrane cenzure. Ustavni sud jednoglasno je glasao za predlog o proglašavanju neustavnom odredbe Zakona kojom je tri sata nakon zatvaranja biračkih mjesta zabranjeno objavljivanje informacija o rezultatima izbora.\nCentar za monitoring pozdravio je danas odluku Ustavnog suda da proglasi neustavnom tu odredbu Zakona o izboru odbornika i poslanika. Pravo glasa na parlamentarnim i lokalnim izborima u Crnoj Gori 10. septembra imaće 484.430 birača.Na izborima 10. septembra glasa se za novi saziv Skupštine Crne Gore, biraju se odbornici u 14, a gradonačelnici u 13 opština, kao i odbornici u gradskim opštinama Golubovci i Tuzi.


Vreme 1237 - Bliski istok – Rat protiv Islamske drzave: Globalni odgovor na lokalnu pretnju\nNOVI RAT PROTIV TERORA: Predsednik SAD Barak Obama\nBliski istok – Rat protiv Islamske države >\nPredsednik SAD Barak Obama okuplja evropske, arapske i druge saveznike za bombardovanje položaja ID i u Siriji i u Iraku, okuplja logističku podršku i naoružavanje lokalnih kopnenih trupa koje bi se suprotstavile teroristima. Sve to bez odluke Saveta bezbednosti UN i, naravno, uz oštro protivljenje Rusije, koju je NATO, onako uzgred, svrstao u isti neprijateljski koš sa ID\n"Sjedinjene Države su u ratu protiv Islamske države (ID) isto kao što smo bili u ratu protiv Al kaide i njenih saveznika širom sveta". Ovim rečima je Vašington najavio otvaranje novog poglavlja rata protiv terora. U stvari, taj rat je počeo nešto ranije, SAD od 8. avgusta vode vazdušnu kampanju protiv ID na severu Iraka, a ovo je bila samo neka vrsta zvanične objave. Naciji se obratio i predsednik Barak Obama. U njegovom obraćanju je bilo svega – opisa zločina "terorističke grupe", skiciranja plana pobede nad islamistima uz pomoć iračke vojske, Kurda, Slobodne sirijske armije, saveznika u regionu i svetu, tvrdnji da ID predstavlja pretnju po Irak, ali i po čitavu međunarodnu zajednicu, upoređivanja predstojećeg "uništavanja" ID sa američkim operacijama bespilotnim letelicama u Jemenu, Pakistanu, Somaliji.\nI pored bombastičnih reči, malo toga je o predstojećem (tekućem) ratu jasno, čak i po završetku Konferencije u Parizu, gde su se diplomate više zemalja okupile kako bi ozvaničile strategiju buduće koalicije u borbi protiv ID. Obećana je podrška iračkoj vladi "svim neophodnim sredstvima, uključujući i odgovarajuću vojnu pomoć, uz poštovanje međunarodnog prava i bezbednosti civilnog stanovništva", ali nije jasno čak ni ko će činiti koaliciju. Američki državni sekretar Džon Keri je izjavio da je siguran da će koalicija biti široka, sastavljena od "arapskih i evropskih država, SAD i drugih". Čulo se i da broj zemalja koje pristupaju koaliciji "raste skoro iz sata u sat", ali i da je "prerano" da se definiše koje će zadatke pojedinačni koalicioni partneri preuzeti na sebe.\nJUČERAŠNJI SAVEZNICI, DANAŠNJI PROTIVNICI: Bela kuća je navela da njene trupe neće učestvovati u borbama na kopnu, već će davati podršku iz vazduha, navodeći da će pronaći zemlje spremne da pošalju svoje vojnike u borbu protiv ID u Siriji i Iraku. Za sada je samo Australija potvrdila da će u novi rat uputiti 600 vojnika. Što se tiče arapskih zemalja, SAD su ranije potpisale zajedničko saopštenje o koordiniranoj vojnoj kampanji protiv ID sa Saudijskom Arabijom, Bahreinom, Kuvajtom, Omanom, Katarom, Ujedinjenim Arapskim Emiratima (države iz Persijskog zaliva), Egiptom, Irakom, Jordanom i Libanom. Te zemlje su potvrdile da će "obaviti svoj deo posla".\nDržave iz Persijskog zaliva dogovorile su se da zaustave kretanje stranih boraca kroz susedne zemlje i spreče finansiranje ID i drugih ekstremističkih grupa, pri čemu ne treba zaboraviti da su pomenute ekstremističke grupe i borci upravo od tih zemalja dobijale novac, oružje i podršku još od početka rata u Siriji. Monarhije iz Zaliva su inače do grla upetljane, neke manje, neke više, u sve sukobe u regionu. Na primer, u ratu za svrgavanje Gadafija u Libiji 2011. godine, UAE su učestvovali u vazdušnim napadima, Katar je isporučivao oružje pobunjenicima i slao svoje specijalce.\nOd zemalja regiona, najrečitije je ćutanje Turske, koju su SAD označile kao nezaobilaznog partnera u borbi protiv IS. Međutim, Turska ne dozvoljava vojne akcije sa svoje teritorije, jedino je odobrila korišćenje vojne baze Indžirlik, i to za nenaoružane izviđačke letove SAD iznad Iraka. Razlog je očit, u junu su pripadnici ID zarobili 49 diplomata zaposlenih u turskom konzulatu u Mosulu i još uvek ih drže kao taoce. Poput država iz Persijskog zaliva, i Turska je podržavajući ustanak protiv Asada dozvoljavala da preko njene teritorije u Siriju ulaze oružje, oprema i strani borci, od kojih je većina završila u ekstremističkim grupama, poput ID. U graničnom području Turske i Sirije su zarobljeni novinari Džejms Foli i Stiven Sotlof, koje su nedavno odsecanjem glava javno pogubili pripadnici ID.\nEVROPSKI ODGOVOR: Poslednje u nizu takvih pogubljenja izvršeno je nad britanskim humanitarnim radnikom Dejvidom Hejnsom. Hejnsov dželat je na snimku ubistva okrivio britanskog premijera što se priključio SAD u borbi protiv te grupe, zapretivši da će biti ubijen još jedan zarobljeni Britanac, Alan Hening.\nPogubljenja ipak nisu razlog što Britanija tvrdi da neće učestvovati u vazdušnim napadima u Iraku, mada podržava takve akcije SAD, a premijer Dejvid Kameron je više puta ponovio da Britanija ne isključuje ništa osim slanja pripadnika kopnene vojske. Britanski parlament je prošle godine odbio da podrži intervenciju u Siriji, što je bila inicijalna kapisla koja je zaustavila intervenciju. Da neće učestvovati u vazdušnoj kampanji objavila je i Nemačka, koja, kao i mnoge druge evropske zemlje, šalje oružje, opremu i pomoć Kurdima u Iraku.\nFrancuska je saopštila da će se pridružiti bombardovanju u Iraku, ali ne i u Siriji. Prošle godine, predsednik Francuske Fransoa Oland je ostao poslednji koji se zalagao svim srcem za vojnu intervenciju u Siriji, čak i kada su od te intervencije u poslednjem trenutku odustali SAD i Velika Britanija. Oland kao da je opet ponesen vetrovima rata, tvrdi da je ID globalna pretnja na koju mora uslediti globalni odgovor. On je pozvao i na pružanje "podrške svim sredstvima umerenim pobunjenicima u Siriji", koji se bore protiv Asada. "Za Francusku oni su snage demokratske opozicije", rekao je Oland.\nOlandovo povezivanje rata protiv ID i Asada možda pokazuje da bi novi ratni pohod mogao da bude "bočni ulaz" za pokušaj da se sa vlasti sruši Asad, što je bio cilj prošlogodišnje nesuđene intervencije. U zapadnim medijima provlače se nemušta objašnjenja da je Asadova vlada kriva za uspon ID jer joj je dugo vremena dozvoljavala da slobodno deluje, da bi imala opravdanje kako se bori protiv fanatika i terorista. I Obama je pominjao naoružavanje pripadnika Slobodne sirijske armije koja će se boriti i protiv ID i protiv Asadovih snaga, pozitivno ocenjujući njihovu obuku u Saudijskoj Arabiji. Uz to, bezbroj puta je do sada ponovio da je Asad izgubio legitimitet i da mora da ode kroz proces političke tranzicije.\nNOVI RAT NOBELOVCA ZA MIR: Sumnja da je borba protiv ID izgovor za dublje uplitanje u sirijski sukob osnova je kritika koje stižu na račun novoproglašenog rata. Rusija je saopštila da bi jednostrani američki vazdušni udari na položaje džihadista u Siriji predstavljali grubo kršenje međunarodnog prava i akt agresije u odsustvu odgovarajuće odluke Saveta bezbednosti UN, uz opasku da SAD najavljuju da će sirijskoj opoziciji dopremiti oružje i opremu vrednu oko 500 miliona dolara, što će samo pogoršati situaciju u ovoj zemlji. Kritike Obaminoj strategiji stižu i na domaćem terenu, gde se čuju konstatacije da predsednik SAD najnovijim potezima rizikuje nekontrolisani rat. Šta će Obama da učini ako neki američki avion bude oboren, a pilot zarobljen u Siriji, čija vlada je rekla da će intervenciju na svojoj teritoriji bez odobrenja smatrati agresijom, jedno je od pitanja na koje nije bilo odgovora u obraćanju naciji.\nPredsednik koji je ušao u Belu kuću na krilima kritike ratova Džordža Buša juniora, za to bio nagrađen Nobelovom nagradom za mir "u najavi", na sve načine pokušava da dokaže da postoji razlika između Bušovih ratova u Iraku i Avganistanu i vojne kampanje koju je upravo promovisao. "Da bismo se izborili s ovakvom pretnjom, moramo biti pametni. Moramo iskoristiti našu moć mudro. I moramo izbeći greške iz prošlosti. Slanje velikog broja američkih borbenih trupa da vode kopneni rat na Bliskom istoku ne bi bilo u interesu SAD, već bi samo dodatno potpirilo ekstremizam," kaže Obama. "Potrebna je ciljana, nemilosrdna protivteroristička kampanja protiv ID koja kombinuje američku vazdušnu moć, doprinos naših saveznika i partnera, i dodatnu podršku snagama koje se bore protiv tih terorista na terenu."\nI pored navedenih objašnjenja, neke Obamine reči kao da su uzete iz Bušovih usta: "Jasno sam stavio do znanja da ćemo progoniti teroriste koji prete našoj zemlji gde god da su. To znači da neću oklevati da preduzmem akciju protiv ID u Siriji kao i u Iraku. Suštinski princip moje vladavine: ako pretite Americi, nećete pronaći sigurno utočište"; "Cilj koji su SAD zacrtale još 11. septembra 2001. godine je borba protiv bilo kog islamističkog protivnika". Pri tome, nema objašnjenja kako se u pomenuti cilj SAD uklapa doskorašnja podrška ekstremnim islamistima u Libiji i Siriji, niti kako se zamišlja budućnost Sirije, s obzirom na iskustva iz Iraka i Libije.\nGromoglasna medijsko-politička kampanja kojom se ID proglašava globalnom pretnjom, "najmoćnijom i najbogatijom terorističkom organizacijom u istoriji", licitiranje milijardama dolara koje ID zarađuje ili ima "u šteku", samo pojačavaju utisak da se iza nove ratne kampanje valja nešto mnogo krupnije. Tačno je da ID zarađuje švercom nafte u susedne zemlje, pljačkom, otkupninama za strane i domaće taoce, prodajom opljačkanih antikviteta, ali to nije ništa novo. Takva situacija traje u Siriji od početka ustanka pre tri i po godine, u nemirnim delovima Iraka takođe, i to rade sve grupe koje se bore u ovim zemljama. Te grupe se periodično udružuju i sukobljavaju među sobom, poput ID i Fronta Al nusra u Siriji, ne zbog različitog gledišta na islam, već zbog podele plena i novca koji stiže od stranih finasijera.\nČesto se ističe i veličina teritorije koju obuhvata kalifat "Islamske države", skoro trećina Sirije i Iraka, samo se ne pominje da je ta teritorija i pre rata bila relativno retko naseljena, sa malo velikih gradova, da su odatle pobegli milioni ljudi, i da je ostao samo ko je morao. Hvaljenje novostvorenom državom od strane ID ima propagandnu svrhu, baš kao i objava početka nove školske godine po programima u kojima neće biti muzike, hemije, Darvinove teorije (što podseća na vladavinu talibana u njihovom Islamskom Emiratu Avganistanu).\nPOSLE AL KAIDE ISLAMSKA DRŽAVA (ID): Borci ID i njihovi zarobljenici\nKAMPANJA STRAHA: Što se tiče surovosti kao obeležja delovanja ID, krunisanog javnim odsecanjem glava taocima, ni toga nije nedostajalo u Siriji, Iraku, Libiji, i prethodnih godina i danas, od strane istih ili sličnih kao ID, samo je javna pažnja bila manja, i to doskora nije smetalo finansijerima iz Persijskog zaliva i sa Zapada. Izveštaj CIA, po kome je broj ekstremističkih boraca ID u Iraku i Siriji narastao od 10.000 u junu na "između 20.000 i 31.500", na krilima vojnih uspeha i proglašenja kalifata, izaziva, blago rečeno, nevericu.\nSve i da su prethodne objave o ID tačne, da je preko noći izrasla moćna džihadistička vojska, dobro organizovana, bogata, sposobna da stvori državu, deluju čudno najave da bi rat protiv ID mogao da traje godinama i da će biti "težak i neizvestan", ako u tom ratu naspram ID budu najmoćnije i najbogatije zemlje sveta. Što se tiče poraza ID, kada do njega dođe, to neće mnogo promeniti stanje na terenu – za njeno mesto već konkuriše dovoljno grupa i organizacija koje se od ID ničim ne razlikuju.\nStvaranje atmosfere svetskog straha od terorizma, zbijanja redova pred globalnom pretnjom, više podsećaju na histerične kampanje koje su pratile napade na Irak, Avganistan, Libiju, nego na realnu procenu situacije. Dodatna opasnost je da mnogi uz novo svetsko terorističko strašilo guraju svoje domaće protivnike, ne bi li time opravdali ono što rade kod kuće. Tako Egipat i zemlje koje podržavaju Sisija izjednačavaju Muslimansko bratstvo i ID; izraelski premijer Benjamin Netanijahu napravio je paralelu između borbe protiv ID i Hamasa u pojasu Gaze, uz tvrdnju da su ID i Hamas "grane istog drveta".\nPosle trinaest godina rata protiv terorizma niti je svet bezbedniji, niti je terorizma manje. Stradanja nevinih u napadnutim zemljama su nemerljiva. U poslednjih nekoliko godina su kao države praktično nestali Irak, Libija, Sirija, uz direktne i indirektne intervencije Zapada, i sasluživanje pojedinih arapskih država, poput UAE, Katara, Saudijske Arabije, zastupnika drakonske, srednjovekovne verzije islama koju nemilice izvozi po svetu. Teško je verovati da će rezultati nove kampanje protiv terora biti drugačiji, s obzirom da su isti učesnici, retorika, i metode.\nA ako govorimo o motivima onih koji u novi rat kreću, neke je možda definisao odlazeći generalni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen, koji je izjavio da NATO mora da ostane jedinstven kako bi se suprostavio "opasnim, nasilnim i antizapadnim pretnjama Rusije i Islamske države". I Rasmusen je rekao da NATO i članice Alijanse moraju da se suoče sa činjenicom da bi nove bezbednosne pretnje mogle da traju godinama.\nŠkotska – Istorija nezavisnosti >


