Ruske vakcine sutra u Srpskoj - Trebevic.net\nU Republiku Srpsku sutra stiže 20 hiljada doza ruskih vakcina “Sputnjik” potvrđeno je za RTRS.\nTreći kontingent je u fazi transporta, a čim stignu u Banjaluku vakcine će biti distribuirane prema zdravstvenim ustanovama.\n– Dobavljač nas je usmeno obavijestio da očekuje sutra oko 11 časova na terminalu u Bijeljini da će doći 20 hiljada druge komponente. Samim tim će između 15 i 16 časova biti u Banjaluci. Nakon toga ide kontrola serije. U pitanju je 20 hiljada doza druge komponente. Napomena da je 20 hiljada doza prve komponente došlo prošli ponedjeljak i na taj način imamo kompletnu količinu vakcine za 20 hiljada osoba – naglasio je Branislav Zeljković, direktor Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske.


"Beograd priča" – vodič kroz Beograd\nMobilna Telefonija / 18. 07. 2013. / Bloger: damir\nSaradnja kompanije Telekom Srbija i Turističke organizacije Beograda iznedrila je aplikaciju za mobilne telefone pod nazivom „Beograd priča“.\nRadi se o besplatnoj aplikaciji na srpskom i engleskom jeziku koja brzo i jednostavno, na edukativan i zabavan način upoznaje korisnike sa više od 30 gradskih lokacija, donoseći sasvim novu percepciju grada Beograda.\nNakon preuzimanja aplikacije „Beograd priča“ sa Google Play-a, potrebno je usmeriti kameru telefona ka najbližoj lokaciji. Time se otvara niz kratkih priča, dok audio vodič započinje naraciju.\nAplikacija je dostupna za telefone sa Android 2.3 „Gingerbread“ i iOS 5.0, kao i novijim verzijama ovih operativnih sistema. Trenutno je ocenjena vrlo visokom ocenom 4,6 od mogućih 5 na Google Play-u, a i komentari na društvenim mrežama su veoma pohvalni.\nBeograd prica jedna od najboljih app za vas Smart Phone, u rangu svih app za ostale metropole Ovaj put svaka cast @Telekom_Srbija\n— Spasenoski Zoran (@NoviDodzidoKiza) July 18, 2013\nPrvom verzijom aplikacije „Beograd priča“ obuhvaćeni su spomenici Pobedniku, Knezu Mihailu, Vuku Karadžiću, zgrada Skupštine grada, muzej Nikole Tesle i mnoge druge zanimljive i značajne lokacije Beograda.\nU saradnji sa Turističkom organizacijom Novog Sada, posetiocima Exit festivala na raspolaganju je bila proširena verzija aplikacije pod nazivom „EXIT special addition“ sa interesantnim lokacijama na Petrovaradinskoj tvrđavi, a sve kao priprema posebne aplikacije „Novi Sad priča“ koja će uskoro biti lansirana.\naplikacija beograd prica beograd prica mts aplikacija vodic kroz beograd vodic za beograd


Ujedinjeni regioni Srbije predali listu za lokalne izbore u Rumi - Informativni internet portal Rume | www.grad-ruma.net\nUjedinjeni regioni Srbije predali listu za lokalne izbore u Rumi\nutorak, 17 april 2012 17:39\nTweetPoverenica za Rumu Ujedinjenih regiona Srbije i dosadašnja odbornica u Skupštini opštine Ruma Ljiljana Petrović predala je u petak 13. aprila listu kandidata za odbornike u narednom sazivu Skupštine.\nPredata je dvotrećinska lista sa 29 imena uz potreban broj overenih potpisa podrške građana sa teritorije opštine Ruma.Ukoliko se lista ozvaniči, URS će nositi broj 7 na listi za lokalne izbore u Rumi.\nPovezane teme: Ujedinjeni regioni Srbije lokalni izbori Ruma RE: Ujedinjeni regioni Srbije predali listu za lokalne izbore u Rumi\n19-04-2012 08:26\ta ko je na listi?\nRE: Ujedinjeni regioni Srbije predali listu za lokalne izbore u Rumi\n18-04-2012 23:09\tMala ispravka lista pod rednim brojem 7 vec postoji Pokrenimo Rumu. Tako da URS moze biti 8!


