VUČIĆ NAJAVIO PARLAMENTARNE IZBORE U MARTU | Hayat.ba\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će parlamentarne izbore u Srbiji raspisati početkom marta.\nPočetkom marta raspisat ću izbore i bit će to najduža izborna kampanja, od gotovo dva mjeseca – izjavio je predsjednik Srbije, kojeg jutros prenose srbijanski mediji.\nOn je dodao da će svi koji sudjeluju na izborima imati vremena da se predstave na svim medijima, na sve načine, po svim pravilima, da govore o svojim programima.\nOn je poručio građanima da prilikom odlučivanja za koga će glasati gledaju tko je šta uradio i tko šta može da uradi.\nVučić je izjavio da trpi napade svojih političkih protivnika iz razloga osobne mržnje, ali i zbog toga što vodi neovisnu politiku Srbije, kao i politiku vojne neutralnosti i potporu srpskom narodu u regiji, javlja Fena.


UPFBiH traži da se za utvrđivanje pada prometa izuzme promet po osnovu prodaje sopstvene imovine\nZbog problema utvrđivanja pada prometa od 20 posto radi ostvarivanja prava na subvencioniranje doprinosa koje je propisano Zakonom o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica, Udruženju poslodavaca FBiH obratio se veći broj članica.\nNaime, da bi održale likvidnost, sačuvale radna mjesta i isplatile plaću radnicima, poreze i doprinose veći broj kompanija je prodao ili želi da proda svoju imovinu.\nBudući da prema Zakonu o fiskalnim sistemima postoji obaveza evidentiranja svakog pojedinačno ostvarenog prometa usluga i roba preko fiskalnih uređaja, te je ujedno i prodaja sopstvene imovine registrovana kao promet preko fiskalnih sistema. Zbog toga je kod pojedinih poslovnih subjekata iskrivljena slika o stvarnom padu prometa i oni ne mogu da iskažu uvjetovani pad prometa od 20 posto, a na prodaju sopstvene imovine bili su prinuđeni kako bi isplatili plaće radnicima i sačuvali radna mjesta. Ukoliko ne iskažu pad prometa kompanije neće moći ostvariti pravo na subvencije, što ujedno znači da neće biti motivisane za preduzimanje mjera kojima bi se očuvala radna mjesta.\nPrema članu 4. stav 4. Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica ostvareni promet utvrđuje Porezna uprava Federacije Bosne i Hercegovine na osnovu podataka o evidentiranom prometu putem fiskalnih sistema na serveru Porezne uprave.\nShodno navedenom, Udruženje poslodavaca FBiH je uputila je dopis Ministarstvu finansija FBiH u kojem se traži da Ministarstvo izda uputu Poreznoj upravi FBiH da se prilikom utvrđivanja ispunjenosti uslova za subvencioniranje doprinosa, iz ukupno evidentiranog prometa putem fiskalnih sistema, izuzima promet po osnovu prodaje sopstvene (pokretne i nepokretne) imovine, budući da se u tom slučaju se ne radi o prometu od obavljanja registrovane privredne djelatnosti.


07-11-2018 17:34 Svet Planeta\nMoskva i Vašington su se složili da šef ruske države Vladimir Putin i američki predsednik Donald Tramp ne treba da tokom vikenda održe sastanak u Parizu.\nTramp i Putin u Helsinkiju (Foto: Ria)\nRazlog je, kako je navedeno, da se ne bi skrenula pažnja sa obeležavanja 100. godišnjice završetka Prvog svetskog rata, saopšteno je danas iz Kremlja.\nSavetnik za spoljnu politiku Jurij Ušakov je izjavio da će Putin i Tramp imati kratak susret u Parizu, ali ne i duži sastanak, javlja AP.\nUšakov je rekao da je Francuska izrazila zabrinutost da bi sastanak Trampa i Putina skrenuo na sebe svu pažnju, zbog čega je odlučeno da se samit odloži do kraja meseca, kada će dvojica lidera učestvovati u Argentini na skupu 20 najrazvijenijih zemalja sveta.\nPročitajte OVDE zašto je Milorad Doidik odbio da se sretne sa ambasadorom Austrije u BiH.\nTramp je nedavno pozvao Putina da ga poseti u Beloj kući.\nPRVI REZULTATI IZBORA ZA KONGRES U AMERICI: Trampovi republikanci zadržali većinu u Senatu, demokrate preuzimaju Predstavnički dom


Te izmene se odnose na potrebu usaglašavanja pojedinih odredbi ugovora sa pravnim sistemom Crne Gore, kao i na dodatna terminološka pojašnjenja određenih rešenja, potvrđeno je Radio Televiziji Nikšić.\nU prvobitnoj verziji Nacrta ugovora koristi se pojam „sudska istraga”, pored činjenice da u Crnoj Gori već desetak godina istraga nije u nadležnosti sudova, već tužilaštva. Ukazano je da korišćenje termina „mere bezbednosti” u prvobitnom Nacrtu ugovora nije kompatibilno sa određenjima iz Krivičnog zakonika Crne Gore, imajući u vidu način na koji je definisan taj institut.\nDalje, u pismu premijera ukazuje se na potrebu dorade odredbe ugovora koja se tiče posebne zaštite imovine Crkve, a koja ujedno predstavlja i kulturnu baštinu države, te se upućuje na primenu Zakona o zaštiti kulturnih dobara.\nU odnosu na pitanje restitucije crkvene imovine, u pismu se navodi da je predloženim izmenama taj deo ugovora izjednačen sa rešenjima iz ugovora koji su potpisani sa drugim verskim zajednicama.\nNa kraju se konstatuje da izmene koje je predložila Vlada doprinose unapređenju kvaliteta dokumenta, kako on kasnije ne bi mogao biti osporavan u celini, ili u pojedinim delovima.\nIz svega proizlazi da se više radi o tehničkim pitanjima i potpunom usaglašavnju sa pravnom tekovinom Crne Gore, nego o neki suštinskim pitanjima koja dovode u pitanje odnos između države Crne Gore i SPC, ekskluzivno otkriva RTNK.\nZdravko Krivokapić patrijarh Porfirije temeljni ugovor Crna Gora vesti


Programi vježbanja utemeljeni su na naučnim principima i podrazumijevaju dovođenje ljudskog organizma na “funkcionalnu nulu”, odnosno tačku u kojoj nema nikakvih funkcionalnih deficita. Korisnici ovog modela treninga počinju sa različitih nivoa vježbanja, zato sto on isključivo koristi princip individualizacije i induvidualnu pripremu.\nSve što radimo sa tijelom, pogrešno ili ispravno, ono se tako i formira. Niko ne trenira na savršen način, nema savršenu posturu, te ne savladava savršeno opterećenje, pa ako malo ostavimo prostora pogrešnom izvođenju moramo očekivati kompenzatorne pokrete, samim tim disbalans, bol i na kraju povredu.\nCilj ovog modela treninga je da kroz pokrete nauči organizam da prepozna stres, prijetnju za lokomotorni sistem. BodyTune Balans Systems se služi holističkim pristupom “Da nijedan dio tijela ne funkcioniše kao dio već kao cjelina” i da se uz pomoć njega dolazi brzo, uspješno i optimalno funkcionalno stanje, gdje je organizam doveden na “funcionalnu nulu".


Promocija Zbornika radova Padina\nPovodom proslave Dana Padine 11. septembra 2010. godine u Domu kulture "Mihal Babinka" održana je promocija nove knjige, Zbornika radova Padina 1806 – 2006.\nNova knjige u Izdavaštvu "Ivan Krasko" u Nadlaku\nZbornik radova VI. literarnog takmičenja učenika iz "Donje zemlje" obuhvata najbolje radove srednjoškolaca iz Bačkog Petrovca, Bekeške Čabe, Bodonoša, Kovačice i Nadlaka.\nDani evropskog kulturnog nasleđa 2010\nU periodu od 8. - 12. septembra u Banskoj Štiavnici se svečano otvaraju Dani evropskog kulturnog nasleđa 2010. Nakon ovih programa uslediće niz kulturnih manifestacija po celoj Slovačkoj.\nDani kulture u Padini\nBogat i raznovrstan program Dana kulture u Padini se završava promocijom knjige Padina II koja će ujedno biti i centralna manifestacija proslave Dana Padine.\nČasopis "Dolnozemský Slovák" - U centru pažnje slikari\nSlikarstvo slovačke nacionalne manjnine u Mađarskoj, Rumuniji i Srbiji je centralna tema najnovijeg broja časopisa "Dolnozemský Slovák".


Zbog kupovine Železare neko mora u zatvor – Nadlanu.com\nObjavljeno 28. juna 2012. / 16:23:44\nBEOGRAD, 28. juna 2012. (Beta) – Savetnik za strana ulaganja Milan Kovačević ocenio je da je odluka vlade Srbije da otkupi Železaru "Smederevo" bila pogrešna, jer je dug te železare u tom trenutku bio dvostruko veći od vrednosti imovine.\nBEOGRAD, 28. juna 2012. (Beta) – Savetnik za strana ulaganja Milan Kovačević ocenio je da je odluka vlade Srbije da otkupi Železaru “Smederevo” bila pogrešna, jer je dug te železare u tom trenutku bio dvostruko veći od vrednosti imovine.\n“Završni račun Železare ‘Smederevo’, koji u vreme kad je tu čeličanu država za jedan evro kupila od američkog Ju-Es stila nije bio dostupan javnosti, pokazao je da su dugovi železare dvostruko veći od vrednosti njene imovine”, rekao je on u intervju za “Vesti” (www.vesti-online.com).\nPrema rečima Kovačevića, obaveze smederevske železare su bile oko 70 (milijardi dinara), a vrednost imovine 35 milijardi dinara. “Dakle, onaj ko je platio evro za Železaru, morao bi da ide u zatvor”, rekao je savetnik za strana ulaganja Milan Kovačević.\nOtkazan najavljeni štrajk zdravstvenih radnika


BACAJU SVE KARTE NA VLAHOVIĆA Premijerligaš za transfer Srbina spremio paket od 180.000.000 evra! - Blic\n17. јануара 2022. 22:48\nArsenal je rešen da po svaku cenu realizuje transfer srpskog golgetera!\nDušan Vlahović je svakako jedan od najatraktivnijih fudbalera na evropskom tržištu i ne čudi što su brojni evropski velikani usmerili pažnju ka njemu.\nU poslednjem periodu je nekadašnji napadač Partizana povezivan sa brojnim klubovima, među kojima se kao najaktivniji izdvojio Arsenal.\nTobdžije spremaju ozbiljnu rekonstrukciju napadačkog dela tima i spremne su da preduzmu niz akcija, ne bi li skupili sredstva za jedan nimalo jeftin poduhvat, kakav je kupovina Vlahovića.\nKako navodi novinar „Atletika“ Dejvid Ornstajn, koji važi za dobro upućenog u dešavanja u klubu sa „Emirejtsa“, srpski napadač iz redova Fiorentine je apsolutni prioritet trenera Mikela Artete.\nKlub sa severa Londona sigurno će napustiti precrtani Pjer Emerik Obamejang, a na transfer listi će završiti i Nikola Pepe i Endi Nketija, dok će Florian Belogun na pozajmicu u Midlzbro.\nTako bi Arsenal u napadu ostao samo na Aleksandru Lakazetu, kojem španski stručnjak želi da pridruži i Vlahovića i to po mogućstvu već ove zime.\nKako predviđaju iz „Dejli mejla“, Arsenalu će za dovođenje Srbina u svoje redove biti neophodna suma od vrtoglavih 180.000.000 evra, ali čini se da su „tobdžije“ spremne i na to. Naravno, ova suma je bruto, kada se uračuna novac za transfer, ali i visoka plata za petogodišnji ugovor, bonusi i naravno – porez.\nMeđutim, porblem bi mogli biti napdačevi agenti, koji su u isčekivanju atraktivnije opcije nedavno odbacili mogućnost da počnu pregovore sa londonskim klubom.\nProcene su da bi se premijerligaš našao sa Fiorentinom na sumi od 70.000.000 evra, što je odlična suma za igrača kojem je ostalo još godinu ipo dana ugovora i koji odbija da potpiše novi.\nIpak, teži deo posla biće zadovoljiti apetite igrača i njegovih menadžera, koji za svog klijenta traže petogodišnji ugovor vredan 10.000.000 evra po sezoni, neto. To znači da bi Valhović na godišnjem nivou koštao Arsenal 19.000.000 evra, odnosno 95.000.000 za celokupni ugovor.\nJasno je da Arsenal nije više toliko atraktivna destinacija za fudbalere kao nekada, te da moraju dublje da zavuku ruku u džep nego neki drugi klubovi, kada je u pitanju trka za najcenjenije igrače Evrope.\nKako smo pisali nedavno, svoju šansu vreba i Mančester Siti čiji trener Pep Gvardiola takođe izuzetno ceni kvalitete Vlahovića. Videćemo hoće li neki od dvojice Španaca uspeti da se dokopa gol mašine iz Toskane.\n21.00 Everton – Lester\nEverton je u stanju da od Brajtona primi tri gola na Gudisonu (2:3) i zato je Benitez morao hitno reagovati. Angažovali su defanzivca Najtana Patersona iz Rendžersa i dobra stvar je da se Kalvert-Levin oporavio. Videćemo koliko će napadaču trebati vremena da vrati formu. Lester iza sebe ima pobedu nad Liverpulom (1:0) koja će veoma pomoći Rodžersu da vrati poljuljano samopouzdanje igračima. Predlog: GG&3+ (2.07), X2&3+ (3.10)\nTragedija: Poginuo bivši fudbaler Galatasaraja (27) i reprezentacije Turske – Telegraf.rs