Ponovo se rodio, selektore, imamo desnog beka? - Sportske.net\nPonovo se rodio, selektore, imamo desnog beka?\nRealno, na toj poziciji pokazuje da može, iako je po vokaciji štoper, a nije da baš imamo puno rešenja...\nNikola Maksimović se ponovo rodio.\nStigao je kao najskuplji srpski igrač ikada u leto 2016. za 28 miliona evra (posle je rekord srušio Matić), ali nije dobio šansu kod Sarija. Odigrao je 10 mečeva za 18 meseci i otišao na pozajmicu u moskovski Spartak.\n"Postojala je šansa da ostanem u Rusiji, ali razgovarao sam sa Anćelotijem, i shvatio da ću dobiti šansu. Kod Sarija nisam imao priliku, hvala mu na iskrenosti, rekao mi je da mogu samo da igram u formaciji sa tri štopera. Da li bih mu se pridružio u Čelsiju? Dobro mi je ovde..", kaže srpski štoper.\n"Igram sa Kulibalijem koji je najbolji defanzivac na svetu, ali moram da zahvalim Raulu Albiolu od koga sam dosta naučio. Anćeloti nam je doneo pravi mentalitet".\n"Titula? Ovo je najbolje mesto za to, u pitanju bi bio san, zaostajemo osam bodova za Juventusom, mnogo je to, ali ako ne osvojimo ove sezone, a trener ostane, sledeće godine ćemo sigurno imati šansu", dodao je nekadašnji fudbaler Zvezde.\nInače, on je odigrao samo jedan meč za reprezentaciju u 2018. sakupio 20 nastupa, može da igra desnog beka, da bude konkurencija Rukavini, igra standardno i u mnogo jačoj ligi.\nNa potezu je selektor, Krstajić, ili ko već bude vodio "Orlove"...\nPočinje Serija A - Hoće li Juve pobediti samog sebe?


Klađenje na košarku – Kladjenje.rs\nHomeSportsko klađenje – vodičKlađenje na košarku\nKošarka je jedan od najpopularnijih i najgledanijih sportova. Igra se u celom svetu, ima na hiljade liga, a najveća organizacija je NBA u Sjedinjenim Američkim Državama. Klađenje na košarku smatra se najjednostavnijim načinom da se dođe do velikog dobitka u kratkom vremenskom razdoblju. Na košarkaškom meču sve vreme se nešto dešava na terenu i postoji šansa da se kaldite na mnogo toga tokom utakmice.\nU ovom članku možete da pronađete sve informacije koje su vam potrebne da biste se kladili na košarkaške mečeve. Objašnjeno je sve od samog početka pa sve do nekih naprednih stvari koje su neophodne za klađenje na ovaj sport.\nPostoje stotine i hiljade košarkaških liga, ali najpopularnija za klađenje je NBA jer gotovo svake večeri ima nekoliko utakmica pošto svaki od 30 timova tokom sezone odigra po 82 meča.\nNBA se smatra najboljom košarkaškom ligom sveta, a u Americi i Kanadi šampiona ovog takmičenja nazivaju svetskim prvakom. Svaki profesionalni igrač sanja da jednog dana zaigra u NBA, a ona je najbolji izbor i za klađenje.\nNBA je formirana 1946. godine i sastoji se od 30 timova iz Amerike i Kanade (tačnije samo je Toronto iz Kanade). Liga je podeljena na dve konferencije i šest divizija u kojoj nastupa po pet timova. Na slici ispod možete da vidite kako su timovi podeljeni u konferencije i divizije.\nU ligaškom delu sezone svaki tim odigra po 82 meča, po 41 na domaćem i gostujućem terenu. Raspored se pravi na sledeći način:\nSvaki tim igra po četiri meča protiv ekipe iz svoje divizije (ukupno 16 mečeva).\nTim igra po četiri puta sa šest timova iz ostalih divizija (ukupno 24 meča).\nSvaki tim igra tri puta sa preostala četiri tima iz ostalih divizija (ukupno 12 mečeva).\nTim igra po dva puta sa timovima iz suprotne konferencije (ukupno 30 mečeva).\nRaspored odigravanja utakmica (timovi igraju svakog drugog ili trećeg dana, a dešava se da nastupe i dan za danom) je jedan od najboljih jer timovima daje šansu da pokažu svoj kvalitet pa se na kraju gotovo redovno dešava da najbolji osvajaju trofej.\nNBA liga je odlična za klađenje, kada govorimo o klađenju na košarku postoje i druge lige, ali je najjače takmičenje “mejnstrim” i postoji velika mogućnost za skupljanje profita.\nNCAA (Univerzitetska liga u SAD)\nOvo je liga u kojoj se takmiče koledži iz cele Amerike, a onosvana je davne 1891. godine od strane čuvenog Džejmsa Nejsmita, oca košarke.\nLiga je podeljena na tri dela i u sva tri postoji muška i ženska kategorija.Podela je napravljena na osnovu kvaliteta univerziteta na sledeći način:\nU ovoj ligi se u 2017. godini za NCAA titulu borio čak 351 univerzitet. Ovo je najprestižnija liga, a takođe je najbolji izbor za klađenje. Posle NBA, ako volite da ulažete na utakmice ovog ranga.\nZa razliku od prve lige u ovom takmičenju u 2017. godini je bilo 24 divizije, ali sa malim brojem univerziteta koji su se nadmetali.\nU ovoj ligi je najveći broj timova, ukupno 438 aktivna univerziteta se nadmetalo u 2017. godini i bili su podeljeni u čak 43 divizije. Ako volite da se kladite na ove lige preporučujemo da prednost date kvalitetnijim ligama.\nOstale košarkaške lige\nPostoje i košarkaške lige koje su manje poznate u celom svetu poput Evrolige ili nacionalnih ili regionalnih šampionata. Kada govorimo o klađenju na košarku uvek morate da imate u vidu da što je liga manje poznata teže se dolazi do osnovnih informacija u vezi timova ili igrača.Takođe, za lige koje su manje popularne ne postoji prenosi uživo što je jedan od bitnih faktora kod klađenja na ovaj sport.\nKlađenje na ovaj sport je veoma jednostavno i lako i baš to je ono što većina igrača traži. Postoje i kompleksnije opcije za klađenje, ali najprimamljivije su one najjednostavnije – konačan ishod i pobednik uz hendikep.\nNešto kompleksnije opklade nude i mogućnost za veću zaradu. Međutim, opcija “ukupno poena” je jedan od najpopularnijih jer postoji mogućnost ostvarivanja dobrog profita.\nKlađenje na košarkaške mečeva je malo drugačije od klađenje na fudbalske utakmice, pre svega jer postoji opcija za klađenje na ukupan broj poena. Kod ove igre potrebno je da pogodite da li će biti više ili manje poena od zadate granice. Na primer ako je granica 187,5, a vaša opklada je više dobitan tiket je ukoliko na meču padne 188 ili više poena.\nRazličite opcije za klađenje\nKljučno je da razumete da postoji više opcija za klađenje, a koa se kladite na neki drugi sport možete da pronađete neke iste, ali i neke nove igre.\nKonačan ishod – ovde možete da pogađate da li će da pobedi domaćin ili gost ili će pak da bude nerešeno.\nPrvo poluvreme – pogađate iste tri opcije, pobeda domaćina, pobeda gosta ili nerešeno posle prvog poluvremena.\nHendikep – kladite se na timove, ali u igru je uveden i henikep koji mora da pokrije tim na koji ste tipovali.\nKonačan ishod i koševi – pogađate tim koji će da pobedi i da li će na meču da bude više ili manje poena od zadate granice.\nNajčešće greške kod klađenja na košarku\nAko ste početnik u sportkosm klađenju bilo bi dobro da pročitate, nije na odmet da se podsete i oni malo iskusniji. Ispod smo naveli najčešće grešeke koje prave igrači., ap čak i oni najiskusniji.\nIgranje srcem, a ne glavom\nPokušavate da brzo vratite izgubljeni novac\nIgranje na sportove koje ne poznajete najbolje\nKada govorimo o sportskom klađenju u obzir moramo da uzmemo košarku jer nudi i jednostavne i kompleksne načine za igru. Kao najbolje lige za klađenje izdvajamo one najpoznatije jer je tu najlakše doći do informacijai lako je praćenje. Ako ste novi u klađenju ovaj sport je idealan za vas zato što je vrlo jednostavan za shvatanje.