Više hiljada građana Bora na protestu zbog zagadjenja iz "Ziđina" | Nova Ekonomija\nViše hiljada gradjana Bora okupilo se danas na platou kod "Kapije grada", kako bi izrazili protest zbog zagadjenja koje izaziva topionica bakra kojim upravlja kompanija "Zidjin", prenosi agencija Beta.\nSkup je pretežno organizovan preko društvenih mreža i predstavlja najmasovniji ekološki protest od kada je izgradjena nova topionica i od kada je kineska kompanija postala većinski vlasnik RTB Bor 2018. godine.\nMedju okupljenima je bio veliki broj predškolske i školske dece koja su skandirala "Nećemo dim", a okupljeni su nosili transparente, na kojima je, između ostalog, pisalo i "Stop zločinu nad borskom decom".\nOkupljeni su, kako javlja N1, poručili da neće odsutati od svojih zahteva za čistijim vazduhom, uz ocene da je to “vapaj za životom”.\n"Jedan od razloga zašto je ovoliko aerozagađenje jeste upravo to što institucije ne rade svoj posao... Mi nemamo elementarne osnove da dišemo čist vazduh, na tom smo nivou", rekao je ekološki aktivista Ilija Đuričić za N1.\nOn je dodao da će doći do radikalizacije protesta ukoliko ne bude adekvatnog odgovora institucija.\n"Ziđin" je zaustavio pogon topionice usled prekomernog zagadjenja i započeo remont postrojenja, kako bi sprečila takve pojave u budućnosti.\nTo je ipak usledilo nakon što su gradske vlasti Bora podnela krivičnu prijavu protiv te kompanije zbog prekomernog zagađenja.\nI vlast i opozicija ustali protiv zagađenja u Boru\nBor je, prema izveštaju Agencije za zaštitu životne sredine o stanju kvaliteta vazduha, prošle godine bio najzagađeniji grad u Srbiji.\nU ovom gradu u toku 2019. godine koncentracija sumpor-dioksida opasna po zdravlje ljudi zabeležena 13 puta, kao i višednevno prekoračenje ciljne vrednosti koncentracije teških metala (arsen i kadmijum), pri čemu je koncentracija arsena na jednoj stanici bila skoro 100 puta viša od ciljne vrednosti.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Eurosong 2014 :: Sergej ostvario naše snove\nVELIKI PROJEKAT TVCG 07. 05. 2014. 20:23 >> 20:52 7\nVELIKI PROJEKAT TVCG\nSergej ostvario naše snove\nVeliki projekat Televizije Crne Gore otvorio je vrata predstavniku naše države da, na najbolji mogući način, promoviše Montenegro na evropskoj muzičkoj pozornici. Riječi hvale, ponosa i podrške za dobar plasman Sergeja Ćetkovića, stigle su sa svih adresa.\nGrađani, koji su učlestvovali u anketi Dnevnika TVCG, oduševljeni su, smatraju da je pjesma odlična, da je Sergej zasluženo ušao u finale, da je najbolji ambasador Crne Gore. Vjeruju i u njegov odličan plasman u finalu.\nSergejeve kolege kažu da je ovo sjajan primjer kako treba predstavljati državu.


Ruska blokada “Vranca” – Visegradlive.com\nHome / Region / Ruska blokada “Vranca”\nRuska blokada “Vranca”\n3. Novembra 2018.\tRegion, Svijet 115 Views\n“Plantaže” zahtevaju od Moskve ukidanje zabrane uvoza vina. Crna Gora veruje da je saradnja stala zbog sankcija EU\nPODGORIČKE “Plantaže” zvanično su predale zahtev ruskoj službi za kontrolno-inspekcijske poslove u oblasti trgovine i zaštite prava potrošača Raspotrebnadzor za ukidanje privremene zabrane uvoza vina na prostor Rusije, saopšteno je iz ove kompanije. Milan Milutinović, direktor izvoza “Plantaža”, izjavio je da su ruski sudovi u aprilu i maju odbili žalbu crnogorske kompanije. Iz ove kompanije su pozvali predstavnike Raspotrebnadzora da njihovi sturčnjaci posete proizvodne kapacitete “Plantaža” u Podgorici, kako bi se neposredno uverili u kvalitet proizvoda.