RTS :: Prvi „Montenegro bir fest“ na Cetinju\nMuzika Prvi „Montenegro bir fest“ na Cetinju\nutorak, 12. feb 2019, 13:40 -> 17:23\nIzvor: RTS, Beogradska kulturna mreža\nPrvi „Montenegro bir fest“ na Cetinju\nSa ciljem povećanja turističke ponude Cetinja i razvoja brenda „Belgrejd bir fest", grad Cetinje i Beogradska kulturna mreža organizovaće prvi „Montenegro bir fest", od 18. do 28. jula.\nGradonačelnik Cetinja, Aleksandar Kašćelan, smatra da će ova manifestacija doprineti turističkoj i kulturnoj promociji Cetinja i Crne Gore, ali i novom pozicioniranju Cetinja kao mesta koje nudi raznovrsne zabavne, kulturne, gastronomske i sportske sadržaje u toku cele godine.\n„Kao prirodni partneri i saradnici, nametnuli su se Turistička organizacija Crne Gore i Beogradska kulturna mreža, koja već 16 godina u Beogradu uspešno organizuje „Bir fest“. Pod njihovim brendom će biti organizovan i prvi „Montenegro bir fest“, istakao je Kašćelan na konferenciji za novinare.\nPrema njegovim rečima, podrška organizaciji ovakvog festivala deo je napora gradske uprave da podigne turističku ponudu Cetinja na viši nivo, ali i da, u saradnji sa Nacionalnom turističkom organizacijom, doprinese kvalitetnijoj ponudi Crne Gore u toku letnje sezone.\n„Montenegro bir fest“ na Cetinju, nije usmeren samo ka jednoj ciljnoj grupi, već nudi pažljivo birane sadržaje namenjene svim starosnim dobima. Inkluzivan je u smislu objedinjavanja ugostiteljsko-turističkih usluga i ponude lokalnih proizvođača, i konačno, promoviše proaktivnu zaštitu životne sredine“, dodao je Kašćelan.\nDirektor marketinga „Belgrejd bir festa“, Aleksandar Srdić, rekao je da taj festival, sa 16 godina uspešnog trajanja i 8,5 miliona posetilaca, slovi za najposećeniji te vrste u jugoistočnoj Evropi, te da je namera da „Montenegro bir fest“ postane tradicionalna manifestacija.\n„U prethodnih 16 godina dobili smo mnogo poziva iz Crne Gore povodom organizovanja „Bir festa“, ali smo u ovome sa Cetinja prepoznali iskrenost. Cetinje ima veliki festivalski potencijal i posle prve posete, odmah se rodila ideja kako bi manifestacija trebalo da izgleda“, rekao je Srdić.\nNajavio je da će festivalski prostor činiti sedam zona sa različitim programskim sadržajima i gastronomskom ponudom.\n„Jedna zona će biti posvećena isključivo muzičkom programu sa velikom ponudom piva. Imaćemo zonu namenjenu promovisanju klasične muzike, ali i društveno odgovornu zonu“, naveo je Srdić i dodao da se namera gradskih vlasti o novoj turističkoj ponudi Cetinja poklopila sa vizijom organizatora festivala.\nPredsednik kraft pivara Crne Gore, Srđa Jovović, rekao je da je „Montenegro bir fest“ prava prilika za predstavljanje domaćih proizvođača piva.\n„Za kraft pivare ovo je veliki događaj, gde će proizvođači moći da se predstave kako građanima Crne Gore, tako i turistima, koji će moći da uživaju u muzičkom festivalu i probaju nova piva. Predstavićemo domaće ukuse, zajedno ćemo učestvovati u ovom spektaklu i podržati proizvođače iz Crne Gore“, naglasio je Jovović.\nPrva velika prezentacija „Montenegro bir festa“ biće na 41. Međunarodnom sajmu turizma, koji će biti održan od 21. do 24. februara u Beogradu. Tada će biti potpisan i ugovor o organizaciji festivala.


Poligraf potvrdio da je Koluvija lagao oko Andreja Vučića - NOVA portal\nHronika Autor:Tanja Milovanović29. dec. 202015:13 > 15:53\nFoto: Printscreen minrzs.gov.rs, N1\nŠef operative beogradske policije Dušan Mitić, koji je među prvima ušao na imanje "Jovanjice" posle privođenja Predraga Koluvije i za koga je vlasnik imanja rekao da mu je nudio da lažno svedoči protiv Andreja Vučića, brata predsednika Srbije Aleksandra Vučića, prošao je poligraf u vezi sa ovim tvrdnjama. Po svemu sudeći, ispostavilo se da prvooptuženi Koluvija, na čijem je imanju prošle godine zaplenjeno skoro četiri tone opojne droge, ipak nije govorio istinu kada je optužio inspektore MUP da su mu dali "nepristojnu" ponudu.\nMitić je, a kako je portal N1 preneo, početkom godine poligrafski ispitivan zajedno sa načelnikom Odeljenja za borbu protiv droga beogradske policije, Slobodanom Milenkovićem, koji je i otkrio aferu „Jovanjica“. Pomenuti portal tvrdi da je poligrafsko ispitivanje pokazalo da i Mitić i Milenković govore istinu u vezi sa istragom vođenom u ovom slučaju, te je očigledno da je vlasnik „Jovanjice“ u svojoj odbrani izneo neistine.\nŠef operative MUP koji je ispitivao Koluviju prošao poligraf\n28. dec. 2020 50\nKoluvija: Uoči hapšenja „Jovanjica“ je nadgledana dronovima\nPo svemu sudeći, Koluvija, koji je prilikom iznošenja odbrane, rekao da su mu u stanici nudili da lažno svedoči protiv Andreja Vučića i Zvonka Veselinovića, kontroverznog biznismena s Kosova, ipak nije govorio istinu.\nInače, tokom jučerašnjeg pretresa, Koluvija je optužio policijskog inspektora Dušana Mitića da mu je nudio da optuži Andreja Vučića, brata predsednika Srbije, i kontroverznog biznismena s Kosova Zvonka Veselinovića da je za njih proizvodio rasad indijske konoplje.\nKako je Koluvija rekao, nudili su mu da postane policijski saradnik.\nPodsetimo, Koluvija je u svojoj odbrana pred Specijalnim sudom u Beogradu izneo šokantne podatke, između ostalog da mu je afera politički montirana, kao i da su ga prilikom privođenja ispitivali u stanicu o funkcionerima Srpske napredne stranke (SNS) Aleksandru Vulinu, Zoranu Babiću i Nebojši Stefanoviću.


Realnost letećeg tanjira - Avro Canada VZ-9 Avrocar (VIDEO) - Auto Republika\nSvi smo sigurno gledali filmove u kojima zeleni Marsovci napadaju planetu Zemlju u letećim tanjirima koji su daleko brži, moćniji i tehnološki napredniji od bilo kog oružja koje čovečanstvo može da ponudi. Međutim, malo ljudi zna koliko je nedostajalo da ideja letećeg tanjira ne bude viđena samo u filmovima naučne fantastike već i u realnosti.\nU ranim godinama Hladnog rata između Sjedinjenih Američkih Država (SAD) i Sovjetskog Saveza, ideja je otišla toliko daleko da su Amerikanci od Kanađana čak dobili i gotov prototip. Šta se onda desilo i zašto danas i dalje viđamo leteće tanjire samo na malim ekranima?\nKraj Drugog svetskog rata je podelio svet na dve velike supersile. Zapadne „demokrate“ su predvodili Amerikanci zajedno sa svojim saveznicima kao što su Velika Britanija, Francuska i Zapadna Nemačka, dok su Sovjeti predvodili komunističku stranu zajedno sa celom istočnom Evropom. Očekivanja su bila da u slučaju novog rata glavnu ulogu bi trebalo da igraju nuklearna oružja, a ona su počela da se razvijaju u velikoj meri tokom kasnih četrdesetih godina prošlog veka.\nPrva nuklearna oružja su razvili i koristili Amerikanci 1945. godine kada su dve atomske bombe bačene na Japan, ali u narednih nekoliko godina Sovjeti su sustigli rivala. Njima je u korist išao i podatak da su imali čak 13 fizičara kao špijune tokom američkog razvoja atomske bombe, uključujući i Klausa Fuša – jednog od najvećih umova takve tehnologije.\nAmerikanci su znali da je samo pitanje vremena kada će Sovjeti, ali i ostale države, da poseduju dovoljno snažno oružje, čime bi mogli da ugroze najmoćniju državu na svetu. Postalo je jasno da je potrebno razviti potpuno novu tehnologiju u slučaju da se tako nešto desi.\nRozvel, Novi Meksiko 1947. godine\nRozvel je mali gradić u američkoj saveznoj državi Novi Meksiko gde se 1947. godine desio veoma čudan incident. Naime, 8. jula 1947. godine na lokalnoj farmi se srušilo nešto o čemu se priča do današnjeg dana.\nAmerička vojska je brzo pokupila sve delove i kasnije tvrdila da je reč o običnom balonu korišćenom za analizu vremenskih uslova. Međutim, teoretičari zavere tvrde da je ipak bila reč o poseti vanzemaljaca, i da je vojska brzo zataškala slučaj.\nŠta se zaista desilo ostaće misterija do današnjeg dana (barem javno), ali postoje i oni koji veruju da je u pitanju bio tajni ratni proizvod američke vlade koja još uvek nije bila spremna da javnost sazna za njega. Veruje se da je navedeni incident u Rozvelu bio prvi test let proizvoda kome ćemo posvetiti pažnju u ovoj priči.\nNepoznato je kada su Amerikanci kontaktirali Avro Aircraft sa idejom razvoja nove tehnologije, ali ova kanadska firma je još tokom pedesetih godina imala veliko iskustvo sa vojnim oružjem. Ono je vuklo poreklo još od poslednjih godina Drugog svetskog rata kada je matična firma Avro iz Velike Britanije odlučila da otvori i svoju kanadsku diviziju.\nU navedeno vreme još nije bilo poznato kada bi rat mogao da bude gotov pa su Britanci želeli da razvijaju tehnologiju daleko od očiju Nemačke. Njihov najpoznatiji inženjer je bio Džek Frost. On je stekao ime radom u Britaniji za firmu de Havilland, gde je bio najzaslužnija osoba za čuveni de Havilland DH 108, ali je prihvatio izazov da se priključi Avru 1947. godine.\nČetiri godine kasnije Avro je odlučio da osnuje poseban tim sa ciljem razvoja nove tehnologije. Frosta je posebno interesovala jedna ideja, a to je da proizvede „avion Jeep“. Takav proizvod je trebalo da predstavlja sve ono u svetu aviona što je Jeep predstavljao u svetu terenaca – da bude jednostavan, lagan za proizvodnju i održavanje, ali i da može da savlada sve uslove bez mana.\nKao što smo spomenuli, šanse su velike da su Amerikanci sarađivali sa nekim drugim partnerom još tokom četrdesetih godina, ali prema zvaničnim informacijama, oni su kontaktirali Avro desetak godina kasnije kada su saznali za ideje Frosta. Očekivanja su bila da bi u slučaju novog rata nuklearno oružje gotovo sigurno uništilo sve aerodrome i vojne baze, pa samim tim bi avioni morali da polete sa neasfaltiranih pista, a često i sa lokacija gde nije bilo dovoljno prostora da avion „uhvati zalet“.\nMnoge kompanije su eksperimentisale sa takozvanim sistemom ZLL (Zero Length Launch), gde bi avion bio postavljen na raketu i na taj način bi mogao da poleti vertikalno. Od ranih pedesetih godina, s razvojem helikoptera je nastao i sistem koji se zvao VTOL (Vertical Take Off & Landing), što je označavalo amfibijski vertikalno uzletanje.\nVTOL bi omogućio avionu da potpuno vertikalno dostigne visinu u stilu helikoptera, a zatim i brzinu tradicionalnih aviona. VTOL se činio daleko naprednijim, posebno zato što mu nije bila potrebna raketa da uzleti, a takođe je mogao da uzleti i spusti se na bilo kojoj lokaciji.\nFrost se slagao s navedenom teorijom, ali je shvatio da čak i takozvana „leteća krila“ (avioni koji su bili dizajnirani u stilu jednog velikog krila) imaju problem sa aerodinamikom, pa samim tim i sa okretljivošću u vazduhu. On je smatrao da je dizajn u stilu frizbija dosta aerodinamičniji, što bi u teoriji označilo da je i brži i okretniji.\nAmerikanci žele projekat (Project 1794)\nFrost je u svoje slobodno vreme radio na drvenom prototipu koji nije imao motor niti bilo koju drugu mehaniku, a 1952. godine je on dospeo na naslovnu stranicu novina Toronto Star. Do današnjeg dana se ne zna ko je zaslužan zbog toga što je „procurelo“ nešto od informacija, ali se prepostavlja da je reč o samoj firmi koja je po svaku cenu želela da obezbedi finansije kako bi takav projekat pogurala do serijske proizvodnje. Frost je čak izjavio da takav leteći projekat ima potencijal da dostigne maksimalnu brzinu od čak 2.400 km/h i pritom da dostigne visinu od preko 30 hiljada metara.\nU jesen 1953. godine, nekoliko američkih političara je posetilo prostorije firme Avro sa željom da se uvere u razvoj novog ratnog aviona CF-100. Tokom posete Frost je pokazao crteže, ideje i drveni prototip svog projekta letećeg tanjira, a Amerikanci su bili dovoljno zainteresovani da odobre budžet od 750 hiljada dolara (današnjih 7,6 miliona „zelembaća“) koji bi bio uložen u njegov razvoj.\nDo 1955. godine oni će odobriti još 2,5 miliona dolara (današnjih 25,3 miliona), ali je konkretno naglašeno da čitav razvoj mora da bude urađen u kompletnoj tajnosti i što dalje od očiju javnosti. Amerikanci su mu dali i zvanično ime Project 1794, ali su imali daleko veće zahteve. Naime, on je morao da pruža maksimalnu brzinu „između onog što nude Mach 3 i Mach 4“ (3.700 do 4.800 km/h), zatim da dostigne maksimalnu visinu od 30.500 metara i na kraju da ima dolet od 1.850 kilometara između punjenja.\nFrosta je posebno fascinirao takozvani „Kvanda efekat“, po kom se vazduh savija oko zaobljene površine, pa samim tim Project 1794 ne treba da gura vazduh ispod sebe, već da vuče vazduh iznad sebe. Avro je od svog britanskog partnera, firme Armstrong Siddeleyja, dobio šest novih motora Viper, ali će se oni kasnije pokazati kao jedni od ključnih problema.\nNe samo što su bili mehanički loši već nisu bili namenjeni za vertikalno poletanje i Frost je morao da izvrši velike promene pre nego što su bili spremni za testiranje. Do 1958. godine Amerikanci su otvoreno radili sa nekoliko poznatih firmi oko razvoja aviona sa vertikalnim poletanjem, ali su i dalje bili zainteresovani za Avrov koncept.\nProjekat je promenio ime u Avrocar, a Amerikanci su imali više nego mala očekivanja od prvog prototipa – on je morao da vertikalno poleti, opstane u vazduhu deset minuta, pruži domet od samo 40 kilometara i tako da ponese težinu od samo 450 kilograma. Avrocar je takođe dobio dodatna dva miliona dolara (18,8 miliona) sa ciljem da do 1959. godine ima dva prototipa za dalji razvoj.\nKoliko su Amerikanci bili ozbiljni u razvoju Avrocara možda najbolje pokazuje podatak da su bili spremni da penzionišu legendarni helikopter Huey (Bell UH-1 Iroquois) kao poslednji helikopter u svojoj vojsci i da ga potpuno zamene novim letećim tanjirima.\nU martu 1959. godine oni su odobrili dodatnih 1,9 miliona dolara (današnjih 17,9 miliona) za razvoj drugog prototipa, a za njega su očekivanja bila nešto veća. On je trebalo da dostigne maksimalnu brzinu od 417 km/h, visinu od tri hiljade metara, da ima dolet od 209 kilometara i da na kraju i dalje može da ponese teret od 450 kilograma.\nTaman kada je prvi prototip trebalo da bude spreman za serijsko testiranje, vlada Kanade je otkazala novi avion CF-105 Arrow, što je primoralo Avro da otpusti veliki broj radnika. Oni preostali su prebačeni na projekat Avrocar, pošto je od njega sada zavisila budućnost kompanije, ali je to označilo da mnogi inženjeri po prvi put rade na ovom projektu.\nInženjeri nekako uspevaju da završe prvi prototip sa zadovoljavajućim rezultatima. Kao što je obećano, Avrocar je imao dizajn sličan onom koji viđamo na frizbiju i sa dovoljno prostora za samo dve osobe. On je u prečniku bio dugačak 5,5 metara uz visinu od samo jednog metra. Pokretala su ga tri mlazna motora, a težina je iznosila svega 1.360 kilograma zahvaljujući velikoj količini upotrebljenog aluminijuma.\nSvaki motor je imao svoj poseban rezervoar i ulje, a pilot je imao kompletnu kontrolu preko džojstika sličnog onome koji viđamo na današnjim video igricama. Prvi prototip nije imao nikakvo oružje na sebi, a ono je trebalo da bude ugrađeno tek nešto kasnije. Amerikanci su dobili prvu demonstraciju u maju 1959. godine dok je drugi prototip bio gotov nekoliko meseci kasnije.\nOni su u samom početku imali dosta problema sa samim protokom vazduha, zbog čega je Avro bio primoran da probuši 52 rupe da bi se dobilo na stabilnosti. Avro će provesti narednih nekoliko godina pokušavajući da usavrši dizajn, a u jednom momentu, u pomoć su čak bili pozvani i inženjeri iz NASA-e. Iako je Avrocar uspeo da dostigne brzinu od 190 km/h, on je i dalje imao dosta problema sa stabilnošću prednjeg dela. Pri većim brzinama on bi krenuo da se diže u vazduh, a ni dodavanje novih spojlera nije uspelo da reši problem.\nRazočarani što ni posle šest godina razvoja nisu dobili prototip koji će opravdati sva očekivanja, Amerikanci su i zvanično odustali u decembru 1961. godine. Prvi prototip je proveo u vazduhu 38 sati, a drugi dvostruko više. Nijedan od njih nije bio uspešan.\nKasniji rezultati će pokazati da je Avrocar bio u stanju da dostigne visinu od samo nekoliko metara, a pritom nije mogao da dostigne brzine kao tradicionalni helikopteri. Kada se zna da povrh toga nije pružao ni približno prostora i da je zahtevao čak tri motora, niko nije bio iznenađen kada su se Amerikanci povukli.\nSpomenućemo da najnoviji detalji kažu da je planirana maksimalna brzina trebalo da bude 483 km/h, ali se Avrocar pokazao nestabilnim pri brzinama većim od 56 km/h. On je takođe mogao da pređe svega 127 km između punjenja što je bilo daleko manje od planiranih 1.601 kilometar. Avro će nastaviti da radi na sličnoj tehnologiji sve do svog zvaničnog gašenja 1962. godine.\nKako je američka vlada platila za oba prototipa, oni su zvanično isporučeni njima nakon što je projekat ugašen. Prvi prototip je nekoliko godina testirala NASA, pre nego što je stajao četrdeset godina u jednoj od fabrika u američkoj saveznoj državi Merilend. On je restauriran 2008. godine, a danas se nalazi u Nacionalnom muzeju američke avijacije (National Museum of the United States Air Force) organizovanom u američkoj saveznoj državi Ohajo.\nDrugi prototip se dugo vremena nalazio u skladištu, a trenutno je u procesu restauracije za armijski muzej (US Army Transportation) koji je izgrađen u saveznoj državi Virdžiniji.\nAvrocar je bio poslednji zvanični pokušaj da se napravi leteći tanjir, ali posle njegovog neuspeha vojska se uglavnom koncentrisala na tradicionalne helikoptere. Tehnologija VTOL se pokazala funkcionalnom na čuvenom avionu Harrier Jump Jet, a danas je mnoge firme koriste u velikoj meri.\nMeđutim, to ne znači da je Avrocar bio prvi takav pokušaj, pa su se nedavno na internetu pojavile priče da su nacisti radili na takvoj tehnologiji još krajem tridesetih godina i da je ona posle rata završila u Americi. Bilo kako bilo, leteće tanjire uvek možemo da gledamo na malim ekranima, a sa napredovanjem tehnologije nećemo biti iznenađeni ako ih jednog dana vidimo i u serijskoj proizvodnji.\ntags: Avro Aircraft avrocar izdvojeno nlo VTOL zanimljivost dana ZLL\nprevious Zanimljivost dana: Koju priču pričaju ševroni?\nnext Zanimljivost dana: Štedljivi mišićavko Ford Mustang E\nIh, pa ovo, samo mnogo bolje ima Zeljko Mitrovic… 🙂 Vozika se po nekim livadama i snima za TV, prose…va se.