LONDON – Globalna ekonomija imaće ove godine pad za 5,2 odsto, što bi predstavljalo najdublju recesiju od Drugog svjetskog rata, prognozira Svjetska banka.\nKao razlog za ovaj pad Svjetska banaka navodi iznenadno izbijanje pandemije virusa korona u svijetu i mjere zatvaranja s ciljem njenog suzbijanja.\nU izvještaju “Globalni ekonomski izgledi” Svjetske banke navodi se da bi najveći broj ekonomija mogao da doživi najveći pad proizvodnje po glavi stanovnika od 1870. godine, kao i da se očekuje pad dohotka po glavi stanovnika za 3,6 odsto, zbog čega će se milioni ljudi ove godine suočiti sa ekstremnim siromaštvom.\n“Očekuje se da, usljed ozbiljnog poremećaja domaće potražnje i ponude, trgovine i finansija, ekonomska aktivnost naprednih ekonomija doživi pad za sedam odsto, dok se za nova tržišta i ekonomije u razvoju očekuje pad za 2,5 odsto, što je prvo smanjenje na nivou ove grupe u posljednjih najmanje 60 godina“, ističe se u izvještaju.\nU izvještaju se naglašava da su najteže pogođene one zemlje u kojima je pandemija bila najteža i koje se u velikoj mjeri oslanjaju na globalnu trgovinu, turizam, izvoz robe i spoljno finansiranje.\nIz Svjetske banke navode da će se jačina udara razlikovati od regiona do regiona, te naglašavaju da sva nova tržišta i ekonomije u razvoju imaju ranjivosti, koje su pojačane usljed spoljnih šokova.\n“Osim toga, prekidi u pristupu školovanju i primarnoj zdravstvenoj zaštiti vjerovatno će imati dugotrajne efekte na razvoj ljudskog kapitala“, naglašavaju iz Svjetske banke.\nPotpredsjednik Svjetske banke za ujednačeni rast, finansije i institucije Čejla Pazarbašioglu rekla je da je ovo veoma zabrinjavajuće, jer će kriza vjerovatno ostaviti dugotrajne posljedice i dovesti do krupnih globalnih izazova.\n“Prva stavka na dnevnom redu je rješavanje hitnih globalnih zdravstvenih i ekonomskih pitanja. Uz to, globalna zajednica se mora ujediniti kako bi se pronašao način za snažniji oporavak, kako bi izbjegli da se još veći broj ljudi suoči sa siromaštvom i nezaposlenošću“, rekla je ona.\nPod pretpostavkom da se pandemija povuče dovoljno da se omogući ukidanje domaćih mjera za ublažavanje do sredine godine u naprednim ekonomijama i nešto kasnije u ekonomijama u razvoju, da se globalna prelivanja smanje u drugoj polovini godine, te da poremećaji na finansijskim tržištima ne budu dugotrajni, prognozira se da će se globalni rast vratiti na 4,2 odsto u narednoj godini, odnosno odnosno na 3,9 odsto za napredne ekonomije i 4,6 odsto za ekonomije u razvoju.\n“Međutim, izgledi su veoma neizvjesni, a preovlađuju negativni rizici, uključujući mogućnost produženog trajanja pandemije, finansijskog preokreta i povlačenja iz globalnih trgovinskih veza. Negativni scenario bi mogao dovesti do pada globalne ekonomije za čak osam odsto ove godine, nakon čega bi uslijedio spori oporavak u narednoj, od tek malo iznad jedan odsto sa smanjenjem proizvodnje u novim tržištima i ekonomijama u razvoju za skoro pet odsto ove godine“, navodi se u izvještaju.


Vesti :: Od ponedeljka fiskalne kase u zdravstvu i turizmu Izvor:EM portal\nPoreska uprava Srbije saopštila je da će od ponedeljka fiskalne kase morati da koriste i dodatne delatnosti, među kojima su i turističke agencije i zdravstvo.\nKako se navodi, obaveza korišćenja fiskalne kase uvodi se i za proizvodnju odeće, popravku odeće, zdravstvenu zaštitu stanovništva, osim zdravstvenih usluga koje se obezbeđuju iz sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nObaveza se odnosi i na veterinarske aktivnosti, osim primarne terenske zdravstvene zaštite životinja, poslove iz programa mera zdravstvene zaštite životinja, dezinfekciju i deratizaciju u objektima u kojima se drže i uzgajaju životinje i aktivnost na sprečavanju pojavljivanja, širenja i suzbijanja zaraznih bolesti životinja.\nPrema podacima kojima raspolaže Poreska uprava, utvrđeno da postoji velika razlika između broja poreskih obveznika koji obavljaju te delatnosti i nabavljenih fiskalnih kasa, pa će Poreska uprava, osim redovne kontrole, posebnu kontrolisati evidentiranje prometa preko fiskalnih kasa kod tih obveznika.\nZa nepostupanje prema Zakonu o fiskalnim kasama propisane su novčane kazne od 100.000 do milion dinara za pravno lice, 5.000 do 50.000 dinara za odgovorno lice u pravnom licu i 50.000 do 500.000 dinara za preduzetnike.\nNovim merama predviđeno je da pacijenti koji duže od mesec dana čekaju na specijalistički pregled u državnoj ustanovi mogu taj pregled obaviti kod privatnog lekara i novac će im, uz priložen fiskalni račun, biti refundiran.\nMinistar zdravlja Tomica Milosavljevcih kazao je da će fiskalne kase biti obavezne u svim ustanovama, bile one državne ili privatne, i ocenio da su argumenti koji su mogli da se čuju protiv fiskalizacije tehničke prirode, a ne suštinski.\nPrema njegovim rečima, fiskalizacijom čija je suština opšti javni interes indirektno se puni budžet i omogućava precizno praćenje obavljenog posla i količina naplaćenog novca.\n"Opšti javni interes je suština ove mere, a novina će biti i to što se na pregled lekara specijaliste više neće čekati duže od mesec dana, već se refundirati novac od pregleda kod privatnika pošto pacijent dobije u državnoj ustanovi potvrdu da mu se tamo ne može obaviti taj pregled u roku od mesec dana", kazao je ministar.\nOn je dodao da će Republički zavod za zdravstveno osiguranje (RZZO) odbijati državnoj ustanovi planirani mesečni priliv novca za iznos računa koji isplati pacijentu koji je otišao kod privatnika, pošto mu nije omogućen pregled u roku od 30 dana u toj ustanovi.\n"Lekara specijalista ima dovoljno i moraće bolje da se upravlja vremenom, prostorom i ljudima", istakao je ministar.\nMilosavljević je odbacio kritike da se fiskalizacijom remeti privatnost jer na fiskalnom računu nema imena i prezimena.\n"Mislim da kada mera počne da funkcioniše, kada se zaista vidi obim posla i količina novca, onda će se shvatiti da postoje jaki razlozi da se to uradi", ocenio je Milosavljević.\nPrema njegovim rečima, za novac uplaćen za participaciju ne izdaje se fiskalni račun jer to nije isto što i usluga van obaveznog zdravstvenog osiguranja.\nDirektorka Lekarske komore Srbije (LKS) Tatjana Radosavljević rekla je Beti da se ta komora protivi fiskalizaciji jer od toga neće imati koristi ni država ni pacijenti i upitala gde se uplaćuje novac od participacija i zašto i on nije na fiskalnom računu.\n"Takva mera je neprimeren trošak u vreme globalne krize, a doprineće i poskupljenju usluga u privatnom sektoru zdravstva, kao i pojavi sive ekonomije. Takva evidencija prometa u privatnoj praksi ne postoji ni u jednoj evropskoj zemlji i privatni sektor je ponovo diskriminisan", navela je Radosavljevićeva.\nOna je istakla da će pacijenti biti najviše oštećeni tom merom jer će biti realnih situacija u kojima će biti povređena poverljivost podataka o njihovom lečenju.\n"Postoje realne situacije poput te da vas kad izađete iz ordinacije presretne poreski inspektor i po šifri zna šta vam je rađeno ili recimo ugroženost lečenja steriliteta neke žene, koja je u kontaktu sa ginekologom, a njemu zbog pogrešno izdatog računa zatvore ordinaciju na 20 dana", navela je Radosavljević.\nOna je istakla da se red u zdravstveni sistem ne može uvesti bez promena u zdravstvenom osiguranju i da se samo na taj način može pratiti tok novca onako kako se to radi u razvijenim sistemima.\nDirektorka je odbacila zamerku da Komora poziva doktore da ne kupuju fiskalne kase i istakla da se koriste institucionalne metode u borbi protiv fiskalizacije i da se sprovodi peticija u kojoj je već skupljeno oko 75.000 potpisa.\n31. Maj 2009. Vesti 0 2109\nkase fiskalne biti ponedeljka kojima pregled koji dana ustanovi novca prema uprava izvor turizmu portal novac poreska vesti zdravstvu lekara\nTri reči: zdravstvene zastite zivotinja, prema njegovim recima, opsti javni interes, obaveznog zdravstvenog osiguranja, delatnosti medju kojima, uprava srbije saopstila, dodatne delatnosti medju, poreska uprava srbije\nDve reči: fiskalne kase, ponedeljka fiskalne, poreska uprava, turizmu izvor, drzavnoj ustanovi, mesec dana\nJedna reč: kase, fiskalne, biti, ponedeljka, kojima, pregled, koji, dana, ustanovi, novca, prema, uprava, izvor, turizmu, portal, novac, poreska, vesti, zdravstvu, lekara


Šteta od privrednog kriminala na području Zvornika 195,5 miliona KM @ Cafe.ba\n"U oblasti privrednog kriminaliteta u toku 2018. godine otkriveno je 47 krivičnih djela zbog kojih je nadležnim tužilaštvima podnesen 31 izvještaj protiv 43 lica, dok materijalna šteta pričinjena ovim krivičnim djelima iznosi oko 195,5 miliona KM", naveo je Savić.\nSavić je napomenuo da je u izvještajnom periodu, odnosno u 2018. godini, nadležnim tužilaštvima podnesen izvještaj protiv 15 odgovornih lica u Fabrici glinice "Birač" u stečaju i kompaniji "Alumina" zbog štete koja je pričinjena tim krivičnim djelima u iznosu od 194 milina KM.\n"Podnesen je izvještaj nadležnom tužilaštvu protiv odgovornog lica 'Guber' Srebrenica zbog sumnje da je počinilo krivično djelo zloupotreba položaja u privredi u iznosu od 560.000 KM, te izvještaj protiv odgovornog lica u Vlasenici zbog krivičnog djela zloupotreba položaja i ovlaštenja u iznosu od 114.000 KM", rekao je Savić.\nPrema njegovim riječima, podnesen je izvještaj i protiv odgovornog lica Specijalne bolnice u Milićima zbog krivičnog djela zloupotreba položaja i nesavjestan rad u službi, gdje je pričinjena materijalna šteta u iznosu od 76.000 KM. Savić je naglasio da je u toku 2018. godine evidentirano pet krivičnih djela krađe automobila, što je za 58 odsto manje u odnosu na 2017. i dodao da su u toku izvještajne godine ova krivična djela rasvijetljena.\n"Od ukupno 587 saobraćajnih nezgoda, 116 je bilo sa lakše povrijeđenim licima, 42 sa teško povrijeđenim, dok je u pet saobraćajnih nesreća pet lica izgubilo život", rekao je Vasilić i dodao da su u tim saobraćajnim nesrećama poginula tri vozača, jedan suvozač i pješak.\n"Iz saobraćaja je isključeno 420 vozila i 1.415 vozača, od kojih su 1.142 vozača isključena iz saobraćaja zbog vožnje pod dejstvom alkohola", rekao je Vasilić i istakao da su iz saobraćaja isključena i 63 vozača koji su upravljali motornim vozilima pod uticajem narkotika.\n"Otkriveno je i osam krivičnih djela krijumčarenja lica, te protiv 10 lica podneseno osam izvještaja za ova krivična djela", rekao je Abazović.