\n– Ističemo da nadležni Raspotrebnadzor ima zakonsku obavezu da na zahtev odgovori u roku od 30 radnih dana od dana njegovog dostavljanja – ističe Milutinović, podsećajući da su povodom sprovedene kontrole ispravnosti vina “Plantaža” pred naležnim organima u Moskvi pokrenuta tri sudsko-administrativna postupka.\nOdluka o privremenoj zabrani uvoza naših proizvoda na teritoriji Ruske Federacije doneta 26. aprila prošle godine, a odluka nam je dostavljena tek krajem januara ove, pa su naši advokati tek od tog momenta bili u prilici da ulože žalbu.\n“Plantaže” su krajem februara prošle godine dobile obaveštenje od Rospotrebnadzora da njihova vina, odnosno serije određenih vrsta vina, koja su uzorkovali, na osnovu anonimno dostavljene prijave, imaju povišen nivo (veći od dozvoljenog) pesticida metlaksila i čestica plastike i da je zbog toga, kako su naveli, takvo vino štetno i neispravno, te da će morati da se povuče sa ruskog tržišta.\nUprkos ovim podacima, u Crnoj Gori veruju da je zabrana uvoza posledica, odnosno odgovor Moskve, na sankcije Podgorice. premijer Duško Marković ocenio je da iza svega stoji politika.\nRUSKO tržište je jedno od najznačajnijih za izvoz vina podgoričke kompanije. “Plantaže” svoje proizvode izvoze u 42 zemlje širom sveta. Reč je o crnogorskom brendu koji godinama obara rekorde u proizvodnji i kvalitetu vina, kiteći se brojnim domaćim i međunarodnim odličjima.\nPrevious “Pozorišni Kustendorf” raste na Mećavniku\nDiseldorf, gde se uz mnogobrojna okupljanja, degustacije i promocije održava najveći sajam vina …


Tanjug 27. maja 2020. 19:57\nBEOGRAD, 27. maja (tanjug) – Košarkaški klub Crvena zvezda saopštio je da iskazuje zadovoljstvo velikim jedinstvom klubova u regionu koji su shvatili ozbiljnost situacije i činjenicu da igrači nisu trenirali više od dva meseca i što su na osnovu toga doneli odluku sa se sezona u ABA ligi ne nastavi.\n„KK Crvena zvezdaobaveštava javnost da je takmičarska sezona 2019-2020 u ABA ligi otkazana, odlučeno je na Skupštini regionalnog takmičenja koje je održano putem video konferencije. Na Skupštini ABA lige učestvovali su svi klubovi regionalnog takmičenja, a najvažnija odluka sa ovog sastanka je da se takmičarska sezona koja je prekinuta nakon nekompletnog 21. kola polovinom marta i bez plej ofa otkazuje – bez šampioma i bez ispadanja klubova u sezoni koja je otkazana zbog virusa pandemije Covid-19“, navodi se u saopštenju kluba sa Malog Kalemegdana.\nIz Crvene zvezde navode da je ova odluka donešena na glasanju velikom većinom klubova (8-2) i da je u potpunom standardu i saglasju sa odlukom koju je donela Evroliga u ponedeljak o otkazivanju sezone zbog “više sile” odnosno pandemije.\n„Velikom većinom glasova (8-2) odlučeno da ce ABA liga biti proširena u takmičarskoj sezoni 2020-2021 sa dva kluba putem specijalne pozivnice “wild card-a”. KK Crvena zvezda iskazuje zadovoljstvo velikim jedinstvom klubova u regionu koji su shvatili ozbiljnost situacije i činjenicu da igrači nisu trenirali više od dva meseca. U novim okolnostima, klubovi će imati dovoljno vremena da se pripeme za novu sezonu koja će biti prepuna izazova u situaciji u kojoj su svi klubovi i liga pretrpeli veliku štetu, ali i koje čeka velika neizvesnost zbog pandemije virusa Covid-19 koja još uvek nije završena“, stoji u saopštenju .\n„Advokatska kancelarija KK Crvena zvezda i advokatska kancelarija ABA lige sačiniće sporazum o vansudskom poravnanju u vezi tužbe koju je KK Crvena zvezda podnela nadležnom sudu u Zagreb, a u skladu sa odlukama Skupštine ABA lige kojim je naloženo da se pravno u potpunosti urede normativna akta ABA lige, i po usvajanju ista redovno ažuriraju. O daljim koracima KK Crvena zvezda će obaveštavati javnost u narednim danima“, zaključeno je u saopštenju crveno-belih.