Novi računari sa virusima u prodaji\nVesti, 14.09.2012, 07:54 AM\nNovi front u borbi protiv infekcije računara malverima je otvoren otkrićem novih računara zaraženih malverima koji su instalirani u fabrici.\nVirus nazvan Nitol koji su otkrili stručnjaci kompanije Microsoft krade podatke koji su potrebni kriminalcima za pristup bankovnim računima korisnika.\nMicrosoft je dobio dozvolu američkog suda da se uhvati u koštac sa mrežom računara zaraženih virusom Nitol.\nPrema podacima do kojih je došla istraga koju je sproveo Microsoft, kriminalci koji stoje iza ovog zlonamernog programa iskoristili su nebezbedne lance snabdevanja da bi instalirali malver na računare tokom njihove izrade.\nVirus je otkriven kada su istražitelji za digitalni kriminal kompanije Microsoft kupili 20 računara, 10 desktop i 10 laptop računara iz različitih gradova u Kini.\nČetiri od 20 kupljenih kompjutera su bili zaraženi zlonamernim programima iako su upravo izašli iz fabrike.\nMirosoft je potom pokrenuo Operaciju b70 a rezultat istrage koju je sprovela kompanija je bio taj da su otkrivena četiri virusa (Nitol, Trafog, Malat (svi backdoor programi) i EggDrop) koja su su bila deo falsifikovanog softvera (OS Windows) koji neki kineski proizvođači računara instaliraju na njima.\nNitol je bio najmaliciozniji i jedini aktivni malver među otkrivenim virusima jer kad je računar uključen, on je odmah kontaktirao server za komandu i kontrolu koji su postavili autori Nitol virusa zarad krađe podataka sa zaraženih računara.\nDaljom istragom je ustanovljeno da je Nitol bot mreža pokrenuta sa domena koji je umešan u sajber kriminal još od 2008. godine. Na tom domenu je 70000 poddomena koje koristi 500 različitih malvera za prevaru žrtava i krađu podataka.\nRičard Boškovič, zastupnik Microsoft-ove jedinice za borbu protiv digitalnog kriminala kaže da je malver sposoban da sa daljine uključi mikrofon i video kameru na zaraženom računaru te da takav računar može biti oči i uši sajber kriminalca u domu ili preduzeću žrtve.\nAmerički sud dao je odobrenje Microsoft-u da preuzme kontrolu nad veb domenom 3322.org koji je povezan sa infekcijama malverom Nitol. Na taj načn blokiran je saobraćaj i protok podataka koje ukradu virusi.\nKinez Peng Jong, vlasnik domena 3322.org rekao je novinskoj agenciji AP da ne zna ništa o Microsoft-ovoj akciji i da njegova kompanija nema ni najmanje razumevanja za ilegalne aktivnosti na domenu. Međutim, s obzirom da njegova kompanija trenutno ima 2,8 miliona domena on nije moogao da isključi mogućnost da pojedinci koriste pojedine domene u zlonamerne svrhe.\nVećina (85%) računara zaraženih virusom Nitol otkrivena je u Kini, a samo 10% u SAD. Takođe, 80% servera za komandu i kontrolu Nitol bot mrežom nalazi se u Kini, a 15% u SAD. Istraga ipak nije otkrila gde je tačno u lancu dobavljača došlo do ubacivanja malvera u računare. Početni cilj istrage je bio da se otkrije korišćenje falsifikovanih verzija Windows-a.\n“Kako neko može znati da li kupuje od nesigurnog dobavljača? Jedan od znakova je da pogodba deluje suviše dobro da bi bila istinita,” kaže Boškovič. Međutim, nekada nije lako prepoznati prevaru. Microsoft je pozvao dobavljače, preprodavce, distributere i maloprodaje da provere da li računari i softver koji kupuju dolaze iz proverenih izvora i tako zaštite svoje klijente od štetnog falsifikovanog softvera.


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Socijaldemokratske partije Crne Gore za 2016.godinu\nPodgorica, 25. jul 2017. godine - Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Socijaldemokratske partije Crne Gore za 2016. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu član Senata Nikola Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i član Senata dr Branislav Radulović, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj i pozitivno mišljenje uz skretanje pažnje na usklađenost poslovanja partije sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju.\nPored iskazanog pozitivnog mišljenja, nadležni Kolegijum skreće pažnju da subjekt revizije treba da ubuduće realno planira prihode i rashode i da prihode od članarine ostvaruje u skladu sa članom 6 Zakona o finansiranju političkih subjekata i izbornih kampanja, kojim je precizirano da ukupan iznos članarine, na mjesečnom nivou, ne može preći iznos od 10% prosječne mjesečne neto zarade u Crnoj Gori za prethodnu godinu.\nRevizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja Socijaldemokratske partije CG za 2015. godinu Državna revizorska institucija je dala preporuku da subjekt revizije izvršioce za obavljanje poslova pružanja administrativno tehničke podrške u radu Odborničkih klubova (saradnika) angažuje ugovorom o radu, a ne ugovorom o djelu. Revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja za 2016 godinu utvrđeno je da je subjekt revizije nakon dobijanja Izvještaja o reviziji DRI za 2015. godinu realizovao datu preporuku.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Socijaldemokratske partije Crne Gore za 2016.godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije Crne Gore.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Socijaldemokratske partije Crne Gore za 2016. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja Sekretarijata za zakonodavstvo za 2016. godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Komisije za raspodjelu dijela prihoda od igara na sreću za 2016.godinu »


Skandal u Vršcu: Đilasovci izvređali građane, psovali ih i pljuvali (VIDEO) -\n18. septembra 2021.049\nUmesto promocije programa tajkun Dragan Đilas i Marinika Tepić u Vršcu su promovisali nasilje i kriminalce. Najavljivana tribina Dragana Đilasa i Marinike Tepić u Vršcu doživela totalni fijasko.\nGrađani su bojkotovali poziv na tribinu tako da je među okupljenima bilo najmanje Vrščana, a oni koji su došli na brutalan način su sprečavani da postave pitanja koja Đilasu i Tepić nisu bila po volji.\nNajavljivana tribina Dragana Đilasa i Marinike Tepić u Vršcu doživela totalni fijasko.\nVidno iznervirani uz psovke, mlataranje rukama, i grube pretnje nasrnuli su na stariju gospođu koja je Đilasu postavila pitanje da li je došao u njen grad Vršac da i njega opljačka.\nDragan Veličković, prvi čovek Đilasove stranke, kojeg su beogradski mediji označili kao kriminalca, pokušao je da ućutka gospođu zapovednički urlajući „tišina, tišina“.\nČovek koji je pokušao da zaštiti gospođu takođe je brutalno izvređan uz sočne psovke i pljuvanje.\nRelated tags : đilas u vršcudragan veličkovićskandal u vršcu\n25. decembra 2020.0222\n27. aprila 2020.0702