ITTF HUNGARIAN OPEN: Mladi igrači Srbije bez medalje u Mađarskoj | Stonitenis.org\nITTF HUNGARIAN OPEN: Mladi igrači Srbije bez medalje u Mađarskoj\nPrvi veliki turnir ITTF-a nakon turnira u Vrnjačkoj Banji odigrao se u mađarskom gradu Szombathely, gde je učestvovalo 22 mladih igrača iz Srbije. Sa ovog Premium turnira ITTF naši predstavnici nisu uspeli da se vrate sa medaljama, iako su neki bili na korak od njih.\nVeliki broj mladih reprezentativaca Srbije našao se na ITTF Premium turniru u Mađarskoj, na kome je učestvovala većina najboljih evropskih igrača. Takođe, nisu izostali ni igrači iz Azije. Ipak, igrači koji su predstavljali Srbiju nisu mogli da se izbore sa tom konkurencijom na putu do medalje u bilo kojoj kategoriji. Ovog puta su najbliži bili juniori.\nS obzirom na konkurenciju, timski deo turnira predstavljao je šansu da se neka od selekcija naše zemlje okiti medaljom. Najbliži tome bili su juniori, koji su grupnu fazu turnira prebrodili savladavši Rumuniju i selekciju koju su činili igrači iz Japana, Crne Gore i Danske. Osminu finala predstavnici Srbije su preskočili, s obzirom da su na glavnoj tabli bili postavljeni za prve nosioce. U meču četvrtfinala, odnosno, meču za medalju, u veoma neizvesnom nadmetanju doživeli su poraz rezultatom 3:2, od Rumunsko-Moldavske ekipe i tako završili takmičenje bez osvojenog odličja. Sa druge strane, ostale tri selekcije naše zemlje u timskom delu nisu uspele da prođu grupnu fazu.\nPojedinačni deo ovog turnira predstavljao je najteži put za naše igrače na putu ka medalji. Kada su u pitanju juniori, trojica naših predstavnika obezbedili su učešće na glavnoj tabli, a to su Nikola Marinković, Aleksa Gacev i Aleksa Adamović. Prvi od ove trojice je poklekao Adamović, koji je u rundi od 128 bio poražen od Slovenca Hribara, dok je Gacev pobedom od 4:3 nad nemačkim igračem Gerholdom obezbedio prolaz dalje. Nikola Marinković bio je slobodan u toj fazi takmičenja. Andrei Putuntica bio je naredni rival Gacevu, i savladao ga sa 4:1, dok je Marinković pobedom nad azijskim igračem Hsin Yi Fengom ušao među 32 najbolja juniora. Tu ga je zaustavio češki reprezentativac Patrik Klos, rezultatom 4:1.\nČetiri juniorke iz Srbije uspele su da se nađu na glavnoj tabli za svoju konkurenciju. Najbolji plasman ostvarila je Sabina Šurjan, koja se domogla osmine finala. Dalje od toga nije mogla, jer je naletela na igračicu iz Kineskog Tajpeha, koja je bila bolja sa 4:1, a u pitanju je Hsuan Chia Lin. Izabela Lupulesku i Tijana Jokić zaustavljene su u rundi pre Sabine, odnosno, u šesnaestini finala, dok je Dragana Vignjević zastala već u prvom kolu glavne table.\nPetar Filipović i Dimitrije Levajac jedini su naši predstavnici koji su uspeli da se nađu u trci za medalju kod kadeta. Nažalost, Filipović je zastao već u prvom kolu, a bolji od njega bio je Rus Maksim Grebnev, rezultatom 3:0, dok je tu fazu Levajac prebrodio savladavši Tomasa Martinka iz Češke, istim rezultatom. Ipak, drugi nosilac turnira bio je sledeći rival našem reprezentativcu, i nadigrao ga sa 3:0, a u pitanju je Japanac Aoto Asazu.\nKada su u pitanju naše kadetkinje, najbolji plasman ostvarila je Radmila Tominjak, koja je takmičenje završila među 32 najbolje, pretrpevši poraz od Beloruskinje Marharute Baltušite, dok su Rega Bezeg i Danijela Karkušova zaustavljene u rundi pre. Ostale kadetkinje Srbije nisu izborile plasman na glavnu tablu.\nNajbolji rezultat u dubl konkurenciji ostvarili su Nikola Marinković i Aleksa Gacev, koji su se domogli osmine finala, dok su kod juniorki najbolji srpski dubl bile Tijana Jokić i Dragana Vignjević, koje su zaustavljene u istoj fazi kao i juniori. Dimitrije Levajac i Akoš Benke ostvarili su najbolji rezultat od naših kadeta, kada je dubl u pitanju, plasiravši se među 32 najbolja dubla, dok su kod kadetkinja čak 3 dubla sa uspela da se domognu te faze.


Predsednik Republike Srpske Milorad Dodik (AP Photo/Radivoje Pavicic)\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je američka ambasada u Bosni i Hercegovini odbila da mu izda diplomatku vizu za odlazak u Vašington na inauguraciju novog američkog predsednika Donalda Trampa. Ambasada SAD saopštila je da podržava zakonske procese države BiH protiv Dodika zbog podrivanja Dejtonskog sporazuma.\n"Čemu onda diplomatski pasoš BiH", upitao je Dodik i rekao da ne isključuje mogućnost da se odrekne diplomatskog pasoša BiH i da nadalje putuje samo sa pasošem Republike Srbije, prenosi Radio-televizija Republike Srpske.\nOn je rekao da je poziv dobio od ljudi koji su bili u Trampovom izbornom štabu, a koji su i deo tima koji se bavi tranzicijom prethodne američke administracije ka novoj, te da ga akreditacije čekaju u Vašingtonu.\nDodik je za RTRS rekao i da je prošle sedmice telefonom razgovarao sa zamenikom pomoćnika američkog državnog sekretara Brajanom Hojtom Jiem, koji je, kako je naveo, od njega tražio da se odrekne politike SNSD-a i da se odazove pozivu Tužilaštvu BiH.\nDodik je poziv američkog diplomate nazvao "harangom u režiji američke ambasadorke u BiH Morin Kormak".\nDan posle razgovora sa Jiem, tvrdi Dodik, njemu je odbijena diplomatska viza, uz obrazloženje da u SAD ne ide kao predstavnik BiH.\nSa druge strane, ministar spoljnih poslova BiH Igor Crnadak izjavio je da Dodik nije dobio zvaničan poziv američke administracije da prisustvuje Trampovoj inauguraciji.\n"Dodik nema poziv od zvanične administracije. Jedini način da dobije zvanični poziv od administracije SAD jeste bio preko Ministarstva spoljnih poslova BiH, što se nije desilo", rekao je Crnadak ranije agenciji Beta.\nRadio-televizija Republike Srpske objavila je poziv Dodiku na inauguracioni prijem u Vašingtonu, na kome nema nikakvog memoranduma, niti pečata, prenosi Beta.\nCrnadak je kazao da se u objavljenom pozivu vidi da je to "poziv jednog od Dodikovih lobista, kojeg je on nedavno ugostio u Banjaluci zajedno sa suprugom i da je vidljivo da se taj dogadjaj ne dešava na samoj inauguraciji, nego u jednom od vašingtonskih hotela".\nRanije u ponedeljak, objavljujući da je dobio poziv da prisustvuje svečanosti polaganja zakletve Donalda Trampa, Dodik je najavio da će se odazvati pozivu, ukoliko mu odlazeća američka administracija ne ospori vizu.\nRekao je da je poziv dobio još početkom decembra, ali da nije hteo da se to medijski plasira i to od ljudi koji su bili u Trampovom izbornom štabu i koji su sada u njegovom najužem krugu, a koji imaju pravo da pozovu koga hoće. Negirao je i da je platio da bi prisustvovao događaju.\n"Ništa nisam platio. Ako neko misli da može da se plati, neka uradi to. Ako dobijem vizu, idem, ako ne, sačekaću da nova administracija zvanično preuzme dužnost i onda očekujem da se uklone sve prepreke za moj put u Ameriku", rekao je Dodik.\nAmerička ambasada u BiH: SAD podržavaju zakonske procese protiv Dodika\nAmerička ambasada u BiH saopštila je da SAD podržavaju zakonske procese koje su protiv predsednika Republike Srpske Milorada Dodika pokrenule nadležne institucije BiH zbog podrivanja Dejtonskog sporazuma, kao i da se nastavlja procena odgovarajućih posledica u skladu sa zakonima SAD-a.\nAmbasada saopštava da su SAD u kontinuitetu opredeljene za suverenitet i teritorijalni integritet BiH i jačanje demokratskih principa i institucija u toj zemlji, zbog čega su zamenik pomoćnika državnog sekretara Hojt Ji i ambasadorka u BiH Morin Kormak razgovarali sa predsednikom RS Miloradom Dodikom, kako bi istakli svoju zabrinutost zbog njegovih nedavnih izjava i postupaka.\nJi i Kormak u razgovoru su ponovili ranije iznete stavove SAD da protivljenje odluci Ustavnog suda BiH predstavlja kršenje vladavine zakona, te da oni koji to čine moraju snositi odgovornost, kaže se u saopštenju.\nSAD, nastavlja se, "veoma ozbiljno shvataju svaki pokušaj podrivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma".\n"Očekujemo da će nadležne institucije rešavati pojave kršenja vladavine zakona u skladu sa zakonima BiH i podržavamo zakonski proces koji su inicirale te institucije, dok nastavljamo sa procenom odgovarajućih posledica u skladu sa zakonima SAD", upozoreno je iz ambasade SAD u BiH.\nJi i ambasadorka Kormak pozvali su Dodika da preduzme korake kojima će pokazati svoju pozitivnu opredeljenost za Dejtonski mirovni sporazum, suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine, te kontinuirani proces evropskih integracija zemlje, stoji u saopštenju.


Novi kotao za efikasnije i sigurnije grejanje - Radio televizija Pančevo\n12. novembra 2018. 12. novembra 2018. 0721\nU Toplanu na Sodari, stigao je novi kotao za grejanje, kapaciteta 17 megavata. Prema rečima Zdenke Jokić, direktorke JKP „Grejanje“ novi kotao počeće sa radom krajem novembra, a omogućiće efikasnije i sigurnije grejanje.\nJKP „Grejanje“ nabavilo je nov kotao za Toplnu na Sodari i za to je izvojeno 48 miliona dinara. Ovaj kotao omogućiće da kapacitet grejenja bude veći i bolji. Kotao je testiran, kaže Zdenka Jokić, direktorka JKP „Grejanja“ i počeće sa radom do kraja novembra.\nPrema rečima Zdenke Jokić, ovim nije završena priča o kvalitetnijem grejenju u Pančevu, jer u ovom preduzeću planiraju i sredjivanje toplovoda kao i još unapređenje rada Toplana i na Kotežu i na Sodari.