14/04/2021 | 15:14 ⇒ 15:16 | Autor: SRNA\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić najavio je danas da će opštinama istočne Hercegovine što prije biti upućena veća količina vakcina da bi se prijavljeni građani što prije vakcinisali.\nAlen Šeranić u TrebinjuFoto: SRNA\n- U dogovoru sa Institutom za javno zdravstvo sagledaćemo mogućnosti za isporuku tih vakcina, jer ne smijemo da odugovlačimo da se ne bi izgubilo interesovanje građana i da bi se uspostavila kontrola epidemije - rekao je Šeranić u Trebinju nakon sastanka sa načelnicima opština i direktorima bolnica i domova zdravlja iz istočne Hercegovine.\nOn je naveo da se sutra očekuje donacija 20.000 doza vakcina iz Srbije, a uskoro i veća količina "sputnjik ve" vakcina.\nŠeranić je istakao da se do 24. aprila očekuju veće količine "fajzer" i "astra zeneka" vakcina iz programa Kovaks, a da se radi i sa kompanijom "Sinofarm" na nabavci njihovih vakcina.\n- Posljednjih godinu dana smo uradili odličnu stvar kada je u pitanju zdravstveni sistem Republike Srpske. Uspjeli smo uspješno odgovoriti na velike izazove koje smo imali, ne nedostaje nigdje ni maski niti rukavica, kao ni zaštitnih kombinezona - rekao je Šeranić novinarima.\nOn je ukazao da je i ovako mala Republika Srpska pokazala da može uspješno odgovoriti na ovakve izazove pandemije.\nMinistar zdravlja je naveo da je više od 70 miliona KM ove godine uloženo u zdravstvenu zaštitu, a izdvojeno je dodatnih 52 miliona KM za finansiranje zdravstvenih ustanova.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje, Šeranić je rekao da će početi reorganizacija zdravstvenog sistema u Republici Srpskoj.\nPrema njegovim riječima, na današnjem sastanku je istaknuto da i lokalne zajednice moraju da se uključe u proces vakcinacije građana i kod funkcionisanja dnevnih bolnica kako bi pacijenti na vrijeme mogli da dobiju sve što im treba.\nOn je istakao da se pitanje finansiranja domova zdravlja morati sagledati na nivou cijele republike.\nŠeranić je naveo da će opština Berkovići dobiti pomoć u nabavci jednog sanitetskog vozila.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić rekao je da je zaključeno da su domovi zdravlja i bolnice u regionu odgovorile jako kvalitetno na pandemiju virusa korona, posebno na posljednji najjači talas virusa.\nĆurić je rekao da je cilj sastanka bio da se vidi šta može da se uradi da se poboljša situacija u domovima zdravlja i bolnicama i dodao da je stav da se i iz budžeta lokalnih zajednica pronađu sredstva da se podrže zdravstveni radnici i zdravstvene ustanove u skladu sa mogućnostima.\nNačelnik Ljubinja Stevo Drapić rekao je da broj pacijenata u nekom domu zdravlja ne može biti jedino mjerilo za raspodjelu republičkih sredstava i izrazio očekivanje da će se naći rješenje za to pitanje.\nOn je dodao da Dom zdravlja u Ljubinju nije imao bilo kakvih problema sa snabdjevenošću medicinskim materijalom.\nDirektor Bolnice Nevesinje Velibor Milivojević istakao je da je na sastanku zaključeno da primjena preventivnih mjera i vakcinacija u Hercegovini teče u skladu sa drugim regijama.\n- Razmijenili smo iskustva jer borba sa kovidom traži stalno prilagođavanje, a razgovarajući i uz podršku ministarstva imaćemo zadovoljne pacijente - rekao je Milivojević.\nOn je naveo da je 70 odsto kreveta bolnice Nevesinje u funkciji liječenja kovid pacijenata i da se sada liječi njih 47, istakavši da je snabdijevanje lijekovima i kiseonika otežano, ali da ni sada niti ranije toj bolnici nije nedostajalo medicinskog materijala.