Producenti Milan Stojanović i Marija Stojanović o nagradi u Veneciji « FCS\nProducenti Milan Stojanović i Marija Stojanović o nagradi u Veneciji\n15. septembar 2020. | Autor: Đorđe Bajić\nSrpski film „Oaza“, po scenariju i u režiji Ivana Ikića, nagrađen je, kao što smo već preneli 11. septembra 2020. godine, na Venecijanskom filmskom festivalu. „Oazi“ je, kao najboljem evropskom filmu u selekciji „Dani autora“, pripala Nagrada „Europa Cinemas Venice Label“.\nProducenti filma, Milan Stojanović i Marija Stojanović, rekli su povodom nagrade: „Od sveg srca čestitamo reditelju i ekipi, a posebno glavnim glumcima – devojkama i mladićima iz Doma za decu i mlade Sremčica. Oni su se već učešćem u ovom filmu izborili za delić pažnje koju zaslužuju, a nadamo se da će ova nagrada dodatno baciti svetlo na njih. Zbog toga smo i pravili ovaj film. Nadamo se da će uskoro naši mladi glumci moći da putuju na neki od festivala i neposredno dožive reakcije publike. Ova nagrada je posebno važna u godini u kojoj bioskopi rade samo nekoliko meseci i trebalo bi da omogući filmu da, uprkos tome, dođe do publike u ambijentu za koji je stvaran.“\nŽiri je u svom obrazloženju istakao: „Ovo je prelepo snimljen i veoma poetičan film, koji se istakao u ovogodišnjoj sekciji Dani autora i jednoglasno bio naš izbor za nosioca ove nagrade. Ikićeva Oaza je nežan i duboko potresan, ali istovremeno i čist i beskompromisan pogled na život i ljubav grupe mladih ljudi sa posebnim potrebama u državnoj instituciji. Reditelj svoje glumce-naturščike tretira sa velikom pažnjom i velikim poštovanjem, a oni mu uzvraćaju izuzetno snažnom i prirodnom izvedbom. Scenario je savršeno strukturiran, a fotografija pruža predivne, upečatljive prizore. Ovo je film koji se mora videti u bioskopu. Možda je najjednostavnije da prosto kažemo da jedva čekamo da ponovo gledamo ovaj film što je pre moguće.“\nNagrada „Europa Cinemas Label“ ustanovljena je 2003. godine sa ciljem da, kroz različite podsticaje za medije, distributere i prikazivače, pojača promociju, cirkulaciju i „životni vek“ nagrađenih filmova. Ovu nagradu je 2019. osvojio poljski film „Telo Hristovo“ Jana Komase, jedan od najhvaljenijih i najnagrađenijih filmova iz prošlogodišnje produkcije. Prethodni dobitnici ove nagrade redom su imali uspešnu distribuciju, a neki od njih, kao što su pomenuti poljski film „Telo Hristovo“ (2019) i belgijski film „Prekinuti krug“ (2012) kasnije su bili i nominovani za nagradu Oskar u kategoriji stranog filma Mrežu Europa Cinemas čini 274 bioskopa širom Evrope, a zahvaljujući ovoj nagradi, film „Oaza“ dobiće priliku da bude prikazan u njima.\nPriča Ikićevog filma (ranije poznatog pod naslovom „Korisnici“) smeštena je u Dom za decu i mlade sa posebnim potrebama, a vrti se oko ljubavnog trougla između dve devojke i jednog mladića. Pored scenarista i reditelja Ivana Ikića (poznatog po debitantskom filmu „Varvari“ iz 2014. godine), na nastanku „Oaze“ su radili: montažer filma Dragan von Petrović, direktor fotografije Miloš Jaćimović, scenograf Dragana Baćović, kostimograf Milica Kolarić, snimatelj zvuka Aleksandar Perović… U filmu glume debitanti Valentino Zenuni, Tijana Marković i Marijana Novakov, štićenici Doma za decu i mlade ‘’Sremčica’’, koji su kroz višegodišnji proces kastinga i radionica učili da glume i spremali svoje uloge, a reditelj Ivan Ikić napominje da je njihov uspeh veći time što u filmu nisu glumili sebe, već fiktivne, veoma kompleksne likove. Pored naturščika, u filmu igraju još Maruša Majer, Goran Bogdan i Draginja Voganjac.\nNastanak ovog filma je podržao Filmski centar Srbije, a očekuje se da „Oaza“ pred domaću publiku stigne kasnije u toku jeseni.


Nikiti - Kuća Mairakis - Mambo Tours - Aranđelovac\nKuća Mairakis se nalazi u najlepšem delu Nikitija na samo 20m od mora i prelepo uređenog šetališta u Nikitiju. U ponudi su višekrevetni apartmani na prvom spratu koji imaju nešto uže terase sa bočnim pogledom ka moru. Svi imaju TV, WIFI i klima uređaj čije je korišćenje uključeno u cenu.\n– 15% popusta za uplate u celosti prilikom rezervacije za smene koje nisu označene *\n– 10% popusta za uplate u celosti prilikom rezervacije za smene koje su označene *\n– 10% popusta za uplatu akontacije od 30% prilikom rezervacije i isplatu ostatka do polaska za smene koje nisu označene *\n– Deca od 0 – 2 godine besplatno (nemaju sedište u autobusu, nemaju ležaj), a u slučaju da žele sedište u autobusu plaćaju cenu autobuske karte\n– Sve cene su izražene u eurima, a plaćanje se vrši u dinarskoj protivvrednosti po srednjem kursu NB na dan uplate.\nMesto: Halkidiki, Nikiti, Sitonija\nId smeštaja: 25797\nVILA ASTERI se nalazi na 40 m od plaže u severnom delu Pefkohorija ( levo od doka ). Poseduje četvorokrevetne duple [pročitaj više]


Objavljeno četvrtak, 10 maj 2018 17:22\nPovodom Rješenja Državne izborne komisije o pomištenju izborne liste u Kolašinu i podnešene žalbe Ustavnom sudu saopštenjem se oglasila Srpska koalicija. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nSrpska koalicija podnijela je danas žalbu Ustavnom sudu Crne Gore povodom rešenja Državne izborne komisije o poništenju izborne liste Srpska koalicija – Saša Dragović u Кolašinu. Žalbu je potpisao šef kampanje i Izbornog štaba Robert Žižić i ovaj akt je u Ustavnom sudu zaveden pod brojem M-VII-18/18. U tužbi Srpske koalicije, između ostalog, navedeno je i sledeće:\n''Srpska koalicija - Saša Dragović u Кolašinu je legitimna isto koliko i koalicija DF-a, koja takođe nema tzv. osnivački akt, na koga se pozivaju podnosioci prigovora. Osnivački akt proističe iz procesa formiranja političke partije, dok je koalicija zapravo savez stranaka koje ugovorom regulišu interna prava i obaveze.\nU dijelu prvog prigovora "četvorke iz Кolašina" navodi se, citat: "Izborna prijava nije bila ovjerena pečatom Srpske koalicije, niti potpisana od strane predsjednika te partije Dobrila Dedeića. Podnosilac liste nije dostavio ni programski ni osnivački akt." Dakle, podnosilac prigovora je kontradiktoran, neznaven i ne razumije da je Srpska koalicija savez stranaka, a ne jedinstvena partija. Dedeić je predsjednik Srpske liste, članice koalicije, a Srpska koalicija nema predsjednika, niti osnivački akt koji imaju pojedinačne partije.\nŠto se tiče liste kandidata Srpske koalicije - Saša Dragović od 01. maja i dopunjene liste, o tome posjedujemo urednu i čitljivu dokumentaciju, koja je proslijeđena OIК-u i koju ne može osporiti niko, pa čak ni podnosioci prigovora.\nPredstavnici Srpske koalicije nijesu uspjeli tokom jučerašnjeg dana dobiti rešenje DIК-a, u prostorijama te organizacije o poništenju naše izborne liste u Кolašinu. Zato je Ustavni sud poslednja prirodna instanca u ovoj državi koja treba da nas zaštiti od klasične političke hajdučije nekoliko stranaka i koalicija.\nNa kraju, Srpska koalicija - Dobrilo Dedeić u Podgorici i Srpska koalicija - Slavko Fuštić u Bijelom Polju, dostavile su identične akte Opštinskim izbornim komisijama, kao i Srpska koalicija - Saša Dragović u Кolašinu. Iako identične kao i ona u Кolašinu, u smislu prateće dokumentacije (bez tzv. ''osnivačkog akta'' Srpske koalicije), te liste su verifikovane i već su dobile i brojeve na glasačkom listiću. Dakle, prirodno je da svaka lista Srpske koalicije bude prihvaćena ili da sve tri budu poništene, baš kao i liste DF-a, počevši od one u Кolašinu”, zaključuje se u saopštenju Srpske koalicije.


Prijava poslodavaca za dualno obrazovanje do kraja januara | Unija Poslodavaca Srbije\nSvi poslodavci koji žele da se uključe u sistem dualnog obrazovanja u školskoj 2021/2022 godini, mogu to da učine do 31. januara, podnošenjem online prijave, dostavljanjem Izjave o spremnosti za uključivanje i zahteva za akreditaciju preko veb portala Privredne komore Srbije (PKS) na kojem je neophodna registracija.\nTakođe, od 2021/2022 školske godine, a na inicijativu privrede, uvode se i novi obrazovni profili, kao što su tehničar za oblikovanje nameštaja i enterijera, obućar, trgovinski tehničar, stolar i tehničar štampe.\nMeđu prioritetima privrede Srbije je i potreba za kvalitetnim stručnim kadrom, jer samo tako se može govoriti o održivosti poslovanja. Dualno obrazovanje je dobar korak ka ovom cilju i služi navedenom prioritetu, s obzirom na to da ovaj model podrazumeva da đaci direktno u industriji uče svoj posao, istovremeno stičući i preduzetničke veštine. A poslodavci posle pri zapošljavanju imaju daleko manje troškove obuke.\nOvo sve je razlog što je reforma obrazovanja visoko u agendi Unije poslodavaca Srbije, i razlog našeg učešća u kreiranju dualnog modela obrazovanja isključivo spram potreba privrede. Inače ovaj deo sistema srednjeg obrazovanja i vaspitanja je zaživeo od školske 2019/2020.\nSpisak svih obrazovnih profila za školsku 2021/2022 godinu možete pogledati ovde.


1.2.2021.- od danas stvarajte budućnost kakvu želite - Zdrava i prava\nDanas 1.2.2021. je magičan dan za ispunjenje želja – niz brojeva 1-2-2-2-1 pomaže da pošaljete dobre vibracije ka Univerzumu. U numerologiji određeni nizovi brojeva se smatraju srećnim, a naročita simbolika tumači se kada je reč o jednom od najsrećnijih nizova, a to je niz u kojem se više puta javljaju broj 2 i 1.\nDanas je 1.2.2021. godine, što znači da je na energetskom nivou dominantan niz brojeva 1-2-2-2-1.\nU ovom nizu porimećujemo tri dvojke i dve jedinice, a evo koje je njegovo simbolično značenje!\nBroj 1 označava asertivnost, novi početak i jedinstvenost. To je broj motivacije i otvorenih prilika za napredovanje – trenutak kada treba dobro da posmatramo znakove oko sebe i započnemo novi put ka uspehu. Broj 1 nas podstiče da zakoračimo iz svoje zone komfora i prepustimo se novim avanturama i prilikama koje život donosi.\nBroj 2 je simbol balansa i harmonije, nade i poverenja. Njegov uticaj se ogleda u tome da nas podstakne da posmatramo sebe u pravom svetlu, osetimo i oživi o svoje talente i pronađemo istinksu životnu svrhu.\nKada se broj 1 i 2 spoje u istom nizu, poručuju nam da je trenutak da se dublje povežemo sa svojom intuicijom i fokusiramo se na poruke koje nam ona svakodnevno šalje.\nUpoznajte sebe bolje, svoje dobre i loše strane, locirajte svoju stazu ka srećnom životu i osvestite svaki potencijal koji imate u sebi.\nOvo je dan kada bolje razumemo svoje životno putovanje, pa je idealna prilika da kreirate planove za budućnost. Očistite svoju energiju i spremite se za talas dobrih i važnih odluka koje mogu predstaviti dobre korake ka budućnosti kakvu želite.\nPrvobitno je važno da poradite na svojim mislima jer su one seme vaše realnosti. Pozitivne misli i vera u sebe su dobar početak kada se upustite u traganje za srećom i uspehom, ali važno je da se ne plašite pada, jer Univerzum je tu da vam čuva leđa – u svakom trenutku, na svakom mestu.\nDanas počnite sa vežbama zahvalnosti. Kada je reč o pozitivnoj energiji i Zakonu privlačenja, zaghvalnost je neophodna kako biste mogli u životu da ostvarite svoje planove. Napišite spisak stvari na kojima ste zahvalni i pošaljite dobre vibracije ka Univerzumu!


Očekuje se i potpisivanje ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji, kako bi se pronašao najbolji način za natkrivanje Koštičkog i Gluvaćkog potoka, čime bi se obezbedio veliki broj preko potrebnih parking-mesta.\nBAZEN Dotrajali tobogan , Foto N. Janković\n- Pored ovih radova, ugovor će predvideti izradu projektne dokumentacije za kompletnu rekonstrukciju obaloutvrde od naselja Turica do Volujačkog potoka, čime bi se rešio problem plavljenja. Procenjena vrednost projekta je oko pet miliona dinara, a samog posla - oko dva miliona evra. Želimo da realizujemo ovaj projekat radi izgradnje sportskog kompleksa u naselju Turica - naglasio je Nikola Maksimović, direktor JP "Užice razvoj".\nUZ najave o investicijama na Đetinji, reku je stigla nova nevolja. Radi održanja biološkog minimuma, uskoro će se sa brane Vrutci - umesto kvalitetne vode sa vodozahvata - ispuštati potencijalno toksična voda najlošijeg kvaliteta, sa dna brane. Ova voda je za nekoliko stepeni hladnija, a na pitanja da li će to uticati na biljni i životinjski svet, te da li će ovaj potez označiti konačan odlazak kupača sa Gradske plaže zasad niko ne odgovara.\nS obzirom na to da značajnijih ulaganja "Srbijavoda" za potrebe Užičana nije bilo nekoliko poslednjih godina, Ere se nadaju da će saradnja sa republičkim javnim preduzećem dovesti do zajedničkog ulaganja u rekonstrukciju čeličnih ustava na Gradskoj plaži, a vrednost ovog posla procenjena je na oko 40 miliona dinara.\nNedavno je najavljeno i to da će dotrajali bazen na otvorenom, prepoznatljiv po toboganu za najmlađe kupače, biti u potpunosti rekonstruisan.\n- Želimo da najmlađe sugrađane vratimo na Gradsku plažu. Školjka bazena biće potpuno rekonstruisana i popločana, izgradićemo tribine i atraktivne sadržaje, a ubuduće voda u bazenu neće biti ona iz Đetinje, već iz gradske mreže - dodao je Maksimović.\nUžice Nikola Maksimović JVP "Srbijavode" JP "Užice razvoj" parking mesta sanacija obale


Britanski psihijatri upozoravaju na mogući "cunami" mentalnih bolesti zbog problema nagomilanih tokom perioda izolacije i karantina usled epidemije korona virusa.\nStručnjaci su naročito zabrinuti da deca i stariji nemaju neophodnu podršku s obziromj na zatvorene škole, samoizolaciju i strah od bolnica.\n- Već sada vidimo razoran uticaj Kovida 19 na mentalno zdravlje, sve je više ljudi u krizi - kaže profesor Vendi Bam, predsednik Kraljevskog koledža za psihologiju, prenosi BBC.\nZA DAN PREMINULO 210 LJUDI Velika Britanija druga na svetu po broju smrtnih slučajeva, odmah iza SAD\nViše od četvrtine žrtava korone u Engleskoj imalo dijabetes\nU anketi među 1.300 psihijatara širom Velike Britanije, njih 43 odsto ukazalo je na značajan porast hitnih slučajeva, dok je 45 odsto prijavilo manji broj rutinskih zakazivanja.\n- Zabrinuti smo i za ljude kojima sada treba pomoć ali je ne dobijaju. Naša bojazan je da karantin nagomilava probleme koji bi potom mogli da dovedu do cunamija istih - rekao je Bam.\nMnogi od 1.000 ljudi koji su učestvovali u ispitivanju, kažu da im je od početka pandemije mentalno zdravlje pogoršano zbog poremećaja dnevne rutine.