Ružić i Dimitrov potpisali ugovor o dodeli sredstava dobijenih u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“ i otvorili Uslužni centar i zonu besplatnog interneta -\nHomevestiRužić i Dimitrov potpisali ugovor o dodeli sredstava dobijenih u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“ i otvorili Uslužni centar i zonu besplatnog interneta\nRužić i Dimitrov potpisali ugovor o dodeli sredstava dobijenih u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“ i otvorili Uslužni centar i zonu besplatnog interneta\nJuly 26, 2017 Aleksandar Todorov vesti 0\nMinistar za državnu upravu i lokalnu samoupravu Branko Ružić i predsednik opštine Dimitrovgrad Vladica Dimitrov potpisali su danas u Dimitrovgradu ugovor o dodeli sredstava dobijenih u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“. Opština Dimitrovgrad je zauzela drugo mesto i samim tim osvojila novčanu nagradu u iznosu od 20.000 evra.\nTom prilikom ministar Ružić je izrazio zahvalnost građanima Dimitrovgrada što su u velikom broju uzeli učešće u ovoj nagradnoj igri i tako doprineli u borbi protiv sive ekonomije.\n„Zahvaljujem predsedniku opštine i svim građanima Dimitrovgrada koji su učešćem u nagradnoj igri pokazali lojalnost državi Srbiji, društvu u kojem žive, privređuju i utiču na mnoge važne društvene procese. Važno je istaći da je samo u prvom kvartalu ove godine, za 46/47% povećan broj prijava zbog neizdavanja fiskalnih računa.\nZahvalio bih se i bivšoj ministarki, sadašnjoj premijerki, Ani Brnabićm koja je omogućila da se jedan ovakav projekat realizuje, kao i NALED-u i Telekomu Srbiji, bez čije tehničke pomoći ne bi realizovali sve ove projekte. Nakon Dimitrovgrada, koji je zauzeo drugo mesto, obići ću i Belu Palanku, koja je osvojila prvo mesto, što je dokaz da Pirotski okrug zaista vodi računa o fiskalnoj konsolidaciji“ – istakao je Ružić.\n„Izuzetno sam zadovoljan činjenicom što su građani Dimitrovgrada pokazali visok stepen odgovornosti učešćem u projektu koji je pokrenulo Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu, a koji su pomogli Naled i Telekom, kao i brojni privredni subjekti u zemlji. Sav novac dobijen u nagradnoj igri odlukom građana biće usmeren u rekonstrukciju turističkog info centra u Dimitrovgradu.\nOpština ima veliki priliv turista iz susedne Bugarske. Između 5.000 i 10.000 bugarskih turista na mesečnom nivou dođe u Dimitrovgrad. Naš postojeći turistički centar je duboko sakriven u sportskoj hali i želja nam je da se premesti u centru grada, kako bi turisti lakše došli do informacija o turističkoj ponudi naše opštine. Zahvalio bih se Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj – „NALED“, kao i kompaniji „Telekom“ na besplatnoj wi-fi zoni” – naglasio je Dimitrov.\nU okviru posete Dimitrovgradu, Branko Ružić je zajedno sa predsednikom opštine Vladicom Dimitrovim svečano otvorio besplatnu internet zonu u centru grada i „Uslužni centar Opštinske uprave“ u Balkanskoj ulici br.7.\nMinistar Ružić je nakon otvaranja istakao da sam centar predstavlja pionirski poduhvat u Srbiji i da je od izuzetnog značaja činjenica, da će ubuduće građani Dimitrovgrada na jednom mestu rešavati raznovrsne usluge u mnogo kraćem vremenskom periodu.\nAUDIO: Vladica Dimitrov o priznanju opštini Dimitrovgrad u nagradnoj igri “Uzmi račun i pobedi” Od danas građani Dimitrovgrada mogu glasati za izbor projekta na koji će se utrošiti 20 hiljada evra dobijenih u nagradnoj igri „Uzmi račun i pobedi“ Razmatranje odluke o budžetu za 2017. godinu glavna tačka na današnjoj sednici Opštinskog veća Dimitrovgrad među 12 nagrađenih opština u nagradnoj igri “Uzmi račun i pobedi” za doprinos borbi protiv sive ekonomije\nBesplatna internet zona\nМинистър Екатерина Захариева за ФАР: И икономиката е помощ за българското малцинство в Сърбия\nŠestogodišnje Jana iz Beograda i Božidara iz Sofije pevaju srpske i bugarske narodne pesme na festivalu „Gejzerske noći“\nJanuary 8, 2018 Dijana Jelenkov 1\nU Porodilištu u Pirotu u četvrtak, 4. januara 2018. rođena je prva beba iz Dimitrovgrada, a istog dana na svet je došlo još jedno novorođenče koje će postati stanovnik ovog grada. U 5:10 časova ujutru, […]\nMay 31, 2016 Danijela Apostolov Videnov 0\nPriredba povodom dana osnovne škole “Hristo Botev” biće organizovana u četvrtak 2. juna u sali Centra za kulturu. Prema rečima direktorke Katarine Simeonov, priredba za niže razrede počinje u 10:00 sati, a za više […]\nDecember 15, 2017 Dijana Jelenkov 0\nUdruženje „Fokus Caribrod“ iz Dimitrovgrada nastavlja sa uspešnim učešćem u projektima Erasmus+ programa, koji finansijski podržava Evropska komisija Evropske unije. Ovoga puta članovi udruženja „Fokus Caribrod“ i učenici dimitrovgradske Gimnazije „Sv. Kirilo i Metodije“ zajedno […]


Američki izvještaj: Korona možda iscurila iz kineske laboratorije\nIvan Crnjac, 08/06/2021\nIstraživanje nacionalne laboratorije SAD o porijeklu virusa korona pokazalo je da je hipoteza da je virus iscurio iz kineske laboratorije u Vuhanu moguća i da zaslužuje dalju istragu, objavio je “Volstrit džornal” pozivajući se na izvore upoznate sa sadržajem tog tajnog dokumenta.\nIstraživanje je sprovela Lawrence Livermore National Laboratory u Kaliforniji u maju prošle godine, a njegovi rezultati upućeni su američkom ministarstvu spoljnih poslova, koje je sprovodilo istragu o porijeklu virusa korona, u toku posljednjih mjeseci vladavine bivšeg predsjednika Donalda Trampa.\nZaključak američkoe laboratorije zasnivao se na analizi genoma virusa, prenosi list.\nMeđutim, laboratorija je odbila da komentariše navode “Voltstrit džornala”.\nAmeričke obavještajne agencije smatraju da su moguća dva scenarija – da se virus proširio nakon laboratorijske nezgode ili da je nastao kontaktom čovjeka sa zaraženom životinjom, ali još nisu doneseni zaključci.\nU povjerljivom izvještaju američkih obavještajaca, koji je cirkulisao tokom Trampove administracije, navedeno je da su trojica istraživača kineskog Instituta za virusologiju u Vuhanu u novembru 2019. bili toliko bolesni da su smješteni u bolnicu.\nSAD su optužile Kinu da nije dovoljno transparentna kada je riječ o istrazi o porijeklu virusa korona, ali je Kina odbacila te optužbe.\nTags\t#Kina\t#sad\t#VIrus korona\nU RS rođeno 27 beba\nŠibenik pogodio jak potres - 4,7 po Rihteru\nDnevnik 3 [21.06.2021.]\nNarandžasto upozorenje zbog visokih temperatura vazduha\nZbog vremenskih uslova na put krenite u ranim jutarnjim ili kasnim večernjim satima\nJutarnji dnevnik [22.06.2021.]\nI BiH će dobiti dio američkih vakcina\nUstavni sud FBiH čeka odluku o imenovanju sudija


Centar za proizvode animalnog porekla | FINS\nIstraživački centar za proizvode animalnog porekla bavi se osnovnim, primenjenim i razvojnim istraživanjima u lancu hrane životinjskog porekla. U centru se obavlja naučnoistraživački rad vezan za sledeće naučne i uže naučne discipline: tehnologija mesa, tehnologija mleka i mlečnih proizvoda, tehnologija funkcionalnih proizvoda animalnog porekla, kvalitet i bezbednost sirovina i proizvoda animalnog porekla, fizičko-hemijske i biohemijske osobine proizvoda, standardizacija kvaliteta i bezbednosti tradicionalnih proizvoda animalnog porekla, zaštita geografskog porekla, tehnologija sporednih proizvoda životinjskog porekla i dr.\nIstraživanja koja se sprovode u okviru Centra svojim obimom i kvalitetom pružaju odgovarajući doprinos unapređenju naučnih disciplina vezanih za sirovine i proizvode animalnog porekla, kao i razvoju novih tehnologija, proizvoda i postupaka u okviru industrijske proizvodnje hrane animalnog porekla. U tom smislu, Centar za proizvode animalnog porekla ima uspešnu saradnju sa proizvođačima i odgovarajućim naučnim i razvojnim institucijama u zemlji i inostranstvu, sa ciljem razvoja novih i unapređenja postojećih tehnologija i procesa, te primene naučnih dostignuća u praksi.\nNaši istraživači sarađuju sa kolegama iz industrije, naučnih i obrazovnih institucija, kao i sa drugim uticajnim društvenim činiocima kada je u pitanju proizvodnja hrane, na način koji obezbeđuje stalnu diskusiju o strategijama, vezanim za istraživanje i razvoj, tehničke probleme, upravljanje kvalitetom (ISO, HACCP, GMP i dr.), aktuelne i buduće propise i dr.\nPored navedenog, Centar se bavi i izradom i implementacijom HACCP sistema, izradom studija održivosti proizvoda, izradom idejnih rešenja i glavnih tehnoloških projekata, organizacijom seminara i savetovanja, izradom naučno-stručnih elaborata i publikacija, stručnim konsultacijama, obukom kadrova iz privrede i dr.\nZa obavljanje eksperimenata iz navedenih oblasti, Centar za proizvode animalnog porekla u svom sastavu ima Pilot postrojenje za tehnologiju mesa.


Gruhonjić: Napustićemo mehanizam zaštite novinara ako ne da rezultate\nBeta 11. aprila 2017. 15:15\nProgramski urednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Dinko Gruhonjić izjavio je danas da Sporazum o saradnji i podizanju bezbednosti novinara do sada „nije dao nikakve rezultate“, te da će ga NDNV napustiti ukoliko se takva situacija nastavi.\nNovinarska udruženja, MUP i Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal pokrenuli su krajem 2016. godine mehanizam koji je uspostavljen u Sporazumu o saradnji i podizanju bezbednosti novinara, i predstavlja jednu od obaveza Srbije prema EU iz Akcionog plana za pregovaračko Poglavlje 23, ali su ga udruženja već ranije kritikovala i ocenila da „ne daje rezultate“.\nGruhonjić je za televiziju N1 rekao da NDNV mesečno tužilaštvu dostavlja dokumentaciju o pretnjama novinarima NDNV i drugim, kojih je u Srbiji mnogo, ali da rezultata nema.\nOn je pre desetak dana dobio pretnje smrću na društvenoj mreži Fejsbuk (Facebook), za koje niko nije odgovarao, iako je javno objavio identitet i fotografiju osobe sa čijeg profila mu je stigla pretnja.\n„Osoba koja mi je pretila, medju svojim lajkovima ima stranicu SNS, Aleksandra Vučića i Nebojše Stefanovića. Prijavio sam policiji, ali mehanizam o zaštiti novinara nije dao rezultate, a ukoliko se pokaže da i dalje ne daje rezultate, mi ćemo ga napustiti. Mi iz NDNV na mesečnom nivou dostavljamo tužilaštvu dokumentaciju o pretnjama pod imenom i prezimenom“, rekao je Gruhonjić.\nGlavni urednik lista Danas Dragoljub Petrović rekao je da su pretnje poruka da ni gradjani ni novinari nisu bezbedni i da, kako je kazao, „svaki ludak može da vam preti ili da vas presretne na ulici“, i da se u društvu stvara atmosfera da su „neki ljudi plaćenici i da rade protiv države ako kritički pišu“.\n„Naš posao je da pišemo kritički o vladi, ova vlast shvata da su novinari opozicija u nedostatku opozicije i da hoćemo da ih skinemo s vlasti. Mi nećemo da ih skinemo s vlasti, hoćemo da se bavimo novinarstvom“, rekao je Petrović.\nOn je kazao i da je tačna informacija da je Danas ostao bez nekoliko oglašivača, uglavnom javnih preduzeća.\n„Primećujemo trend da nam otkazuju, oko Nove godine odredjena državna preduzeća počinju da raskidaju ugovore, ali nismo hteli da dižemo ‘dževu’. Jasno mi je za državna preduzeća, dobili su naredbu. Nama je jedan od visokih funkcionera grada rekao da mi nismo prošli na medijskom konkursu zato što je odluka politička“, kazao je Petrović.