Vulin poručuje: Nazvati Srbiju fašističkom je uvreda - Insajder.in\nVulin poručuje: Nazvati Srbiju fašističkom je uvreda\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin izjavio je da je stotine hiljada ubijenih srpskih antifašista koji su se borili protiv nacizma i fašizma uvreda nazvati Srbiju fašističkom zemljom.\nVulin je u Skupštini Srbije, reagujući na izlaganje poslanika SDA Sandžaka Emisa Imanovića, rekao da su srpski antifašisti svjesno žrtvovali svoje živote znajući protiv čega se bore i kakvom zlu se suprotstavljaju.\n– Za razliku od većine evropskih naroda, srpski narod nikada nije prihvatio fašizam kao sopstvenu ideologiju kao način života, kao društveno uređenje. Srpski narod se svjesno suprotstavio fašizmu i bio je svesno spreman da plati cijenu – naveo je Vulin.\nOn je istakao da ovo nije političko nagornjavanje već uvreda za svakog Srbina gdje god da živi i zatražio izvinjenje od poslanika Imamovića.\nVulin je ocijenio da nijedan Bošnjak u Srbiji ne misli da je ovo fašistička zemlja, niti misli da je diskriminisan, pa je sugrađanima bošnjačke nacionalnosti poručio da o njima niko nikad neće suditi na osnovu izjava mržnje i laži koja se danas mogla čuti, saopšteno je iz MUP.\n# Aleksandar Vulin# Emis Imanović# Skupština Srbije# Srbija\nPrethodna vijest\tMilo Đukanović u dokumentu suda u Palermu: Pominju ga zajedno sa Koza nostrom\nSljedeća vijest\tInspekcija utvrdila nepravilnosti, Ministarstvu prosvjete NIŠTA NIJE SPORNO: Sumnja na namješten konkurs u srednjoj školi?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Zetski dom ugostio Srđana Dragojevića\nCETINJE 21. 03. 2013. 22:51 >> 22:54 0\nZetski dom ugostio Srđana Dragojevića\nPoznati srpski reditelj Srđan Dragojević gost je Kraljevskog pozorišta Zetski dom u okviru programa „Dani stvaralaca“. Osim razgovora sa studentima večeras je prikazan njegov film „Mi nismo anđeli“, dok je za sjutra veče planirana projekcija filma „Parada“. Reditelj otkriva da bi novi film trebao da snima u Crnoj Gori.\nDragojević nam je kazao da mu je veoma drago što je u Crnoj Gori i što će moći da razgovara sa studentima, jer je već imao priliku da predaje. Osim gostovanja u Zetskom domu, kako nam je otkrio, obilazi i moguće lokacije snimanja svog novog filma „Atomski zdesna“, koji bi trebalo da bude sniman u Crnoj Gori.\n„Tu sam da pogledam par mjesta, ali ne mogu ništa da obećam jer imamo i nekoliko mogućih lokacija u Istri. Uostalom producenti će biti ti koji će odlučiti“, kazao je Dragojević i dodao da bi volio da na tom projektu sarađuje sa Banetom Popovićem i Mimom Karadžićem.\n„Snimanje će početi u maju ili u septembru i tajaće mjesec dana. To je, pojednostavljeno, priča o kapitalizmu u zemljama bivše Jugoslavije. Grupa ljudi iz čitavog regiona dobija sedmodnevno nagradno ljetovanje uz jednu obavezu - da na njemu prisustvuju prezentaciji 'Tajm-šering' kompanije, koja će probati da ih ubijedi da na kredit kupe nedjelju dana vlasništva nad apartmanom u tom turističkom naselju na 99 godina“, otkriva nam Dragojević.\nU Zetskom domu će sjutra veče biti prikazan Dragojevićev film „Parada“, koji je doživio veliki uspjeh, a istovremeno bio dosta i kritikovan. Film je dobio 19 međunarodnih priznanja i 12 u Srbiji. Dragojević ističe da te nagrade govore o njegovom kvalitetu, ali je njemu dragocjenije što je film doživio veliki uspjeh u bioskopima.\n„Za autora je velika čast da u vremenu piraterija, kada bioskop umire, toliko mnogo ljudi pođe da pogleda film. U Njemačkoj je film vidjelo 60 hiljada ljudi, a u Francuskoj do sada 72 hiljade, što je za mene veliki komplimet, s obzirom da to nije veliki film“, ističe poznati reditelj.\nOdgovarajući na naše pitanje koliko je teško snimiti film u Srbiji, Dragojević je rekao da je uvijek bilo teško, a pogotovo danas kada je budžet za kinematografiju nula.\n„Ja se ne mirim sa tom situacijom i nastavljam dalje“, naglašava Dragojević, dodajući da bi država trebalo da povede računa kome i zašto daje novac .\n„Smatram, za razliku od većine mojih kolega, da je je možda bolje da nam je budžet nula, jer će nas to natjerati da napravimo sistem u kome će se pametnije davati novac za filmove“, kaže on.\nDragojević je, pored brojnih nagrada, nedavno dobio i nagradu za životno djelo na međunarodnom festivalu humora i satire „Zlatna kaciga „ u Kruševcu, koja će mu biti uručena 1.aprila. Kaže da su mu nagrade više značile ranije, a da mu sada više prija da ima puno gledalaca u bioskopu.\n„To mi je nagrada i znak da će film da zaživi“,kaže on i ističe da je bio srećan što je u Berlinu dobio tri nagrade, jer je to značajan festival koji pomaže da lakše dođe do novog filma i producenta.