Minimum kontrole na graničnim prelazima tokom praznika - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Minimum kontrole na graničnim prelazima tokom praznika\nMinimum kontrole na graničnim prelazima tokom praznika\nZamenik direktora Uprave carina Srbije Veselin Milošević izjavio je danas da je carinska služba potpuno spremna za povećan priliv putnika i teretnih vozila tokom praznika.\n0Piše: FoNet 12. decembra 2019. 14.59\nFoto: FoNet/Uprava carina\nU saopštenju Uprave carina navodi se da su se danas na graničnom prelazu Horgoš sastale delegacije carinskih administracija Srbije i Mađarske, kako bi razmotrile mogućnosti za uvođenje mera kojima bi tokom praznične sezone prelaz granice bio olakšan.\nIdeja o minimumu graničnih kontrola, koje bi se primenjivale u putničkom saobraćaju od 15. decembra do 15. januara, što je već dogovoreno na sastancima zvaničnika ministarstava unutrašnjih poslova obe zemlje, prihvatljiva je i za carinske administracije.\nZbog toga je dogovoreno da se carinske formalnosti u predstojećem periodu maksimalno relaksiraju u okvirima zakonskih mogućnosti, kako bi i promet robe bio olakšan.\nUbrzanju teretnog saobraćaja na Horgošu značajno će doprineti i planirano proširenje parking prostora, kao i izgradnja izlaznog kamionskog terminala, navodi se u saopštenju sa sastanka.\ncarina, granica, Horgoš, kamioni, uprava carina, veselin milosevic


Koliko će Fejsbukov eksperiment uticati na ionako krhku slobodu srpskih medija? | Nova Ekonomija\nSrbija je među par zemalja u kojima Fejsbuk isprobava nove funkcije, piše Dojče vele (DW).\nMediji će tome morati da se prilagode, ocenjuju IT-stručnjaci.\nDa li će to još više pogoršati ionako lošu situaciju kada je reč o medijskim slobodama?\nDruštvena mreža Fejsbuk odlučila je da u Srbiji, Kambodži, Slovačkoj, Šri Lanki, Boliviji i Gvatemali isprobava neke nove funkcije.\nSuština tih eksperimentalnih promena jeste da su objave organizacija sada sklonjene sa stranica za priliv objava (News feed), i premeštene u takozvani Explore feed.\nAko pojedine organizacije žele da se te objave vrate u News feed – one će za to morati da plate. To je u tih šest zemalja već izazvalo dramatične promene: slovački mediji navode da je vidljivost medijskih objava smanjena za čak dve trećine, a u Kambodži procenjuju da se pad kreće od 20 odsto, pa sve do toga da ima onih koji tvrde da sada imaju svega 2.000 pregleda umesto nekadašnjih 12.000.\nSrbija nema neke precizne podatke, ali ti noviteti na Fejsbuku u svakom slučaju nikoga nisu oduševili. Naročito su zabrinute medijske kuće. Posebna panika nastala je u zemljama koje imaju nizak nivo medijskih sloboda i u kojima su društvene mreže značajni informativni kanali.\nMediji pretrpali Fejsbuk\n"Mislim da se Fejsbuk odlučio na taj korak kako bi na nekoliko tržišta – ona koja nisu toliko kritična za njihov profit – proverio koliko korisnici žele da vide samo objave svojih prijatelja, ili žele i brendirani sadržaj", ocenjuje za DW Vladimir Ćuk, predavač na Social Media Akademiji.\n"Jer, brendirani sadržaj je u jednom trenutku toliko preplavio Fejsbuk-fid, da su objave prijatelja postale gotovo nevidljive. Suština ovog testiranja jeste da nateraju stranice na promenu strategije pristupa Fejsbuku, ali i na promenu strategije pristupa korisnicima".\nOvim potezom Fejsbuka najviše su pogođeni oni koji su imali i najviše objava, a to su uglavnom stranice koje se bave novinarskim zanatom, ističe Vladimir Ćuk.\n"Pojedini mediji imaju po 40 do 60 postova dnevno i na taj način prilično zatrpavaju fid. Tu više nije reč o kvalitetu sadržaja, već o potrebi da budu što prisutniji na Fejsbuku. Uvođenje opcije Explore feed sada smanjuje vidljivost objava (reach) na dva načina: samim uvođenjem Explore feed, a takođe i unutar njega, pojavljuju se stranice koje nikada niste lajkovali, a idu kao predlog Fejsbuka. Tako da će najviše biti pogođeni oni koji su svoju strategiju zasnivali na objavljivanju što više sadržaja na dnevnom nivou", objašnjava Ćuk.\nLoše stanje tradicionalnih medija u Srbiji uslovilo je veliku popularnost društvenih mreža, koje su na neki način postale alternativni mediji. Vidljivi i manje vidljivi pritisci na medije doveli su do rasta značaja društvenih mreža. Na taj način su Fejsbuk i Tviter postali mesta na kojima se dobar deo populacije informiše o pre svega političkim dešavanjima.\n"To je logična posledica zauzimanja tradicionalnih medija od strane vlasti", kaže za DW urednik Kikindskih novina i potpredsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Željko Bodrožić.\n"Društvene mreže su, uz pojedine portale, tako postale odušak slobodne javnosti i jedini izvor alternativnih informacija".\nMeđutim, Bodrožić upozorava da su društvene mreže sjajan dodatak, ali da one ne mogu biti zamena za tradicionalne medije.\n"A onda imamo i poseban problem za tu nekakvu slobodu na društvenim mrežama, a to je ofanziva vlasti, odnosno Srpske napredne stranke (SNS): ne može baš da zabrani ili limitira korišćenje interneta, ali može da ofanzivom svojih botova obesmisli i neke slobodne izvore informisanja na društvenim mrežama".\nNužna promena strategije\nPojedini analitičari već su primetili da je ovo klasičan pay to play momenat – ili u slobodnom prevodu: platite ako želite promociju svojih sadržaja. Potez Fejsbuka bi stoga mogao da se posmatra i kao način da se korisnici nateraju ili da više novca ulažu u promociju svojih sadržaja, ili da se ponašaju pametnije, smatra Vladimir Ćuk.\n"To znači da se, recimo, mediji manje fokusiraju na kvantitet objava već na one priloge koji pokazuju da su čitani i da imaju interakciju sa ljudima".\nA pored toga, sam Fejsbuk je objavio da je ovo limitiran test i da se neće globalno primenjivati, dodaje Ćuk. Ali, svejedno, nastavlja on, ovo je ipak neka vrsta upozorenja i mnogi bi trebalo da razmisle o svojoj dugoročnijoj strategiji pristupa onlajn-kanalima:\n"Jer, ovo što se dešava na Fejsbuku verovatno će početi da se dešava, uz neka dodatna ograničenja, i na drugim onlajn-kanalima. To će mnoge naterati da ljudima daju ono što oni zaista žele da gledaju".\nSurogat za tradicionalne medije\nAko se ponovo vratimo na činjenicu da je baš Srbija među šest zemalja u kojima se isprobavaju nove Fejsbuk-funkcije, moglo bi se reći da je toj zemlji, u uslovima primetnog medijskog mraka, još samo to falilo.\nŽeljko Bodrožić i sam primećuje bizarnost takvog sleda događaja i kaže da je "Srbija ionako poprilično lišena javnosti i javnog mnjenja i da je zanimljivo da sada baš mi budemo prvi na spisku gde će se Fejsbuk oprobati i vršiti neke eksperimente. A s druge strane, imamo vlast koju samo zanima kako da opstane što duže na vlasti, i onda sede i razmišljaju kako da doakaju svakom opozicionom glasu u Srbiji".\nSve to, prema rečima Bodrožića, ostavlja loše posledice po društvo i politički život, jer sada umesto normalne komunikacije mi imamo jedan šum od toliko bespotrebnih i iskrivljenih informacija. A onda se tešimo da bar na društvenim mrežama imamo neku raspravu. Koliko god društvene mreže bile korisne, to je jedna pričaonica gde najčešće pobeđuje onaj ko je najglasniji, najbezobrazniji i najvulgarniji.


Dančenko: Ne mislim da će Buš i Putin postići značajniji dogovor o Kosovu\nDa li kosovsko pitanje predstavlja probu za nove odnose izmedju SAD i Rusije i šta se u tom pogledu može očekivati od predstojećeg susreta predsednika Buša i ruskog predsednika Vladimira Putina, početkom jula. Kolega Branko Mikašinović zamolio je za odgovore na ta pitanja Igora Dančenka, analitičara u vašingtonskom institutu Brukings.\nDANČENKO: Budući status Kosova je jedno od brojnih spornih, ali ključnih pitanja izmedju SAD i Rusije. Rusija smatra da bi nezavisnost Kosova uspostavila opasan presedan, dok ga SAD smatraju jedinstvenim slučajem. Priznanje nezavisnosti bi ipak izazvalo moguću reviziju medjunarodnog sistema i vrednosti. Zapad svojim stavom o Kosovu dovodi u pitanje dosadašnje principe medjunarodnog sistema i inauguriše nove, čije implikcije su nepoznate i potencijlano opasne - na primer, da li će se poštovati suverenitet država i nepovredivost granica, itd. Drugim rečima, da li će secesionizam postati sastavni deo daljih kretanja u okviru medjunarodnih odnosa i faktor dezintegracije dosadašnjeg medjunarodnog sistema? Što se tiče sastanka predsednika Buša i Putina idućeg meseca, mislim da se neće postići neki značajniji dogovor i da će se to pitanje prepustiti Savetu bezbednosti UN i eventualno kasnijim pregovorima u multilateralnom okviru.\nGLAS AMERIKE: Rusija je optužila članice Kontakt grupe da su je isključile sa nedavnog sastanka u Parizu. S obzirom na razlike u gledištima Rusije i ostalih članica Kontakt grupe, kakve bi mogle da budu posledice za proces rešavanja kosovskog statusa?\nDANČENKO: Nije jasno u kom formatu su se predstavnici Kontakt grupe sastali i o čemu se specifično razgovaralo, ali u svakom slučaju isključenje Rusije govori o dve stvari: da je Kontakt grupa delovala mimo pravila i da možda nastoji da pronadje rešenje mimo ruskih interesa. Kontakt grupa je, medjutim, izgubila dosta od svog značaja proteklih godina, u poredjenju sa 90-tim godinama prošlog veka. U svetlu rezolucije UN 1244, koju Rusija podržava, pitanje budućeg statusa Kosova će najverovatnije biti rešeno u Savetu bezbednosti UN, a ne unutar Kontakt grupe. Sastanak Kontakt grupe u Parizu možda je bio i signal Moskvi da usaglasi svoj stav o Kosovu sa drugim članicama te grupe.\nGLAS AMERIKE: Koliko je značajna sugestija francuskog predsednika Nikolasa Sarkozija da se odluka o budućem statusu Kosova odloži za šest meseci?\nDANČENKO: Neke zemlje, kao što su Rusija, Francuska, a moguće i Nemačka vide sugestiju predsednika Sarkozija kao konstruktivan potez. Veoma intenzivna podrška SAD nezavisnosti Kosova proteklih godina, koju je predsednik Buš i nedavno ponovio u Tirani i Sofiji, suprotno uzdržanijem stavu nekih zemlja Evorpske unije, mogla bi da podstakne jači otpor Evrope, jer, eto, Sarkozi je veoma pro-američki nastrojen, a njegova sugestija se odbacuje. Mislim da francuska sugestija predstavlja odmeren pristup, koji uzima u obzir činjenicu da će i Kosovo i Srbija, zajedno ili odvojeno, postati članice Evropske unije, a važno je da to ne postanu kao neprijateljske zemlje, što bi moglo da poveća mogućnost regionalnog konflikta i destabilizuje samu Evropsku uniju.\nGLAS AMERIKE: Kakva bi mogla da bude uloga regionalnih zemalja u rešavanju budućeg statusa Kosova?\nDANČENKO: Rešenje kosovskog pitanja je podjednako važno za velike zemlje Evropske unije, Rusiju i SAD, koliko i za zemlje Balkana. Ima indicija da Rusija, kao i neke zapadne zemlje, iza zatvorenih vrata vrše pirtisak na, na primer, Bugarsku i Grčku, da se izjasne o svom stavu u vezi sa budućim statusom Kosova i pomognu u razjašnjenju evropske pozicije.