Vučić: Hoće da mi zabrane da govorim i mislim - Balkanska\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ustvrdio je da se zbog njegovog autorskog teskta „Elita i plebs” u „Politici” vodi kampanja protiv njega, te da peticija odnosno prikupljanje potpisa protiv njegovog načina govora „ima određene namere”.\nOn je za televiziju Pink rekao da je u tom tekstu samo rekao istinu, da nije koristio nepristojne reči i da „očigledno hoće da mu zabrane da govori i misli”.\n„Ja nisam ni elita ni pseudo elita običan sam i stvaran o hoću da budem sa svojim narodom. Nisam ja sebe postavio nego narod i to sa većim brojem glasova ili istim kao što je dobio Slobodan Milošević”, rekao je Vučić.\nOn je naveo da se ponosi time što kako mu kritičari govore za SNS glasaju „krezubi”, starci i manje obrazovani.\nVučić je kazao da je povod za taj tekst to što „već 30 godina svi ćute” i da je on odlučio da govori, ali na pristojan način i da ne koristi ružne reči samo kada citira one koji misle da su „nadmoćniji”.\nOn je kazao i da je taj tekst najčitaniji u poslednjih 20 godina kako su mu „neki analitičari rekli”. Vučić je rekao i da želi da razgovara sa onima koji ga kritikuju, da je on u Beogradu i da mogu da učine kad god hoće ali bez ultimatuma, prenosi Beta.\nU Srebrenici se dogodio strašan zločin\nOn je kazao i da razume Bošnajke koji ne žele da se Srebrenica zaboravi, ali da ni Srbija ne sme da zaboravi ni „Oluju”, ni „Bljesak” ni Jasenovac te da se zato zajedno sa Republikom Srpskom obeležavaju ti datumi.\n„Ne znam da li bi sa toliko samopouzdanja govorio u Kragujevcu, Kraljevu ili Špacu i drugim stratištima gde su ljudi stradali od nemačke ruke”, rekao je Vučić.\nOsvrćući se na napad na njega na godišnjici zločina u srebrenici 2005. godine on je kazao da je video tada mržnju u očima ljudi koji su ga napali i da je „tada razumeo koliko je potreban i važan mir”.\n„To pokazuje ozbiljnost i odgovornost Srbije. Mi snosimo najveću odgovornost ma koliko smo mali, veći smo od tih drugih”, rekao je Vučić, prenosi Beta.\nO Folksvagenu i Fijatu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je, povodom infomacija da se Folksvagen opredelio za Tursku da gradi fabriku, da se od početka „plašio” Turske jer je reč o velikoj zemlji u kojoj su svi iz automobilske industrije otvarali fabrijke i da su mnogi lobirali upravo za njih.\n„To još nije konačna odluka, ali Turska ima 90 miliona stanovnika”, rekao je on u emisiji „Hit-tvit” TV Pink. Na pitanje novinara da prokomentariše to što je bilo onih u Srbiji koji u se radovali tome i da li je to mazohistički, on kaže:\n„Kad izgubimo u fudbalu u Ukrajine 5:0 kriv je Vučić, kad osvojimo medalju u nekom sportu, samo Vučić nije zaslužan”. Vučić kaže da je uložio mnogo truda i energije u to, ali da se od početka plašio Turske.\n„To sam javno rekao, jer Turska ima 90 miliona stanovnika, svi su otišli tamo da otvaraju fabrike. Mnogo sam se nadao, ali znao sam da za njih lobira Zigmar Gabrijel i drugi … a mi imamo samo 6,5 miliona stanovnika “, rekao je on.\nNaveo je da „Fijat” beleži veliki pad proizvodnje i da bismo, da nemamo problem sa NIS-om, koji od početka godine ima pad od 19 odsto, imali ogroman rast, već ove godine oko pet odsto.\n„A za to nismo krivi ni dužni, srećom da smo doveli neke druge velike fabrike, čekam još jednu veliku vest za još jednu fabriku”, rekao je on. Najavio je da će imati sastanak sa još jednom velikom svetski poznatnom kineskom kompanijom za veštačku inteligenciju koja planira da u Srbiji otvori jedan centar.\n„Dižemo stvari na više nivo, nadam se da ćemo i dalje uspetvati da ubrzavamo rast. Uvek se radujem uspehu Srbije, a zante neki su se radovali poplavama… a onda kad u svideli kakve su poplave u Britaniji, SAD, morali su da ućute”, kaže on.\nAli, neko mora time da se bavi i posle, kao i Kosovom.\n„Možete jedan dan da me optužite da am izdajnik ali ja moram da s ebavim time da li će ljudi na KiM imati posao, hleb mleko… a kako to da se dogodi ne mog ni da vam pričam i kakve sve paktove morate da pravite dnevno i od čega vas boli … a morate da čuvate mir za celu Srbiju”, ističe Vučić a prenosi Tanjug.\nPismo Vatikanu povodom incidenta na Novom Brdu\nZoran Đinđić (1999): Miloševića će oterati narod


Primena inteligntnih informacionih sistema u poslovanju - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 23-09-2021, 12:26 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Informacioni sistemi / Primena inteligntnih informacionih sistema u poslovanju\nPrimena inteligntnih informacionih sistema u poslovanju\nEkspertni sistemi predstavljaju inteligentne računarske programe koji sadrže "ekspertsko" znanje, to jest, znanje kakvo bi imao i stručnjak (ekspert) iz te oblasti. Ekspertni sistemi znanje smeštaju u bazu znanja koji se koristi preko mehanizama zaključivanja. Razlog za primenu ekspertnih sistema je da znanje iz raznih specifičnih oblasti ljudske delatnosti postane dostupnije kroz primenu računarskih programa. Oni ne mogu potpuno zameniti ljude eksperte, naročito u pogledu kreativnosti, i korištenja opšteg znanja (iz običnog života i drugih oblasti), ali oni imaju i neke od prednosti nad ljudima, ljudsko znanje može vremenom da se gubi naročito ako se često ne koristi.\nEkspertni sistemi se primenjuju u sledećim oblastima:\n-\tupravljanje indistrijskim procesima,\n-\tpraćenje rada medicinskih uređaja,\n-\tautonomno kretanje vozila (na zemlji i vodi),\n-\tautomatski piloti,\n-\tupravljanje satelitima,\n-\tnadgledanje instalacija,\n-\toperativno i taktičko upravljanje vojnim operacijama na bojnom polju,\n-\tanalize složenih finansijskih trasakcija\n-\tnaftnim platformama\n-\tza detekciju bušotina nafte.\n1. Inteligentni informacioni sistemi u savremenom poslovanju.......6\n1.1\tMicrosoft Agent.................9\n1.2\tPrimer korišćenja MS Agent tehnologije......13\nPrimena SAP ERP informacionog sistema u kancelarijskom poslovanju derrick 0 1,887 07-09-2013 11:08 PM\nPrimena informacionih sistema u kontekstu zahteva savremenog načina poslovanja Maja 0 1,591 20-08-2012 03:19 PM


Potpisan Sporazum o isporuci 60 putničkih automobila za RVI\nFederalni ministar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata Salko Bukvarević i direktor kompanije Porsche BH Senad Olovčić danas su potpisali Sporazum o isporuci putničkih automobila za RVI 100 posto prve grupe na osnovu kojeg će u roku od 90 dana biti isporučeno 60 putničkih automobila marke Škoda octavia ambition karavan 1.4 TSI DSG-automatik.\n- Današnji sporazum je nastavak naše obaveze prema ratnim vojnim invalidima 100 posto prve grupe. Ovi automobili njima su, prije svega, ortopedsko pomagalo budući da su to ljudi koji svaki dan imaju potrebu da obiđu ljekare kao i za ostale potrebe - rekao je ministar Bukvarević\nDodao je da će i ove godine ratni vojni invalidi dobiti kvalitetno vozilo i izrazio nadu da će isporuka vozila biti realizirana u roku od 90 dana, kako je predviđeno sporazumom.\nOve godine Porche je, kako je potvrdio Olovčić, uz velike napore uspio da obezbijedi vozila po cijenama koje su već godinama iste, iako se cijena ovako tehnološki naprednih automobila mijenja iz godine u godinu.\n- Vrijednost automobila je oko 1.500.000 KM. Radi se o 60 najmodernijih vozila koja su prilagođena za ovu grupu korisnika - dodao je Olovčić.\nPredstavnici Saveza ratnih vojnih invalida Federacije BiH Elvis Sudar i Saveza RVI paraplegičara FBiH Mujo Aganović zahvalili su Vladi FBiH što kontinuirano osigurava pomoć za ovu kategoriju.


01.11.2018 u 10:51\nIz dva skladišta u Nišu nestalo preko 30 tona neocarinjene robe\nNIŠ – Carinici su tokom proteklih nekoliko dana, kontrolišući dva javna carinska skladišta u Nišu, otkrili da u njima nedostaje više od 30 tona neocarinjene robe, čija je vrednost gotovo 15.000 evra. Kontrola ova dva javna carinska skladišta pokazala je da je iz njih „ispod carinskog nadzora” izuzeto gotovo 25 tona keramičkih pločica, 167 kada sa panelima i metalnom konstrukcijom, postolja za umivaonike i WC šolja, kao i 600 flaša stranih pića „Tequila Mendoza”, „Gin Lardson”, „Blue Curacao”, „Triple Sec”, „Ouzo Philippos” i lozove rakije „Žolta”. Kako je saopštila Uprava carina, držaoci skladišta će najpre morati da izmire sve obaveze prema državi i plate sve uvozne dažbine - carinu, PDV i akcize. Potom će pred nadležnim sudom odgovarati i zbog zloupotrebe robe pre okončanja carinskog\n17.10.2018 u 18:31\nPokušao da ilegalno pređe granicu u rezervnom točku\nCarinici se svakodnevno suočavaju sa pokušajima migranata da ilegalno pređu granicu, posebno prema državama EU, ali ono što se na graničnom prelazu Horgoš desilo u ponedeljak, iznenadilo je i mnoge od njih. Prilikom redovne kontrole šlepera srpskih registarskih oznaka, koji se kretao iz Paraćina prazan prema Mađarskoj, gde je trebalo da utovari robu, na monitoru skenera primećena je ljudska figura. Ispostavilo se da je u pitanju bio državljanin Albanije, koji je pokušavao da se domogne EU krijući se u rezervnom točku poluprikolice šlepera, saopštila je Uprava carina.\n16.10.2018 u 19:30\nNa granicama širom Srbije carinici su od početka godine zadržali oko 2,5 miliona evra otkrivenih u deviznim prekršajima, podaci su Uprave carina dostavljeni „Politici”. Pokušaji šverca novca su učestali, a od 2013. do danas na graničnim prelazima oduzeto je više od 20 miliona evra. „Godišnje u proseku otkrijemo oko tri miliona evra, a taj novac se direktno sliva u državni budžet”, naglašavaju za naš list u carini. Ove devizne prekršaje na našim granicama najčešće čine turski državljani koji prolaze kroz Srbiju na putu iz zemalja zapadne Evrope ka domovini. Putnici pokušavaju da unesu preko granice velike sume deviza koje ne prijavljuju i obično ih kriju u čarapama, donjem vešu, tajnim džepovima… Kada budu otkriveni, pravdaju se da nisu znali koliko smeju da prenesu preko\n05.10.2018 u 10:53\nNa carini i prijava lozinke telefona\nKANBERA – Posetioci Novog Zelanda mogli bi biti kažnjeni sa 3.243 dolara ukoliko odbiju da daju lozinku svojih elektronskih uređaja i ne dozvole carinicima da ih pretražuju. Po novom zakonu, koji je stupio na snagu 1. oktobra kao deo unapređenja carinskog zakonodavstva, omogućeno je carinskim službenicima i da kopiraju podatke pronađene u uređajima koji se pretražuju, prenosi AP. Međutim, novozelandski Savet za civilne slobode upozorio je da zakon carinskim službenicima daje moć da primoraju putnike da otključaju svoje pametne telefone bez opravdanja i bez pravne osnove. „Moderni telefoni sadrže veliku količinu veoma osetljivih privatnih informacija, uključujući mejlove, prepiske, lekarske izveštaje, lične fotografije i veoma lične fotografije”, rekao je portparol Saveta Tomas\n01.10.2018 u 15:15\nU torbici čarapa sa 110.000 evra\nCarinici su 28. septembra 2018. godine, na ulazu graničnog prelaza Bački Breg, sprečili prenos neprijavljenih deviza u iznosu od 110.000 evra, saopštila je danas Uprava carina Srbije, javlja Tanjug. Kako se navodi, prekršaj je otkriven kada se oko ponoći za redovnu carinsku kontrolu prijavio 41-godišnji srpski državljanin u „mercedesu” austrijskih registarskih oznaka koji je iz Austrije, gde boravi i radi, doputovao u Srbiju. Iako je izjavio da, pored ličnih stvari i četiri stolice, sa sobom nosi iznos od 5.000 evra, detaljnim pregledom carinski službenici su u njegovoj torbici pronašli čak 110.000 neprijavljenih evra umotanih u čarapu, pa složenih u kesu. Kako je putnik posedovao sumu od ukupno 115.000 evra, iznos od 10.000 evra mu je vraćen, budući da je to dozvoljeni limit\n28.09.2018 u 15:53\n''Slepi putnici'' i dalje u tovarima kamiona\nCarinici su i tokom septembra osujetili veći broj pokušaja ilegalnih prelazaka granice, jer migranti i dalje probaju da se prokrijumčare u tovarima kamiona. Poslednja dva slučaja otkrivena su juče na izlaznoj strani graničnih prelaza Šid i Batrovci. Na prelazu Šid je 53-godišnji vozač kamiona turskih registarskih oznaka koji je prevozio različitu robu od Turske ka Nemačkoj carinicima prijavio oštećenu sajlu, izrazivši sumnju da se u prikolici nalaze migranti. Pregledom prikolice carinski službenici su zaista otkrili dvojicu ilegalaca iz Avganistana, prenosi Tanjug. Istoga dana na Batrovcima snimak sa skenera pokazao je pet ljudskih silueta u šleperu turskih registarskih oznaka. Tada su među tovarom auto-guma koji je transportovan na relaciji Turska - Nemačka otkrivena