Gradonačelnik Vuković sa predstavnicima boraca i antifašista Pipera obišao obnovljeni spomenik na Ravnom lazu – Glavni Grad Podgorica\nGradonačelnik Vuković sa predstavnicima boraca i antifašista Podgorice obišao obnovljeni spomenik na Ravnom lazu\nGradonačelnik Podgorice dr Ivan Vuković sa predstavnicama UBNOR-a i antifašista Podgorice, obišao je obnovljeni spomenik na Ravnom lazu povodom obilježavanja 8.jula, dana kada je donijeta odluka o podizanju ustanka protiv fašizma. Tom prilikom gradonačelnik Vuković istakao je da je obnavljanje spomenika bilo neophodno i da uvijek moramo imati posebno poštovanje prema borbi crnogorskog naroda za slobodu i nezavisnost.\n“Onako kako je bilo obećano, 8.jula, na dan kada je donijeta odluka o podizanju prvog opštenarodnog ustanka protiv fašizma 1941.godine, spomenik koji je nažalost pretrpio ozbiljna oštećenja u maju mjesecu, vraćen je u prvobitno stanje. Na taj način pokazujemo odnos poštovanja prema onome što su najbitnije tekovine, ne samo antifašističke borbe, nego i ukupne crnogorske istorije koja počiva na ideji slobodarstva. Znamo kakav je bio doprinos Pipera i ovog kraja u borbi Crne Gore za slobodu i nezavisnost”, istakao je gradonačelnik Podgorice.\nGradonačelnik je najavio da će u susret 80 godina od podizanja ustanka gradska uprava urediti plato oko spomenika, u nadi da će na taj način više ljudi posjećivati ovaj spomenik, a posebno mladih kako bi se značaj i poštovanje prema Trinaestojulskom ustanku prenio na generacije koje dolaze.\n“Nadam se da će mnogo više ljudi dolaziti na Ravni laz, pogotovo mladih, te da će nam se ovakve stvari koje su se desile u maju mnogo manje dešavati ili se neće uopšte dešavati. Neka je vječna Crna Gora”, zaključio je Vuković.\nMilutin Ljumović presjednik boraca i antifašista Pipera je podsjetio da je danas 79. godina od kada je donešena odluka o podizanju crnogordkog naroda u porobljenoj Evropi i da se u Crnoj Gori sa ponosom sjećamo i slavimo ovaj datum.\n“Nažalost, spomenik je 23. maja ove godine oskrnavljen, uništena je ploča sa imenima organizatora ustanka, a imajući u vidu da je upravo ovaj spomenik najveći za našu državu, sve spomen ploče te večeri su potpuno polomljene i uništine sa ovom na Ravnom lazu.\nNakon ovog vandalskog čina gradonačelnik Podgorice je obišao uništeni spomenik i tom prilikom obećao da će u saradnji sa nadležnim državnim inststitucijama Glavni grad obnoviti spomenik u najkraćem roku i danas svjedočimo tome činu na čemu smo mu vječno zahvalni”, istakao je Ljumović.\nJul, 08. 2020.\nObavještenje o povlačenju javnog oglasa Sekretarijata za socijalno staranje... Održana prva informativno-motivaciona radionica za buduće preduzetnike


2000/01/18 11:53 U POTRAZI ZA ZAKOPANIM BLAGOM\nTUE, 18 JAN 2000 11:53:16 GMT\nStara devizna �tednja\nBanjaluka, 18. januar 2000.(AIM)\nKada se neko "do grla zadu�i" obi�no se ka�e da je takav du�an i bogu i narodu. Koriste�i slikovitost narodnog jezika, isto bi se moglo re�i i za Republiku Srpsku. Narod kome duguje RS zove se "stare devizne �tedi�e". Ima ih oko 550 hiljada i sigurno su najbrojnija interesna grupa u ovom entitetu. Sasvim povr�nom ra�unicom mo�e se zaklju�iti da gotovo svaka porodica u RS ima bar po jednog �lana, kojem su u bankama ostale "zakovane" manje ili ve�e sume dragocijenih deviza, odnosno da populacija starih deviznih �tedi�a �ini vi�e od polovine bira�kog tijela u Republici Srpskoj.\nZbog ovih brojki, ozbiljniju sociolo�ku i politikolo�ku analizu zaslu�uje �injenica da je Stranka starih deviznih �tedi�a ostala sasvim bezna�ajna politi�ka organizacija, koja ni na jednim izborima nije uspjela dobiti ni jedan jedini mandat.\nJo� zna�ajniji i slikovitiji su podaci o "koli�ini" deviza koje RS, kao garant, duguje svojim gra�anima po osnovu stare devizne �tednje. Naime, dug deviznim �tedi�ama je ve�i od ukupnog spoljnjeg duga Republike Srpske. Dok inostranim kreditorima RS duguje milijardu i 480 miliona maraka, ukupna dugovanja starim deviznim �tedi�ama, iznose �ak 1,6 milijardi maraka. Mada me�u pola miliona starih deviznih �tedi�a ima najvi�e onih koji potra�uju tek nekoliko stotina, ili koju "hiljadicu" maraka, me�u njima ima i vrlo zna�ajnih povjerilaca.