NSinfo: Gasprom uložio 2,5 milijarde evra u NIS\nGasprom uložio 2,5 milijarde evra u NIS\nU proteklih devet godina ruska kompanija "Gasprom njeft"\nuložila je u razvoj NIS-a oko dve i po milijarde evra, izjavio je zamenik generalnog direktora "Gasprom njefta" Aleksandar Dibalj.\nDibalj je za "Večernje novosti" rekao da se NIS od nacionalne srpske kompanije pretvorio u značajnog igrača na energetskom tržištu čitavog balkanskog regiona i da se razvoj te firme nastavlja.\nOn je dodao da je zadovoljan načinom na koji "Gasprom njeft" radi u Srbiji i saradnjom sa Vladom Srbije.\n"Kada smo kupili NIS to je bila stagnirajuća kompanija sa gubicima i bez ikakvih izgleda. Sada je NIS postao profitabilna kompanija koja značajno doprinosi budžetu Srbije", rekao je Dibalj.\nDibalj je naveo da će NIS, zahvaljujući novom postrojenju duboke prerade nafte u Rafineriji nafte u Pančevu, čija će izgradnja uskoro biti gotova, postati jedno od najboljih preduzeća na svetu po ključnim pokazateljima efikasnosti.\n"Prvi je NIS počeo da se bavi alternativnom energijom i tradicionalnom elektrogeneracijom. Tako, u saradnji sa 'Gasprom energoholdingom', kompanija radi na realizaciji projekta termoelektrane na teritoriji Rafinerije nafte Pančevo. Planiramo da elektrana počne sa radom do kraja 2020. godine", kazao je Dibalj i dodao da NIS planira i realizaciju projekta vetroparka Plandište.\nPrema njegovim rečima, obim investicija za oba projekta iznosi oko 300 miliona evra, a velike investicije "Gasprom njefta" daju rezultate uočljive za srpsku ekonomiju i stvaraju mogućnost za strateški razvoj Srbije u budućnosti.\nizvor: Tanjug, novosti.rs, agencije, foto: NSinfo\n... ap vojvodina, biznis, ekonomija, investicije, liman, Novi Sad, posao, srbija


Šta je sa cenom ulja - Domaćinska kuća\nKuća » Događaji » Šta je sa cenom ulja\nŠta je sa cenom ulja\nIlustracija:ulje, foto: pixabay\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija pažljivo će na dnevnom nivou pratiti dalji razvoj situacije na tržištu ulja i u skladu s tim predlagati adekvatne mere, kažu u tom ministarstvu povodom poskupljenja suncokretovog ulja.\n„Cena sirovog suncokretovog ulja u crnomorskom regionu trenutno se kreće oko 1.525 dolara po toni, što je rast od 16 odsto u odnosu na februar ove godine, a više nego dvostruko veći rast u odnosu na isti period prošle godine kada je cena sirovog suncokretovog ulja iznosila 665 dolara po toni“, kaže Kandić.\n„Da li će cena na dalje biti na ovom nivou ili će ulje biti skuplje to će isključivo zavisiti od budućeg roda, kod nas i u svetu i dešavanja na svetskom tržištu“, rekla je za Tanjug direktorka Udruženja Žita Srbije Sunčica Savović.\n„U godini pandemije povećana je tražnja za poljoprivredno-prehrambenim proizvodima u svetu, a ove godine takav trend se nastavio na svetskom trzištu i to u većoj meri za biljna ulja nego za uljarice“, rekla je Savović.\n„Nakon avgusta, odnosno u septembru tek možemo sa sigurnošću davati prognoze u vezi sa daljim kretanjem cena, a u zavisnosti od veličine novog roda suncokreta u svetu“, rekla je Savović.\n„U drugoj polovini marta cene suncokretovog i palminog ulja na svetskim berzama dostigle su najviši nivo u proteklih 13 godina, cene sojinog ulja u proteklih osam godina“, rekla je Savović.\nNavela je da je ovakav drastičan skok cena bio uzrokovan istovremeno malim zalihama palminog, sojinog, suncokretovog i repicinog ulja u svetu zbog manje od očekivane prošlogodišnje proizvodnje ovih uljarica i sve manjih zaliha dostupnih za trgovinu, ali i aktivnostima finansijskih fondova na svetskim berzama, odnosno rastom tražnje za biljnim uljima.\n„Prinosi suncokreta u proteklih sedam godina na nivou zemlje se kreću od 2,7 do 3,2 tone po hektaru i sa takvim prinosima očekujemo i u ovoj godini rod na nivou do 700.000 tona“, rekla je Savović.\n„Naše tržište suncokreta aktivno je samo mesec-dva dana nakon žetve koja se jednom godišnje odvija u Srbiji, svakog avgusta. U tom periodu uljare i izvoznici otkupe od poljoprivrednih proizvođača sve količine i sve zalihe suncokreta u ovom trenutku nalaze se kod uljara“, rekla je Savović.\nPrevPrethodnaKakva je situacija sa organskom stočarskom proizvodnjom\nSledećaPodsticaji za poljoprivreduNext\nProgram rasporeda i korišćenja subvencija za očuvanje i razvoj tradicionalnih zanata u 2021. godini\nMinistarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, usvojilo je Program rasporeda i korišćenja subvencija za očuvanje i\nKada pogledamo proizvodnu u 2020. godinu koja je na izmaku, a vezana je za voćarsko\nPoskupljenje ulja pojedinih proizvođača u Srbiji oko desetak odsto posledica je viših otkupnih cena te


- Odmah posle susreta sa Salcburgom okrenuli smo se meču sa Čukaričkim. Potpuno spremni dočekujemo tu utakmicu jer, kako naš trener Milojević uvek ističe, najbitnija je samo prva sledeća. Jak tempo je prisutan na našim treninzima i svi smo maksimalno spremni i motivisani. Daćemo sve od sebe da zabeležimo još jednu pobedu i da nastavimo sa stopostotnim učinkom u domaćem prvenstvu – rekao je Jevtović, a prenosi klupski sajt.\nKako ocenjuje, umor neće predstavljati problem crveno-belima.\n- Imamo veliki fond igrača, na svakoj poziciji po dvojicu ili trojicu odličnih fudbalera. Naš stručni štab najbolje zna šta radi, koga god da uvrste u startnu postavu sigurno će to biti dobitna kombinacija. Mi živimo za utakmice i uspehe, tako da nam ne predstavlja problem to što igramo na svaka tri dana, već nas dodatno motiviše.\nJevtović očekuje da ekipu na put u Salcburg isprate pune tribune i odlična atmosfera na stadionu.\n- Videlo se protiv Salcburga koliko nam znači podrška sa tribina. Neverovatno je to što su "delije" našle način da ih i na praznom stadionu čujemo. Meč sa Čukaričkim će biti odlična prilika da nas podrže i zato ih zovem da dođu u što većem broju i da, nadam se, zajedno proslavimo novu pobedu – poručio je Jevtović.


Nemci veruju u inovacije i tehnologiju, uz dozu skepticizma | Novinska agencija Beta\nTEHNOLOGIJA | 13.11.2020 15:35 > 13.11 15:35\nIako Nemce prati glas da su nepoverljivi prema novotarijama, dve trećine stanovnika Nemačke očekuje da će inovacije i tehnološki napredak u narednih 15 godina pozitivno uticati na njihov život, naročito na mobilnost i transport, snabdevanje energijom i suzbijanje klimatskih promena.\nS izbijanjem pandemije KOVIDA-19, kod Nemaca je vidijivo porasla i želja da se podstiču inovacije u oblasti zdravstva, nege, i u obrazovanju, pokazuje najnovija anketa nemačke Fondacije Bertelsman, sprovedena medju 12.000 gradjana u sedam evropskih zemalja.\nAketa "eupinions" pokazuje da 65 odsto Nemaca očekuje da tehnološke inovacije i digitalizacija u narednih 15 pozitivno utiču na njihov život, a svega petina ima negativna očekivanja kada je reč o budućim tehnologijama i digitalizaciji, preneo je portal Euraktiv Srbija.\nU tome se Nemci, kako je pokazalo istraživanje, ne razlikuju mnogo od svojih evropskih suseda. Najviše optimizma pokazali su Poljaci, sa 77 odsto, a odmah za njima Španci sa 76 odsto, zatim slede Italijani sa 73 odsto i gradjani odnedavno bivše članice EU, Velike Britanije sa 69 odsto.\nNešto manje poverenja od Nemaca u pozitivan uticaj tehnoloških inovacija pokazali su Holandjani (62 odsto), a na kraju tabele su Francuzi (56 odsto) koji sa 26 odsto ujedno prednjače po strahovanju da će inovacije i digitalizacija u budućnosti negativno uticati na njihov život.\nPozitivna očekivanja Nemaca od inovacija odnose se prvenstveno na pet tematskih oblasti. Na pitanje u kojim sferama života u narednih 15 godina očekuju napredak i pozitivan razvoj, polovina ispitanih nemačkih gradjana navela je mobilnost i transport a okruglo jedna trećina snabdevanje energijom. Napredak u zdravstvu očekuje 31 odsto, u ekologiji i borbi protiv klimatskih promena 28 odsto i u obrazovanju 26 odsto.\nAnketa je pokazala da u tom pogledu nema velikih razlika medju stanovnicima sedam obuhvaćenih zemalja, pošto u ukupnom proseku takodje prednjači mobilnost sa 41 odsto, a slede zdravstvo (39 odsto), snabdevanje energijom (28 odsto), zaštita čovekove okoline i klime (27 odsto) i obrazovanje (26 odsto).\nOno što Nemce, prema anketi, donekle izdvaja od njihovih suseda je relativno visok senzibilitet prema problemu zaštite ličnih podataka, pa tako 45 odsto učesnika ankete u Nemačkoj strahuje da će inovacije i digitalizacija u budućnosti imati negativne posledice u toj oblasti.\nTo je ujedno i najveća briga Nemaca vezana uz inovacije, a sa 41 odsto sledi strah da će tehnološki napredak uticati na gubitak radnih mesta, pa tek onda u znatno manjem postotku bojazan od posledica na odbranu i bezbednost (20 odsto) i na čovekovu okoliniu (17 odsto).Ostalih šest zemalja obuhvaćenih anketoma znatno manje dele strah Nemaca od zloupotrebe ličnih podataka, što pokazuje i ukupan prosek koji iznosi 36 odsto, a spisak negativnih očekivanja sa prosečnih 40 odsto predvodi strah od gubitka radnih mesta.\nIspitivanje javnog mnjenja pokazalo je da je kriza sa korona virusom u velikoj meri pojačala želju gradjana za ciljanim inovacijama u konkretnim sferama života.\nU poredjenju sa sličnom anketom sprovedenom u leto 2019. godine, u ovogodišnjoj anketi je se znatno više učesnika založilo za snažnije podsticanje inovacija u zdravstva i negovateljstvu.\nU ovom trenutku 49 odsto Nemaca smatra da su inovacije najpotrebnije upravo u toj oblasti, što je 13 procentnih poena više nego u prethodnoj anketi. Sledi ekologija sa 48 odsto, a na važnosti su u očima gradjana dobile i inovacije u oblasti obrazovanja (30 odsto).\nU isto vreme velika većina Nemaca, ali i ostalih anketiranih gradjana Evrope, želi jaču saradnju država EU kako bi se ubuduće osnažile inovacije i konkurentnost. Svega 12 odsto Nemaca veruje da u države EU u oblasti tehnoloških inovacija treba manje da saradjuju i da se treba pojačano okrenuti nacionalnim rešenjima.\nŽelju za tešnjom evropskom saradnjom u velikoj meri objašnjava i stav anketiranih prema oštroj globalnoj konkurenciji. Tako većina učesnika ankete misli da Evropa ozbiljno zaostaje za SAD i Kinom kada je po tehnologijama važnim u budućnosti, kao što su veštačka inteligencija, i alati i metodi za rukovanje velikim skupovima podataka (Big Data) i blokčejn bazama podataka.\nSamo 11 odsto anketiranih stanovika Starog kontinenta smatra da je Evropa inovativnija od SAD, 37 odsto misli da su na istom nivou, a 52 odsto da su SAD dalje odmakle. Mišljenje Nemaca je u tom pitanju samo je malo pozitivnije od proseka.\nSlično razmišljanje anketa je pokala i o Kini, pošto 15 odsto anketiranih misli da je Evropa inovativnija, ali 59 odsto veruje da Kina prednjači u pogledu ključnih tehnologija budućnosti. I u toj proceni su ukupnom proseku najbliži anketirani gradjani Nemačke, sa 17 odsto i 59 odsto.


Iskusni štoper je ponovo prikazao prgavi karakter u punom sjaju kada je nervozno nasrnuo na Rahima Sterlinga.\nEngleski tim je slavio protiv portugalskog sa 3:1, mada je Porto postigao prvi gol na meču.\nPepe je prvo oborio Sterlinga, pomislio da je engleski reprezentativac simulirao, te mu se uneo u lice, a potom ga podlo udario u prolazu kolenom dok je ležao.\nSterling je bio na meti štopera, Pepe je prvo nad njim napravio penal u prvom poluvremenu, da bi ga u nastavku par puta grubo oborio.\nMnogi navijači Mančester sitija smatrali su da je trebalo da se zbog ove situacije oglase iz VAR sobe i signaliziraju kazneni udarac.