Eurobanka glavni sponzor 12. Ekonomskog samita Srbije\n23 Oktobar 2012.\nBeograd, 23. oktobar 2012 - ,,Jugoistočna Evropa je tokom ove krize dokazala da je otporna i prilagodljiva, što se posebno odnosi na poslovni sektor’’, izjavio je g. Stavros Joanu, direktor bankarskih operacija Eurobank Grupe i v.d. direktora za međunarodno poslovanje, na otvaranju 12. Ekonomskog samita Republike Srbije, koji je sponzorisala Eurobanka.\n12. Ekonomskom samitu Republike Srbije prisustvovalo je više od 400 učesnika, među kojima su bili Ivica Dačić, premijer i ministar unutrašnjih poslova Republike Srbije, Mlađan Dinkić, ministar finansija i ekonomije Republike Srbije, Jorgovanka Tabaković, guvernerka Narodne banke Srbije, predstavnici poslovnih udruženja, međunarodnih organizacija, ekonomisti i drugi eksperti.\nG. Joanu je rekao da su bilateralni i multilateralni odnosi ključni za razvoj i prosperitet: ,,Regionalna trgovina i investicije nude brojne mogućnosti koje treba ispitati’’, izjavio je on, dodavši da će nedavno najavljeno spajanje Eurobank Grupe i Nacionalne banke Grčke svakako doprineti ostvarivanju potencijala u svim ekonomskim sektorima na Balkanu.\n,,Zahvaljujući kombinaciji veličine i snage Nacionalne banke Grčke i dinamičnosti i inovativnosti Eurobanke, postaćemo jedna od najkonkurentnijih i najstabilnijih banaka u Evropi. Naše konsolidovano poslovanje će nas svrstati među najveće zajmodavce u Evropi, sa aktivom u iznosu od 180 milijardi evra. Važno je istaći da će nam baza kapitala omogućiti da radimo ono u čemu smo oduvek najbolji, a to je finansiranje ekonomskog razvoja u jugoistočnoj Evropi, a i šire’’, izjavio je g. Joanu.\nCilj ovogodišnjeg Ekonomskog samita bio je da ponudi platformu novoj Vladi Srbije i podstakne dijalog među različitim interesnim grupama, kako bi se stimulisao ekonomski rast Srbije, unapredili uslovi poslovanja i privukle direktne strane investicije.\nPrema rečima generalnog sekretara Udruženja banaka Srbije, g. Dugalića, bankarski sistem je spreman da podrži kompanije i pojedince, ali je suočen sa problemima oslabljene ekonomije i visoke stope nenaplativih kredita, što zauzvrat dovodi do dodatnog rasta troškova zajmova.\n,,Banke sada treba da usklade svoju kreditnu politiku i uzmu u obzir novu ekonomsku realnost i više pažnje obrate na specifične kvalitativne podatke o klijentima pri odobravanju kredita. Smanjenje troškova kreditiranja i dalje predstavlja izazov, povezano je sa brojnim faktorima, uključujući troškove depozita, kao što je pomenula guvernerka Narodne banke Srbije’’, izjavio je Filipos Karamanolis, predsednik Izvršnog odbora Eurobanke u Srbiji.\nDrugog dana samita, g. Teodor Karakasis, predsednik Upravnog odbora Eurobank Srbija i potpredsednik Grčko-srpskog poslovnog saveta, objasnio je da, uprkos teškoj ekonomskoj situaciji u Grčkoj, nijedna velika grčka banka se do sada nije povukla sa ključnih tržišta u regionu. ,,Grčka je uložila u Srbiju blizu 4 milijarde evra, grčke banke u zemlji učestvuju sa 16 odsto u ukupnoj aktivi (po podacima iz juna ove godine). Grčka, koja je i dalje najjača ekonomija u regionu u pogledu BDP-a, nastavlja da podstiče tesnu saradnju među zemljama regiona, od čega će sve zemlje imati koristi’’, istakao je g. Karakasis.\nEkonomski forum Srbije je godišnji događaj koji služi kao odličan forum za komunikaciju između zvaničnika Vlade Srbije i predstavnika lokalne i međunarodne poslovne zajednice. Eurobanka je devetu godinu za redom sponzor ove konferencije, čiji cilj je podsticanje dijaloga između različitih interesnih grupa na srpskom tržištu, podrška saradnji i promocija investicija.


Potrebe Grada Trebinja i ostalih opština hercegovačke šire regije moraju biti usklađeni sa aktivnostima Republičke geodetske uprave RS, kako bi se ovdašnje jedinice lokalne samouprave i brže i bolje ravijale.\nOvo je zaključeno na sastanku predstavnika Republičke geodetske uprave sa hercegovačkim predstavnicima geodskih uprava i lokalnih zajednica održanog u Trebinju sa ciljem efikasnijeg rješavanja imovinski odnosi u gradovima i opštinama juga Srpske.\nPrema riječima zamjenika direktora Republičke uprave za geodeske i imovinsko-pravne poslove RS Srđana Radulja, neriješeni imovinsko-pravni odnosi su najčešći kamen spoticanja od legalizacije objekata do investiranja u lokalne zajednice.\n„Nama je prioritet da u saradnji sa lokalnim zajednicama rješavamo ove probleme i što hitnije postupke eksproprijacije za potrebe TE Gacko, dalekovoda prema Nevesinju i HE Dabar koji su već obavljeni ili su u toku, ali ćemo zajedno sa predstavnicima lokalnih zajednica rješavati i druge probleme i prioritete Hercegovine“, naveo je Radulj.\nKako je kazala Slobodanka Pudar Ivanović, šef trebinjske Područne jedinice Republičke geodetske uprave RS, priotitetno se rješavaju imovinski problemi koji su u interesu cijelog grada.\n„Nedavno je završena ekproprijacija zemljišta za Istočnu obilaznicu, a trenutno se rade poslovi oko katastarskih čestica za cjevovode za vodosnabdijevanje. Do sada nije bilo većih problema prilikom ekproprijacije zemljišta, jer ljudi pristaju na sporazumnu naknadu i nismo imali potrebe da ulazimo u posjede sa policijiom“ istakla je Pudar Ivanović.\nOna je podsjetila da je prethodnih godina bilo i dosta zahtjeva za legalizaciju nelegalno izgrađenih objekata, ali da u svim slučajevima postupak nije proveden do kraja, s obzirom das u troškovi bili previsoki za pojedine vlasnike ovih objekata.\nLjiljana Aleksić, šef područne jedinice Bileća je rekla da je ova hercegovačka opština spada u lokalne zajednice koje su do sada uradile najviše u RS na uspostavljanju katastra nepokretnosti, što je najbolji način da građani riješe svoje imovinske probleme efikasno i besplatno.\nRadislav Mašić, načelnik opštine Foča, podsjetio je da je ova, teritorijalno najveća lokalna zajednica u RS nakon Banja Luke, u deficit sa stručnim kadrom za rješavanje imovinsko-pravnih pitanja, a najviše problema građanima i investitorima je razgraničenje zemljišta i parcela.\nSastanci predstavnika Republičke geodetske uprave sa predstavnicima područnih jedinica i lokalnih vlasti biće održani i u drugim regionalnim centrima u Republici Srpskoj…


RTS :: Kina vidi Srbiju kao ključnog partnera u razvoju inovacija\nEkonomija Kina vidi Srbiju kao ključnog partnera u razvoju inovacija\nutorak, 08. okt 2019, 10:50 -> 19:35\nPremijerka Ana Brnabić rekla je, na otvaranju četvrte konferencije Kine i 17 zemalja centralne i istočne Evrope o saradnji u oblasti inovacija, da učešće ministra za nauku i tehnologiju Kine šalje snažnu poruku da ta zemlja vidi Srbiju kao ključnog partnera u razvoju inovacija. Potpisana Beogradska deklaracija o inovacijama.\nAna Brnabić je istakla da "Srbija želi da podrži širu saradnju u regionu i celoj CIE kada je reč o razvoju veštačke inteligencije, robotike i digitalizacije".\n"Digitalizaciju vidimo kao put za stvaranje bogatijeg i prosperitetnijeg društva za sve nas", poručila je premijerka.\nNavela je da su za našu zemlju veoma važne teme kao što su inovacije, istraživanja i razvoj i obrazovanje, nove tehnologije, digitalizacija, veštačka inteligencija, robotika...\n"Svako ko koristi mobilni i internet tim gestom odaje počast njima", rekla je ona i dodala da su ti pronalasci smanjili razdaljinu i poboljšali komunikaciju među ljudima.\nPopović: "Pojas i put" Srbiji donosi razvoj i prosperitet\nSrbija snažno podržava inicijativu "Pojas i put", verujući da joj donosi razvoj i prosperitet, kao i priliku da u najvećoj mogućoj meri iskaže svoje potencijale u inženjerskom znanju, izjavio je ministar zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović na otvaranju četvrte konferencije.\n"Zajednička vizija razvoja i inovacione budućnosti Kine i centralne i istočne Evrope, kao jednu od ključnih tačaka, danas imaju upravo Srbiju i Beograd. Postoji srpska narodna mudrost, koja kaže: drži se novog puta i starog prijatelja. To je najkraće i najtačnije objašnjenje značaja kineske inicijative 'Pojas i put' za Srbiju – novi put svile, uz oslonac na naše stare prijatelje iz Kine", rekao je Popović.\nMinistar je kazao da je "jedna Kina, a da je Srbija jedna i jedinstvena na celokupnoj svojoj teritoriji" i da je to politika dveju zemalja, koja se stalno potvrđuje u susretima dva predsednika, Aleksandra Vučića i Si Đinpinga.\nPopović je podsetio da je Srbija jedna od 28 zemalja osnivača inicijative "Pojas i put" i naglasio da je posvećena svojoj ulozi u ovoj inicijativi, verujući da ona služi prosperitetu svih zemalja učesnica i da doprinosi novom, boljem, multipolarnom svetu.\n"Inovacijama je mesto, pored naučnih institucija, i u privredi i industriji. Inovacije podižu našu industriju, jačaju našu zemlju i doprinose podizanju kvaliteta života građana u svim zemljama učesnicama inicijative 'Pojas i put'", rekao je Popović.\nPopović je kazao da je Srbija zemlja velikih inovatora čiji patenti i danas predstavljaju osnovu za primenu najvećeg broja "pametnih" uređaja.\n"Zato Srbija snažno podržava inicijativu 'Pojas i put', verujući da ona našoj zemlji donosi razvoj i prosperitet, kao i priliku da u najvećoj mogućoj meri iskaže svoje potencijale u inženjerskom znanju", poručio je Popović.\n(utorak, 08. okt 2019, 15:30) - Aleksandar [neregistrovani]\nKina i prodor u Evropu\nKina jednostavno ne gleda da li ste miš ili mačka. Sarađivaće sa svima samo da nastavi svoj PUT SVILE i prodor na evropsko tržište.