\nRekorder stare devizne �tednje u RS je jedan Dobojlija, kojem banka, odnosno dr�ava, odnosno RS, duguju ni manje ni vi�e nego tri miliona maraka, plus kamate. "Najbogatiji" stari devizni �tedi�a u Banjoj Luci ostavio je u banci 700 hiljada maraka. Ina�e, u najve�em gradu RS skoncentrisan je i najve�i kapital stare devizne �tednje: u Banjoj Luci je nastanjeno 154.600 starih deviznih �tedi�a, kojima dr�ava duguje ukupno 706 miliona maraka.\nKo su, ustvari, "stare devizne �tedi�e"? Mada je prva asocijacija na pridjev "star" , kada se govori o ljudima, naravno, nekakav skup bakica i dekica koji u parku, �uvaju�i unu�i�e,is�ekuju da se odnekud pojavi po�tar sa penzijama, ova odrednica, kada su �tedi�e u pitanju, nema nikakve veze sa njihovom �ivotnom dobi. To su stanovnici eks Jugoslavije, koji su, bez obzira na pol, rasnu i nacionalnu pripadnost, naivno vjeruju�i institucijama, svoj novac jo� prije rata povjerili bankama na �uvanje i koji, kada je ve� �avo odnio �alu, nisu uspjeli na vrijeme podi�i svoje uloge. Dr�ava, odnosno kasnije dr�ave, koja je bila garant sigurnosti uloga, pro�erdala je njihove devize na ratne igre, da bi im na kraju �ak i zakonom zabranila da tra�e povrat svog novca i kamata na ulo�eni novac. Tako je u RS zakon zabranio poslovnim bankama isplatu stare devizne �tednje, i glavnice i kamata, na uloge deponovane prije 6. aprila 1992. godine.\nOsim ovog zakona, �ija je ustavnost, pa i pravi�nost sasvim sumnjiva, Vlada RS se nedavno, ta�nije krajem pro�le godine, "proslavila" jo� jednim pravnim aktom iz oblasti stare devizne �tednje. Naime, po�to su se oja�ene devizne �tedi�e najzad dosjetile da svoja prava tra�e posredstvom suda, uslijedio je veliki broj pravosna�nih sudskih presuda, kojima se Republici Srpskoj nala�e da, iz sredstava bud�eta, vrati bar dio novca koji, kao garant, duguje svojim gra�anima. Vlada RS je na to odgovorila �zaklju�kom� kojim se te sudske presude obustavljaju od izvr�enja. Ovako flagrantan primjer omalova�avanja i nepo�tivanja sudova u vlastitoj zemlji vjerovatno nije zabilje�en u istoriji demokratskih politi�kih sistema.\nKomentari�u�i ovu odluku Vlade, u �ijem je dono�enju i sam u�estvovao, Novak Kondi�, ministar finansija RS, je, u intervjuu za banjalu�ke "Nezavisne novine",rekao da je Vlada, ustvari, tra�ila od republi�kog javnog pravobranioca da ustane u odbranu interesa RS, jer jednostavno nije imala drugog izbora. Izvr�enje pomenutih sudskih odluka, iako se radi samo o isplati kamata na davno ulo�enu deviznu �tednju bi, obja�njava ministar, ozbiljno ugrozilo bud�et Republike Srspke, pa time i funkcionisanje entitetskih javnih institucija i organa. Jednostavnije re�eno, samo isplata dijela kamata na staru deviznu �tednju, a o isplati glavnice niko "ozbiljan" ni ne razmi�lja, dovela bi do finansijskog sloma Republike Srpske.\nImaju�i u vidu da RS duguje 1,6 milijardi maraka svojim gra�aima deviznim �tedi�ama, a da planirani godi�nji bud�et srpskog entiteta, i to sa 11 odsto poja�an sredstvima me�unarodne zajednice, iznosi svega 621 milion maraka, ministru Kondi�u se zaista mora vjerovati. Isto tako nema sumnje da je istinita njegova tvrdnja kako je upravo Me�unarodni monetarni fond, na poku�aj Vlade da se odu�i bar onim deviznim �tedi�ama koji potra�uju do 100 maraka, odgovorio "preporukom" da se rje�avanje problema stare devizne �tednje ostavi za neka budu�a, stabilnija i bogatija vremena. Naravno, MMF ba� briga za stare devizne �tedi�e i njihovih tri�avih stotinu maraka, pa ne�e da rizikuje da zbog takve "sitnice" bud�et Republike Srpske jo� ve�im djelom padne na "slaba�na" ple�a me�unarodnih kreditora.\nKako sada stvari stoje sa ekonomskom i finansijskom snagom RS i njene privrede, �tedi�e nemaju nikakve �anse da naplate �ak ni kamate na svoje zarobljene devize. A sve su prilike da se to ne�e desiti ni u skoroj budu�nosti, mada je ministar Kondi� , na novinarsko pitanje da li �e stare devizne �tedi�e ikada naplatiti kamate na svoj novac, odgovorio nedvosmisleno: "Naravno da ho�e." Ali, kada, kako i odakle, to ni ministru nije jasno.