Polovni Loglift ostale komponente oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Šumarska oprema > Priključci > Ostale komponente > Loglift\nPolovna Loglift ostale komponente na prodaju\nPregledaj oglase polovnih Loglift ostale komponente oglasa na prodaju. Možete sortirati Loglift ostale komponente oglase po ceni, godini proizvodnje ili državi. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više ot Loglift ostale komponente u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista lista polovnih Loglift ostale komponente za prodaju. Ako zelite da vidite neki oglas, kliknite na polje za potvrdu pored tog oglasa, dodajte ga u omiljene oglase ili ga uporedite sa nekim drugim oglasom. Ako zelite detaljniju pretragu, idite na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Prvi put pred ovoliko publike, evo utisaka naših rukometaša... - Sportske.net\n"Ići ćemo na pobede do kraja Svetskog prvenstva i moramo u borbi za plasman da pobedjujemo zbog budućnosti. Napravili smo korak napred u odnosu na prošlu godinu. Treba da izvučemo što veću korist sa ovog turnira", rekao je Cupara u Berlinu.\nSrbija je završila učešće u grupnoj fazi na Svetskom prvenstvu porazom 31:23 od domaćina Nemačke. Sledi borba za plasman.\n"Igrali smo dobro do nekog 50. minuta, nosili smo se dobro. Posle je usledilo nekoliko tehničkih grešaka i to nas je koštalo", kazao je Cupara.\nNemanja Ilić je bio zadovoljan većim delom.\n"Dobro prvo poluvreme i deo drugog. Na kraju smo izgubili 'glavu', koncentraciju i došli do rezultata koji nije realan. Pokazali smo lepšu sliku nego što je bila ranije, borili smo se do kraja i već to je uspeh", rekao je Nemanja Ilić.\nMilan Milić je kazao da je srpski tim igrao bez straha pred punom halom u Berlinu.\n"Bez straha smo počeli, iako smo igrali pred 16 hiljada gledalaca. Igrali smo dobro, ali nam je posle posustala koncentracija, grešili smo. Razlika nije realna, zaslužili smo bolje, a biće bolje u narednom periodu", rekao je Milić.\nMladi rukometaš Metaloplastike je naveo da mu je učešće na svetskom šampionatu podstrek da napreduje.\n"Prvi put u životu sam igrao pred ovoliko publike, stvarno sam presrećan što sam na Svetskom prvenstvu. Veliko iskustvo za mene i podstrek da u narednim godinama radim još više", kazao je Milić.\nReprezentacija Srbije je u Grupi A imala učinak od po jedne pobede i nerešenog rezultata i tri poraza.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Najviše investicija iz Mađarske, BiH i Rusije\n23. 09. 2019. 06:44 >> 06:43 0\nTako je neto priliv stranih direktnih investicija za sedam mjeseci ove godine iznosio 241,5 miliona eura, što predstavlja povećanje od 23 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine.\nNajviše je uloženo u takozvani interkompanijski dug 173 miliona eura, što predstavlja investicije koje ne povećavaju osnovni kapital. Vrijednosti kompanija i banaka uvećane su stranim ulaganjima od 167,8 miliona eura, nerezidenti su u nekretnine uložili 94,3 miliona, dok su ostale investicije iznosile 13 milona eura.\nCBCG prati ulagače iz 40 zemalja čiji su ukupni prilivi u našoj zemlji dostigli 332,5 miliona eura, dok je iz ostalih zemalja svijeta pristiglo 115,7 miliona eura, od kojih se polovina odnosi na investicije u crnogorske firme i banke.\nOd početka godine do kraja jula, Mađarska je bila prva na listi država iz kojih se investira u našu zemlju, i to sa 51,7 miliona eura. Kroz nekretnine u našoj zemlji njihovi državljani su uložili 2,9 miliona, dok se na otplatu interkompanijskog duga odnosi 3,8 miliona eura. Tako su ulaganja u crnogorske banke i kompanije najviše tri firme iz ove države iznosile tačno 45 miliona eura.\nNa drugom mjestu su investitori iz Rusije, iz koje potiče 41 milion eura. Državljani ove zemlje nastavljaju najviše da doprinose bilansu Crne Gore kupovinom nekretnina, a za sedam mjeseci ta vrijednost iznosila je 22,73 miliona eura. Kroz interkompanijski dug uložili su 17,6 miliona, dok su direktne investicije u crnogorska preduzeća iznosile samo 722.533 eura.\nBosna i Hercegovina našla se na trećem mjestu zahvaljujući 31,2 miliona koje su uložili njeni državljani. Prodajom nekretnina slilo se 1,3 miliona, interkompanijskim dugom 1,4 miliona, dok su najviše tri firme u crnogorske firme investirale 28,5 miliona eura.\nMeđu zemljama čije su firme i građani uložili ukupno više od 20 miliona eura, investicije državljana Holandije su iznosile 26,9 miliona eura, Švajcarske 21,7 miliona, te Ujedinjenih Arapskih Emirata 20,4 miliona eura. Iz Srbije se slilo 18,7 miliona eura, Turske 15,7 miliona, Njemačke 14,1 milion, a Hrvatske 10,6 miliona eura.\nZbog podataka koji se odnose na manje od tri firme, u potpunosti su nedostupni podaci vezani za firme iz Azerbejdžana i Paname, kao i podaci koji se tiču crnogorskih državljana koji su u našu zemlju “povukli” novac smanjenjem kapitala u tamošnjim bankama i preduzećima, prodajom nepokretnosti ili na osnovu interkompanijskog duga.\nUz to, takođe kada je u pitanju poslovanje naših državljana u inostranstvu, podaci koji nijesu povjerljivi odnose se na prilive novca u Crnoj Gori koji su rezultat prodaje nekretnina u državama koje nijesu na listi 40 najfrekventnijih, a čija je vrijednost 732.702 eura, te rješavanjem interkompanijskog duga od 880.980 eura sa firmama u Srbiji i još 5.000 eura u drugim državama.\nPodaci o nekretninama čijom su prodajom u našu zemlju stigla još 2,4 miliona eura povjerljive su prirode zbog malog broja investitora, a pored Azerbejdžana i Paname, odnose se na Albaniju, Hrvatsku, Kosovo, Njemačku, Srbiju, Švajcarsku i Ujedinjene Arapske Emirate. Interkompanijski dug od devet miliona eura rješavali su naši državljani u Holandiji, Kipru, Sloveniji i Ujedinjenim Arapskim Emiratima, te već pomenutom Azerbejdžanu i Panami, a takođe spadaju u podatke koji se tiču najviše tri kompanije pa ih nije moguće objaviti.


Obećana podrška Vlade BPK novim ulaganjima\n„Fortuna“ povećava proizvodnju obuće\nOva kompanija dnevno proizvodi pet hiljada pari obuće za kupce u Evropi\nTvornica obuće „Fortuna“ iz Gračanice i goraždanski „In- šeh“ namjeravaju proširiti pogon za proizvodnju obuće u Vitkovićima kod Goražda i pored postojećih 60 uposliti još 35 radnika.\nOvo je istaknuto 22.03.2007.godine tokom susreta predstavnika dva preduzeća sa zvaničnicima Bosansko-podrinjskog kantona Goražde, Premijerom Salemom Halilovićem i ministrom za boračka pitanja Admirom Pozderovićem.\nU okviru prvog projekta otvaranja krojačnice za gornje dijelove obuće, „In-šeh“ bi bio jedna cjelina i postao samostalan u proizvodnji obuće, a odmah bismo išli i s programom šivaonice, zaposlivši još 35 radnika. Imamo svu opremu, što u „Fortuni“, što u „In-šehu“, tako da neće trebati mnogo novca za otvaranje- kaže Safet Pjanić, direktor „Fortune“.\nPremijer BPK-a Salem Halilović i ministar za boračka pitanja Admir Pozderović obećali su bezrezervnu podršku poslovnim projektima preduzeća, koja su u Goraždu osigurala posao uglavnom za članove boračkih porodica. „Fortuna“ dnevno proizvodi pet hiljada pari obuće za kupce u Evropi i u potpunom je vlasništvu radnika.


iAnatomija: Naloženo zatvaranje dve lažne Apple radnje Kini\nNaloženo zatvaranje dve lažne Apple radnje Kini\nKineski zvaničnici naložili su da se zatvore dve od pet lažnih prodavnica američke kompanije “Epl” koje su otkrivene u Kuenmingu, gradu na jugozapadu Kine, dok je istraga u toku, objavljeno je na zvaničnoj internet stranici ovog grada.\nPrema izveštaju lokalnih novina, policija nije mogla da ništa da preduzme u preostale tri radnje koje su imale istaknut znak i logo “Epla”, jer u njima nisu pronadjeni lažni “Epl” uredjaji, prenela je agencija AP.\nIstraga je pokrenuta nakon što je jedna Amerikanka koja živi u Kuenmingu prošle nedelje na svom blogu objavila slike tri radnje koje su se predstavljale kao ovlašćene “Epl” prodavnice.\nOna je rekla da su prodavnice bile verne kopije prepoznatljivih “Eplovih” radnji, sa spiralnim stepenicama i plavim uniformama zaposlenih.\nAmerički proizvodjač “ajfona” i drugih popularnih uredjaja ima četiri zvanične prodavnice u Kini - dve u Pekingu i dve u Šangaju, dok veći broj prodavnica tehničke robe ima pravo prodaje “Eplovih” proizvoda.\nNaglo širenje lažnih radnji odraz je sporog napredovanja kineskih vlasti u borbi protiv neobuzdane piraterije i široko rasprostranjene proizvodnje kopiranih artikala, što predstavlja najveću prepreku u odnosima sa trgovinskim partnerima.


pink.rs | Vesić: Izmene Statuta Grada za veća ovlašćenja opština\n- Očekujem da na sednici Skupštine grada Beograda baš kao nedavno na Komisiji za promenu Statuta za novi Status glasaju i vlast i opozicija. To je lepa poruka da dobre stvari za građane treba da svi da podržimo - kaže Vesić. Izrazio je uverenje da će predstojeća sednica Skupštine grada biti prilika da se deo opozicije koji bojkotuje zasedanja gradske skupštine vrati u klupe.\n- Mogu da razumem da su opozicija vlasti, ali ako ne budu glasali za novi Statut pokazaće da su opozicija građanima - navodi Vesić. Rekao je da je vlast Dragana Đilasa 2007. godine donela Zakon o glavnom gradu, a 2011. godine Statut, kojim je grad potpuno centralizovan.\n- To je praktično značilo da su ljudi morali da putuju i po 50 kilometara, do centra Beograda, kako bi dobili jedan papir ili završili neki posao. Ali Đilas vlast razume kao i medije, dobro je ako je sve pod njegovom kontrolom, a loše ako nije - kaže Vesić.\nDodao je da se zato sada menja "poslednji ostatak Đilasove centralističke politike u Beogradu" i vraćaju se nadležnosti opštinama. "Promena Statuta grada znači da će građani moći da završavaju posao tamo gde žive i da će direktnije da odlučuju u razvoju svog grada", podvukao je Vesić.\n- Statutom iz 2011. godine, grad je centralizovan, pa su opštine, prigradske i gradske, svedene na nivo mesnih zajednica. Mladenovac, Lazarevac, Vračar ili Stari grad imaju manje ovlašćenja nego bilo koja mala opština u Srbiji, što nije normalno i otežavalo je funkcionisanje grada, ali to je bila politika naših prethodnika - rekao je Vesić.\nNaglasio je da je politika sadašnje vlasti decentralizacija grada, ali ne na uštrb efikasnosti. Objasnio je da novi Statur predviđa da će grad biti podeljen na dve zone - gradsku i prigradsku. Sedam prigradskih opština će biti u prigradskoj zoni, a 10 gradskih u gradskoj, a sve će imati veća ovlašćenja.\n- Jedna od najvažnijih promena je to što će 10 gradskih opština ubuduće vršiti legalizaciju do 400 kvadrata i izdavati građevinske dozvole do 1.500 kvadrata. Prigradske opštine će vršiti legalizaciju do 3.000 kvadrata i izdavati građevinske dozvole do 5.000 kvadrata - pojasnio je Vesić.\n- Opštine, gradske i prigradske, moći će da ulažu u javne objekte kao i javne površine, što do sada nije bio slučaj pa će opština, recimo, moći da uredi park, dečje igralište, ali i vrtić ili školu. Opštine će moći da ulažu u nekategorisane puteve u skladu sa Zakonom o putevima, ali i da, uz saglasnost grada, grade ili obavljaju deo komunalne delatnosti kao što su recimo pijace ili groblja - rekao je zamenik gradonačelnika.\n- Decentralizacija neće završiti time što će prigradske i gradske opštine dobiti veća ovlašćenja, već onda kada kada opštine, pogotovo prigradske, budu krenule da prave uslužne centre, kako bi najveći deo posla koji građani treba da obave u opštini, mogli da obavljaju u naseljima koji su deo te opštine - navodi Vesić.\nVESIĆ ZA PINK: Usvajanje odluke o promeni Statuta grada je uklanjanje poslednjeg relikta Đilasove vlasti u Beogradu (VIDEO)\nVesić:Promena Statuta posle izbora, da ne bude politizacije


Šef MI6 na "Fejsbuku" | SerbianForum\nŠef MI6 na "Fejsbuku"\n6. jul 2009. 00:56\nLondon -- Supruga novog šefa britanske obaveštajne službe MI6 Džona Sojersa poslala slike svog supruga na internet sajt "Fejsbuk", zaprepastivši stručnjake za bezbednost.\nSojers, koji je trenutno ambasador Velike Britanije u Ujedinjenim nacijama, treba da preuzme novu dužnost u novembru. Londonski nedeljnik "Mejl on sandej", uz ocenu da je reč o "neverovatnoj omašci", piše da je Sojersova supruga, Šeli Sojers, na "Fejsbuk" poslala porodične fotografije, podatke gde Sojersovi stanuju i letuju, kao i ko su im prijatelji i rođaci.\nOve informacije mogao je da vidi bilo koji od više miliona korisnika "Fejsbuka" širom sveta, ali su brzo uklonjene pošto nedeljnik kontaktirao Forin ofis.\nMinistar spoljnih poslova Dejvid Miliband demantovao je da je bezbednost bila prekršena i izrazio punu podršku Sojersu.\n"Nije državna tajna da on nosi 'spido' kupaće gaće, zaboga, odrastimo!", rekao je Miliband britanskom radiju.\nDirektor Centra za bezbednosne i obaveštajne studije pri Bakingemskom univerzitetu profesor Entoni Glis izjavio je da će reč o "nemilom bezbednosnom propustu" i da će Sojersovi najverovatnije morati da se presele, a njihovoj deci obezbedi dodatna zaštita.\nNedeljnik "Mejl on sandej" koji je priču objavio na naslovnoj strani ocenio je da bi ove informacije "mogle potencijalno da budu korisne neprijateljskim stranim silama ili teroristima".\nPortparol za spoljne poslove Liberalno demokratske partije Edvard Dejvi pozvao je vladu da pokrene istragu povodom ovog događaja i ispita da li je Sojers sposoban da vodi britanske obaveštajne operacije u inostranstvu.\nSojers u novembru treba da zameni Džona Skarleta na mestu šefa Tajne obaveštajne službe (SIS), poznatije kao MI6.


Prva pol pozicija u karijeri za Maksa Verstapena - Sportska centrala\nPrva pol pozicija u karijeri za Maksa Verstapena\n3 avg 2019. 17:01\nPrvi put u karijeri vozač Red Bula Maks Verstapen startovaće sa pol pozicije na trci Formule 1.\nU svojoj petoj sezoni u Formuli 1 Holanđanin je sjajno odvezao kvalifikacije za VN Mađarske i anulirao napad Valterija Botasa iz Mercedesa koji je bio sporiji tek 0.018 sekundi i startovaće kao drugi u Hungaroringu.\nTreće mesto rezervisano je za aktuelnog prvaka i još jednog vozača Mercedesa Luisa Hamiltona, četvrto najbrže vreme ostvario je Šarl Lekler, dok je peti bio Sebastijan Fetel. Od šeste do desete pozicije plasirali su se Pjer Gasli, Lando Noris, Karlos Sainc, Romejn Grožan i Kimi Raikonen.\n– Dobar je osećaj, bolid je kompetitivan celog vikenda. Uvek je pitanje kako će se ponašati tokom kvalifikacija, ali bilo je sjajno, pravo uživanje u vožnji. Lepo je osvojiti pol, ali važno je samo ono što se dogodi na trci u nedelju, izjavio je Verstapen nakon kvalifikacija.