Vučić sa ambasadorkom o poseti predsednika Izraela – ProSrpski Portal\nvesti — 23/07/2018 comments off\nAleksandar Vučić je izrazio zadovoljstvo zbog posete predsednika Ruvena Rivlina, prve posete jednog izraelskog predsednika našoj zemlji.\nVučić je istakao da će to biti prilika da unapredimo politički dijalog, ekonomsku saradnju i kulturne veze Srbije i Izraela, čime bismo osnažili i međusobno razumevanje i poverenje, saopštila je predsednikova Služba za saradnju sa medijima.\nAmbasadorka Fišer Kam je prenela želju predsednika Rivlina da tokom posete pokaže koliko je Srbija važna Izraelu.\nPrenela je zahvalnost za usvajanje Zakona o restituciji imovine žrtava Holokausta bez živih naslednika, kao i za počast koja će biti odata Teodoru Herclu, otvaranjem ulice sa njegovim imenom u Zemunu.\nDvoje sagovornika su zaključili da bi formiranje Mešovite komisije za saradnju Srbije i Izraela bilo od najvećeg značaja za razvoj odnosa dveju zemalja.\nPredsednik Vučić i ambasadorka Fišer Kam su razmotrili nekoliko ideja za konkretne zajedničke projekte, navodi se u saopštenju.\nambasadorkom Izraela poseti predsednika sa Vučić\nDIPLOMATSKI SKANDAL Grčki konzul spopadao putnice i zaposlene na beogradskom aerodromu, pa MRTAV PIJAN prespavao na sedištima\nGI “Sačuvajmo Sinjajevinu”: Bošković nikog neće zavarati da je brižni patriota\nPodgoričani dva puta plaćaju jedan posao


Naslovna Društvo Privreda Miloš Vlaškalić iz Bačke Palanke uzgaja vijetnamske svinje\nFoto: Miloš Vlaškalić, preuzeto sa agroklub.rs\nVijetnamsko prase Miloš Vlaškalić iz Bačke Palanke prvi put je video još kao srednjoškolac u Poljoprivrednoj školi u Futogu, gde ih je hranio, posmatrao i brinuo se o njima, a nakon godina kasnije odlučio je da kupi nekoliko komada, piše portal „Agroklub“.\n„Pre osam godina počeo sam da ih nabavljam tražeći ih po celoj Vojvodini. Trenutno imam četiri krmače i jednog mužjaka i naravno prasiće. To je veoma otporna rasa svinja, ali osnovni preduslov za njihov uzgoj je da nisu zatvoreni u bilo kakve objekte već da su pušteni u dvorištu ili voćnjaku, najvažnije je da nisu na betonu već da hodaju po zemlji i da je uvek riju. Samo tako se mogu postići najbolji rezultati“, kaže Vlaškalić i napominje da ishrana ovih svinja podrazumeva travu i kukuruz tokom leta dok se u zimskom periodu dodaje i pšenica i zob koji se melju kako bi ih svinje lakše svarile, a nikada se ne hrane koncentratom.\nOsim toga one su, kako u šali kaže sagovornik „Agrokluba“, „fabrika za reciklažu otpada iz kuhinje“ obzirom da sve ostatke pojedu i tako se ništa u kući ne baca.\n„Ipak mislim da su svinje u tom uzrastu još uvek mlade i telesno nerazvijene, te su se kod mene uvek parile nakon osam meseci života. Krmača se obično prasi dva puta godišnje i u proseku oprasi 10 prasadi koji su veoma mali, teški su otprilike oko 200 grama, ali bitno je da su otporni, nema potrebe za sečenjem zuba niti davanjem gvožđa kao što je to slučaj kod domaćih svinja.“\n„Ovo su veoma inteligentne i pitome životinje, na mestu gde spavaju nikada ne vrše nuždu i uvek to rade samo u jednom delu dvorišta. Dovoljno im je da imaju hrane i uvek čiste vode da se slobodno kreću i imaju prostora i daleko su jednostavnije za uzgoj od domačih svinja“, rekao nam je stočar iz Bačke Palanke napominjujući da nema svoje zemlje te svu hranu kupuje, ali mu se ipak ovaj posao isplati jer uvek vijetnamske svinje može da proda.\nPogledaj: Ljubav prema kaktusima Slađane Tanasijević (VIDEO)\n„Hteo sam da ih imam u svom dvorištu, a kada sam shvatio da mogu i da ih prodam i da nešto zaradim – ozbiljnije sam se posvetio njihovom uzgoju. Zašto ih ne bih držao ako je to tako jednostavno, zato i razmišljam i planiram da bi bilo dobro da ih imam više, i da ih držim na nekom salašu“, kaže na kraju Vlaškalić za „Agroklub“ koji ovih dana prodaje 10 prasića koji će nekima biti kućni ljubimci, dok će drugi kupci uživati dok ih hrane i posmatraju kako u čoporu riju po nekom voćnjaku ili salašu.\nPrethodni tekstDobitnik Oktobarske nagrade 2020. – Boris Keber (VIDEO)\nSledeći tekstRaspored sahrana – četvrtak (22.10.)


zastita Archives - AUTOMOBILI\n09/07/2020 4:54:53 PM\nNASLOVNA / Arhiva tagova za: zastita\nArhiva tagova za: zastita\nNebojsa Todorovic 28/03/2016\tVESTI\nPo pisanju B92, savremeni automobili koji su opremljeni tehnologijom otključavanja vozila bez ključa još uvek nisu dovoljno zaštićeni od krađe, s obzirom da lopovi pomoću relativno jeftine opreme mogu da ih otključaju i odvezu, pokazalo je istraživanje koje je sproveo nemački auto-klub ADAC. Na ulicama je sve više automobila koji …\nNova evropska organizacija za procenu sigurnosti automobila, Euro NCAP, dodelila je Opelovoj Astri pet zvezdica za sigurnost – najveću ocenu prema novim, strožim standardima koji su na snazi od ove godine. Opel Astra je ostvarila visoke ocene u svakoj kategoriji ispitivanja – zaštiti odraslih putnika, zaštiti dece, zaštiti pešaka i …\nŠkoda se pripremila za sezonu putovanja na nešto drugačiji način od ostalih i pokazuje da je mislila na vlasnike pasa. Kompanija nudi sigurnosti pojas za pse koji će biti od velike koristi onima koji putuju sa svojim ljubimcima. Pored toga što omogućava da vam pas bude miran na jednom mestu, …


Rusija isporučila rakete Turskoj: Dostava komponenata S-400 završena\nISTANBUL Uprkos upozorenjima iz Vašingtona\nSistem će biti aktiviran u aprilu iduće godine\nAvaz.ba / CNN Turk\nIsporuka drugog dijela sistema S-400 Turskoj\nTursko ministarstvo obrane saopćilo je danas da je druga faza isporuke komponenata ruskih raketnih sistema S-400 završena, i da će sistemi postati aktivni u aprilu 2020. godine.\nAnkara i Vašington bili su u nesuglasicama oko turske kupovine sistema S-400, za koje Sjedinjene Američke Države kažu da nisu kompatibilne s NATO odbranom i da predstavljaju prijetnju borbenim avionima Lockheed Martin's F-35 "tajnih" aviona.\nPočetni dijelovi sistema iz Rusije isporučeni su Ankari u julu, uprkos upozorenjima na moguće američke sankcije zbog kupovine. Sjedinjene Američke Države također su izbacile Tursku iz programa F-35, ali Ankara je do sada odbacila sva upozorenja.\nU saopćenju Ministarstva odbrane Turske se navodi da je isporuka druge komponente S-400 sistema u Ankaru završena. Nastavljaju se poslovi na montiranju sistema i osposobljavanju osoblja koje će ih koristiti. Dodali su da će sistem biti osposobljen u aprilu iduće godine.\nTurski ministar vanjskih poslova Mevlut Čavušolu (Cavusglu) rekao je u subotu u intervjuu za CNN Turk da će sistem S-400 biti aktiviran uprkos američkim upozorenjima.\n- Oni (američki zvaničnici) su nas upozorili da ih "ne aktiviramo, i da to možemo riješiti zajedno", ali, mi smo im rekli da ove sisteme ne kupujemo kao pomoćnu opremu - rekao je Čavušolu, dodajući da će Turska biti otvorena i za kupovinu Američkog Rejtion Ko Patriot (Raytheon Co Patriot) sistema.\nTurski predsjednik Redžep Tajip Erdoan (Recep Tayyip Erdogan) je u intervjuu za Reuters u petak rekao da će ovog mjeseca razgovarati s američkim predsjednikom Donaldom Trampom (Trump) o kupovini američkih raketa Patriot, rekavši kako bi njegova lična veza s američkim predsjednikom mogla prevladati krizu uzrokovanu S-400 sistemom.\nIako Vašington još nije zvanično saopćio hoće li izreći sankciju Ankari, američki predsjednik Donald Tramp pokazao je simpatije prema Turskoj.\nU ponedjeljak, američki ministar finansija Stiven Mnukin (Steven Mnuchin) rekao je da Trampova administracija razmatra uvođenje sankcija Turskoj u vezi s kupovinom sistema S-400, ali nije donešena odluka.\nS-400 Turska Rusija\nNATO upozorio na "moguće posljedice" turske kupovine ruskog sistema S-400


Gradsko veće proteklog vikenda o ustanovama - Hit Radio Pozarevac\nGradsko veće proteklog vikenda o ustanovama\nIzvor: Hit Radio, GU Požarevac\nGradsko veće Grada Požarevca održalo je proteklog vikenda sednicu, sa nizom važnih odluka po gradska javna preduzeća i ustanove.\nNajviše odjeka u javnosti dobila je odluka Veća da odbije novi cenovnik usluga Kulturno-sportskog centra zbog neblagovremenog dostavljanja Veću, tako da je ova tačka na zahtev gradonačelnika Baneta Spasovića odbijena i vraćena u proceduru.\nIstoj ustanovi, pored Centra za kulturu, Hora Barili, Galerije Milena Pavlović Barili, Istorijskog Arhiva, Biblioteke, Centra za socijalni rad i Turističke orgnizacije Grada Požarevca, usvojen je plano i program rada za 2017. godinu.\nNa dnevnom redu našle su se tačke koje su zbog nepreciznosti i nedostataka vraćene na prethodnoj sednici a odnose se na Program letnjeg održavanja ulica i drugih saobraćajnica, Program održavanja semafora, Program održavanja javne higijene, Program na održavanju javnih zelenih površina, Program održavanja javne rasvete, program čišćenja taložnice u Stiškoj ulici, Program čišćenja kišne kanalizacije i Program održavanja horizontalne i vertikalne signalizacije. Sve ove tačke su na ovoj sednici veća usvojene. Tako da će za Program letnjeg održavanja ulica, saobraćajnica, lokalnih i nekategorisanih puteva biti izdvojeno za Požarevac i Kostolac 35 000 000 dinara. Za održavanje semafora u ovoj godini izdvojeno je 3 774 600 dinara. Za Program održavanja javne higijene izdvojeno je 49 500 000 dinara. Za Program održavanja javne i kandelaberske rasvete u Požarevcu i Kostolcu i okolnim selima namenjeno je 21 196 480 dinara. Za čišćenje kanalizacije izdvojeno je 5 250 000 dinara, za Program čišćenja slivnika kišne kanalizacije izdvojeno je 4 950 000 dinara i za Program čišćenja taložnice u Stiškoj ulici izdvojeno je 1 300 000 dinara. Za Program horizontalne i vertikalne signalizacije izdvojeno je 7 330 000 dinara.


On je istakao da ga u Kozarskoj Dubici posebno zanima drvoprerada i poslovna zona.\n„Ocijenio sam da je ovo najbolji prostor za investiranje i „Lipova Greda“ je primjer za dobre poslovne zone u BiH. Ja imam kontakte sa italijanskim preduzećima koji žele investirati u inostranstvo, obzirom da predstavništva moje firme postoje u Tirani i Beogradu, a opština Kozarska Dubica ima dobru lokaciju i stimulativne cijene zemljišta što je razlog da se saradnja izrealizuje do kraja. Po povratku u Italiju razmijenićemo konkretne ponude“, rekao je Fereti.\nU Administrativnoj službi opštine je saopšteno da je ovaj sastanak dogovoren posredstvom FIPA-e (Agenciji za unapređenje inostranih investicija u BiH), a po inicijativi i molbi potencijalnog stranog investitora da investira u Republiku Srpsku. „Poslovna zona “Lipova Greda” izabrana je kao najinteresantnija lokacija za strane investitore. Opština Kozarska Dubica je utvrdila uslove ulaska investitora u Poslovnu zonu i ti uslovi su predočeni predstavnicima firme Fereti. Oni su ocijenili da im odgovara lokacija i cijena zemljišta, te da postoje ozbiljne namjere za konkretizovanje saradnje i dovođenje investitora“, saopšteno je u Administrativnoj službi opštine.\nNakon sastanka u opštini, predstavnici firme „Ferretti, Ippolito & Partners”, Opštine i Agenciji za unapređenje inostranih investicija u BiH obišli su lokaciju Poslovne zone.