Poljuljano poverenje: Iz Nemačke priznaju da je nemoguće osloniti se na Ameriku - 01.01.2022, Sputnik Srbija\nPoljuljano poverenje: Iz Nemačke priznaju da je nemoguće osloniti se na Ameriku\nTokom protekle godine u svetu je poljuljano poverenje u Ameriku i sada Evropa treba da se pokaže u kriznim situacijama, piše nemački list „FAZ“. 01.01.2022, Sputnik Srbija\nAutor članka, komentator Klaus Diter Frankenberg podseća na dva za Ameriku ključna događaja u 2021. godini: juriš na Kapitol pristalica Donalda Trampa i povlačenje trupa zemalja NATO-a iz Avganistana. Prvi događaj je izazvao u svetu sumnju u sposobnost Bele kuće da zaustavi političku polarizaciju u zemlji, konstatuje stručnjak, a drugi je potkopao autoritet SAD na spoljnopolitičkoj areni.Kako dodaje, u svetu nisu iščezle sumnje u pouzdanost SAD, uprkos dolasku na vlast Džoa Bajdena i njegovih uveravanja u lojalnost prema saveznicima. Posebno su ranjivi oni čija bezbednost zavisi od Amerike, tvrdi nemački ekspert.On je ukazao na sve veće rivalstvo između SAD, Rusije i Kine, optužujući Moskvu i Peking za ratobornost. Kako dodaje, Evropa ne želi konfrontaciju sa Rusijom, niti želi da bude uništena u sukobu SAD sa Kinom, ali je njena slabost u tome što je nesposobna da deluje samostalno, smatra Frankenberg.Zato bi, prema njegovom mišljenju, Evropa trebalo da se ujedini oko Nemačke i da se ne obraća Americi za pomoć čim se pojavi prva pretnja.\nTokom protekle godine u svetu je poljuljano poverenje u Ameriku i sada Evropa treba da se pokaže u kriznim situacijama, piše nemački list „FAZ“.\nAutor članka, komentator Klaus Diter Frankenberg podseća na dva za Ameriku ključna događaja u 2021. godini: juriš na Kapitol pristalica Donalda Trampa i povlačenje trupa zemalja NATO-a iz Avganistana. Prvi događaj je izazvao u svetu sumnju u sposobnost Bele kuće da zaustavi političku polarizaciju u zemlji, konstatuje stručnjak, a drugi je potkopao autoritet SAD na spoljnopolitičkoj areni.\n„Mnogi Amerikanci žele da njihova Vlada rešava probleme na licu mesta, a ne u udaljenim delovima sveta“, piše on, ističući da takav zahtev imaju i republikanci i demokrate.\nKako dodaje, u svetu nisu iščezle sumnje u pouzdanost SAD, uprkos dolasku na vlast Džoa Bajdena i njegovih uveravanja u lojalnost prema saveznicima. Posebno su ranjivi oni čija bezbednost zavisi od Amerike, tvrdi nemački ekspert.\n„Opšta geopolitička i politička situacija u oblasti bezbednosti je takva da Amerika koja je u potpunosti okupirana sobom i šalje taj signal (Amerika iznad svega) je poslednje što treba Zapadu“, rezimira stručnjak.\nOn je ukazao na sve veće rivalstvo između SAD, Rusije i Kine, optužujući Moskvu i Peking za ratobornost. Kako dodaje, Evropa ne želi konfrontaciju sa Rusijom, niti želi da bude uništena u sukobu SAD sa Kinom, ali je njena slabost u tome što je nesposobna da deluje samostalno, smatra Frankenberg.\nZato bi, prema njegovom mišljenju, Evropa trebalo da se ujedini oko Nemačke i da se ne obraća Americi za pomoć čim se pojavi prva pretnja.\n29 Decembar 2021, 14:35


"I pre žreba smo rekli da je ovo protivnik protiv kojeg možemo da igramo i da pobedimo. Iskreno, verujem da ćemo to i uraditi. U prethodnim mečevima smo previše respektovali rivale, a ako to promenimo protiv Segedina, bićemo na dobrom putu da ostvarimo cilj", rekao je Brkovć.\nOn je dodao da uprkos porazima u prva tri kola, Partizan nije odustao od cilja da nastavi takmičenje u Evropi.\n"Dok god postoje šanse, borićemo se za plasman u Top16 i voleo bih da u tome imamo podršku što većeg broja navijača", kazao je Brković.\nOn je dodao da njegova ekipa iz svakog poraza u najjačem evropskom takmičenju može nešto da nauči i da izađe jača za buduće izazove.\nRukometaš Partizana Sava Mešter rekao je da je Segedin pravi protivnik protiv kojeg Partizan mora da traži bodove u Ligi šampiona.\n"Oni nisu kao Kil ili Monpelje, a mi ćemo biti maksimalno motivisani i nećemo ih previše respektovati. Nadam se da cemo protv njih ostvariti prvu pobedu u Ligi šampiona", rekao je Mešter.\nUtakmica četvrtog kola D grupe Lige šampiona Partizan - Segedin igra se u nedelju u Vršcu od 19 sati.


Neto profit NIS-a 5,4 milijarde dinara u prvom kvartalu 2017. - Edukaplus\nNeto profit NIS-a 5,4 milijarde dinara u prvom kvartalu 2017.\nNIS grupa je ostvarila u prva tri meseca 2017. godine neto profit od 5,4 milijarde dinara, što je znatno bolji rezultat nego u istom periodu protekle godine kada je zabeležen profit od 261 milion dinara.\nOsim toga, pokazatelj EBITDA (dobit pre plaćanja kamata, poreza na dobit i amortizacije) u prva tri meseca ove godine iznosio je 11,1 milijardu dinara, što je gotovo tri puta više u odnosu na prethodni izveštajni period kada je isti pokazatelj iznosio 3,8 milijardi, navodi se u saopštenju kompanije.\nZa ostvarene rezultate je u velikoj meri zaslužno disciplinovano sprovođenje mera za povećanje operativne efikasnosti, uvećanje ukupnog obima prometa nafte i naftnih derivata, kao i rast cena sirove nafte na svetskom tržištu.\nKompanija je, takođe, nastavila da investira u strateške projekte, a u prvom ovogodišnjem kvartalu je uloženo ukupno 4,7 milijardi dinara, od čega najviše u oblast istraživanja i proizvodnje, kao i u segment prerade.\n– Rezultati koje je ostvario NIS u prvom kvartalu 2017. godine još jednom potvrđuju da smo u nimalo lakim spoljnim ekonomskim okolnostima izabrali pravi put razvoja. Uspešan odgovor na tržišne izazove omogućio nam je, pre svega, sprovođenje mera za povećanje operativne efikasnosti, a efekat ovih mera na pokazatelj EBITDA se u prvom kvartalu procenjuje na 1,1 milijardu dinara – istakao je generalni direktor NIS-a Kiril Tjurdenjev.\nKako je dodao, dalje unapređenje operativne efikasnosti ostaje u fokusu NIS-a i tokom 2017. godine, a realizacija ovog programa, kao i realizacija strateških investicionih projekata, postaće pouzdana osnova koja će trasirati celokupan razvoj NIS-a.\nIstovremeno, obaveze NIS grupe po osnovu poreza i drugih javnih prihoda su u prvom kvartalu iznosile 35,6 milijardi dinara, što je za 8% više nego u prva tri meseca 2016.\nUkupan obim proizvodnje nafte i gasa iznosio je 343 hiljade uslovnih tona, dok je prerađeno 765 hiljada tona nafte i poluproizvoda. Ukupan promet dostigao je 714 hiljada tona, što je 2% više nego lane. Obim prodaje na maloprodajnom tržištu Srbije porastao za 3% i iznosio je 155 hiljada tona, dok je promet u inostranim aktivama 25% veći u odnosu na prošlogodišnji rezultat.\nProizvodnja električne energije u NIS-ovim kapacitetima iznosila je 46.076 MWh, odnosno 15% više nego u prvom kvartalu prethodne godine.


KORONA U SRPSKIM SREDINAMA NA KiM: Još 78 novoregistrovanih, izlečeno 17 pacijenata | Novosti.RS\nU SRPSKIM sredinama na Kosovu i Metohiji je u poslednja 24 sata potvrđeno 78 novih slučajeva korona virusa, na osnovu 207 testiranih uzoraka, saopštio je Krizni štab u Severnoj Mitrovici.\nKako se dodaje u sapštenju, u poslednja 24 sata izlečeno je 17 pacijenata.\nNajviše novozaraženih je ponovo u Severnoj Mitrovici, 26, a slede Gračanica sa 12 i Zubin Potok sa 10.\nHospitalizovano je 56 zaraženih, a 830 pacijenata je u izolaciji, prenosi Kosovo onlajn.\nPRESEK STANjA NA KOSOVU I METOHIJI: Od virusa korona preminulo 11 osoba, skoro 700 novozaraženih\n16. 11. 2020. u 18:43\n84 NOVOOBOLELIH: Korona virus u srpskim sredinama na KiM\n13. 11. 2020. u 12:13\nTEŠKO STANjE NA KOSOVU I METOHIJI: 733 novozaražena, četiri osobe preminule\n11. 11. 2020. u 16:38\nKORONA U SRPSKIM SREDINAMA NA KiM: Registrovano još 50 novih slučajeva zaraze\n07. 11. 2020. u 16:58\nU Kliničko-bolničkom centru u Severnoj Mitrovici nalazi se 55 pacijenata, a u KBC Niš jedan.\nOd početka epidemije testirano je 7.685 osoba, među kojima je kod 1.896 potvrđeno prisustvo virusa.\nvirus korona broj zaraženih virusom korona korona virus Kosovo i Metohija\nKORONA U SRPSKIM SREDINAMA NA KiM: Za 24 sata registrovano još 19 novoinficiranih Kovidom 19\nU SRPSKIM sredinama na Kosovu i Metohiji u poslednja 24 sata registrovano je 19 novoobolelih od koronavirusa, od 83 obrađena uzorka, navedeno je u izveštaju Kriznog štaba u Severnoj Mitrovici.\nKORONA PRESEK ZA KOSOVO I METOHIJU: U srpskim sredinama 19 novozaraženih, iz izolacije pušteno 59 pacijenata\nU PRVA tri dana Nove godine u srpskim sredinama na Kosovu i Metohiji registrovano je 19 novih slučajeva zaraze korona virusom od ukupno 93 uzorka pacijenata koji su testirani.\n03. 01. 2021. u 13:10\nPRESEK ZA KOSOVO I METOHIJU: Četvoro preminulo - 229 novozaraženih\nNA KOSOVU i Metohiji četiri osobe su preminule od korona virusa, a registrovano je 229 novih slučajeva kovida-19 na 1.294 testirana uzorka, objavio je danas u Institut za javno zdravlje u Prištini.\n02. 01. 2021. u 16:35\nNA KIM SITUACIJA SA KORONA VIRUSOM STABILNA: Na respiratoru jedna osoba\nSITUACIJA u vezi sa kovidom 19 u srpskim sredinama na KiM je stabilna i pod kontrolom.\n29. 12. 2020. u 15:07\nNAKON SVEGA NEKOLIKO SATI: U Prijepolju ukinuta vanredna situacija proglašena zbog napada pasa lutalica\nVANREDNA situacija u opštini Prijepolje koja je proglašena u petak oko 13 časova, zbog učestalih napada pasa lutalica na građane, ukinuta je istog dana svega nekoliko sati nakon njenog uvođenja.\n22. 01. 2021. u 23:54\nBEBE NA KANLENDARU: U Dimitrovgradu deseta akcija "Da nas bude više"\nDOM zdravlja, tačnije Polivalentna služba te ustanove organizuje desetu po redu akciju "Da nas bude više".\n22. 01. 2021. u 22:05


U zahtjevu za produženje mirovanja navedeno je da su se strane u sporu dogovorile da proces nastavi mirovanje dodatnih 120 dana, odnosno do 6. novembra.\nFederalna Vlada nije na hitnoj, telefonski održanoj sjednici, prihvatila amandmane na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjoj trgovini, koje je podnio delegat u Domu naroda Parlamenta FBiH Edin Forto.\nHrvatsko-mađarski naftni konzorcijum Mol/Ina tužio je Vladu FBiH pred arbitražnim sudom u Francuskoj prije nekoliko godina, kada je dionice u “Energopetrolu” imao i Mol.\nIz naftnog konzorcijuma nisu željeli da preuzmu obaveze prema radnicima “Energopetrola” koje su nastale u periodu prije 2006. godine, odnosno prije ulaska Ina/Mola u “Energopetrol”.\nRiječ je o potraživanju radnika koja prelaze 60 miliona KM.\nIz Ine tvrde da ta potraživanja nisu ni bila predmet ugovora kada su preuzimali dionice u “Energopetrolu” 2006. godine, nakon čega je cijeli slučaj završio na sudu. Srna\nTagovi: arbitrazni sudinamolvlada fbih


Od 1. jula cene rominga u regionu niže za 27% | PC Press\nOd 1. jula cene rominga u regionu niže za 27%\n4. april 2019. 8. april 2019. Marijana Pečić\nRegionalni sporazum o romingu potpisan je danas, 4. aprila, u Beogradu na drugom Digitalnom samitu zemalja Zapadnog Balkana, i omogućiće niže cene rominga od 1. jula ove godine. Sporazum su potpisali predstavnici šest zemalja Zapadnog Balkana, a u ime Srbije ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nU prvoj fazi, od 1. jula, cene rominga će biti niže za 27%, a od 1. jula 2021. roming bi trebalo a bude ukinut u zemljama Zapadnog Balkana. Sporazum predviđa da cene za minut razgovora ne mogu da budu veće od 22,4 dinara, cene poruke od sedam dinara, dok će maksimalna cena za prenos podataka biti 21,4 dinara, sve bez PDV-a. Cena rominga sa Albanijom biće umanjena za 85% jer Albanija do sada nije bila deo sporazuma koji su 2014. potpisale Srbija, Crna Gora, Severna Makedonija i BiH.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da odluka da Srbija potpiše regionalni Sporazum o romingu nije bila laka u trenutku kada Priština krši regionalne sporazume. Potpisivanjem sporazuma o romingu Srbija šalje signal da pruža regionu šansu da bude prosperitetan i da ima drgačiju budućnost, rekla je premijerka novinarima ovom prilikom.\nPročitajte i: YouTube TV i NBCU sklopili privremeni sporazum\n“Najlakše i politički najoportunije bilo bi da ne potpišemo taj sporazum u vreme kada se neki drugi regionalni sporazumi, a pre svega CEFTA sporazum, krše već četiri meseca od strane Prištine”, istakla je Brnabić i dodala da cilj valsti u Srbiji nije da donosi lake i popularne odluke, već one kojima poručuje da će učiniti sve što može za stabilnost regiona. Prema njenim rečima regionalni sporazum o romingu je u interesu svih građana i privrede regiona.\nTagovi: Ana Brnabić, Digitalni samit Zapadnog Balkana, Roming, sporazum, Zapadni Balkan\n← Tesla beleži pad prodaje automobila\nAdobe: After Effects briše neželjene objekte iz video sadržaja →