\nJedina �ansa starim deviznim �tedi�ama, kako u RS tako i u Federaciji BiH, da do�u, bar posredno, makar i do dijela svog bogatstva, je u�e��e u privatizaciji. Privatizacija malih dr�avnih preduze�a u RS, onih �ija je vrijednost do 300 hiljada maraka i koja su prodavana direktno na licitaciji, je za sada jedino "tr�i�te" u Republici Srpskoj na kojem vrijedi "valuta" zvana "kupon stare devizne �tednje". Ve�ina od devet dr�avnih preduze�a, koliko ih je do danas u RS prodato privatnicima, pla�eno je upravo ovim kuponima.\nZakon predvi�a da stare �tedi�e svojim "zarobljenim" devizama mogu kopovati i "velika" strate�ka preduze�a, odnosno onaj njihov dio koji ne�e i�i u vau�ersku "narodnu" podjelu, nego �e se prodavati. Naravno, ako je ovim ljudima, koji ve� imaju gorko iskustvo sa dr�avnim bankama, uop�te stalo do jo� jedne "�orave" investicije i hazarda sa dr�avom. Stare devizne �tedi�e �e, vjerovatno, biti ozbiljno zainteresovane jedino za otkup dr�avnih stanova. Ali, valja imati na umu da su ve�ina starih deviznih �tedi�a, bar onih koji su u bankama ostavili zna�ajniji kapital, ustvari gastarbajteri, ljudi sa sela, koji naj�e��e i nemaju stanarsko pravo u dr�avnim stanovima.\nInteresantno je da se ministru Kondi�u u pomenutom intervjuu "omakla" opaska, kako je postala "masovna pojava" da stare devizne �tedi�e svoje prava, odnosno svoj novac, potra�uju preko suda! Za ovu masovnu gra�ansku drskost je zaslu�no Udru�enje starih deviznih �tedi�a RS, �iji je sekretar advokat Dragutin �uri�.\nIako ovo udru�enje, �ije je sjedi�te u Banjoj Luci, ima tek oko 500 �lanova, dakle nije mu pristupio ni svaki hiljaditi stari devizni �tedi�a, ono se, za razliku od ve� pomenute stranke sa identi�nim imenom, pokazalo kao ozbiljan borac za prava oja�enih vlasnika deviznih knji�ica. Udru�enje je kod Ustavnog suda RS pokrenulo postupak za preispitivanje ustavnosti ve� pomenutog zakona, kojim se poslovnim bankama zabranjuje isplata stare devizne �tednje. Tako�e, Udru�enje tra�i od OHR-a, koji ina�e u ovoj zemlji ima pravo da oktroi�e i ukida zakone, ukidanje svih zakonskih akata kojima se gra�anima, na ovaj ili onaj na�in, onemogu�ava da do�u do svog novca. Stare devizne �tedi�e su, preko svog udru�enja, najavile i da �e zajedni�ki tu�iti RS, kao kolektivnog garanta, nadle�nom me�unarodnom sudu.\nOsim ovih pravnih instrumenata, Udru�enje deviznih �tedi�a najavljuje i mogu�nost primjene raznih oblika "gra�anske neposlu�nosti": od mirnih protesta, do bojkota predstoje�ih izbora, a sve sa ciljem da kona�o do�u do svojih para.\nOvo sa bojkotom izbora, kada se uzme u obzir brojnost populacije, mogla bi biti sasvim ozbiljna prijetnja, naravno, kada bi se stare devizne �edi�e slo�ile i organizovale. Ali, po svemu sude�i, za takav posao jo� nisu sposobne. �ak ni onih 500 �edi�a, koliko ih je okupkljeno u Udru�nju, nisu se oko toga mogli dogovoriti. Ako ih se ne mo�e dogovoriti 500, kako dogovor o�ekivati od pola miliona?


Šesnaest godina je bilo potrebno da se na optuženičku klupu izvedu lica kojima se sudi za ubistvo Slavka Ćuruvije, novinara, urednika i vlasnika listova „Dnevni telegraf“ i „Evropljanin“. Optuženi, bivši pripadnici Resora Državne bezbednosti, među njima i Radomir Marković, nekadašnji načelnik ove službe, negiraju navode optužnice po kojoj su učestvovali u ubistvu Ćuruvije zbog kritike nosilaca političke vlasti, ali i mogućnosti da utiče na javno mnjenje. Novinarska udruženja upozoravaju da se moraju razotkriti i nalogodavci ubistva.\nOptuženi, nekadašnji načelnik resora Državne bezbednosti (DB) Radomir Marković, načelnik beogradskog centra DB Milan Radonjić i glavni obaveštajni inspektor u Drugoj upravi resora Ratko Romić negirali su u sudnici Specijalnog suda u Beogradu da su učestvovali u ubistvu novinara Slavka Ćuruvije, dok se pripadniku rezervnog sastava tog resora Miroslavu Kuraku, koji je u bekstvu, sudi u odsustvu.\nPrema optužnici, Ćuruvija je ubijen po nalogu NN lica iz najviših struktura vlasti. Postupajući tužilac Milenko Mandić rekao je da je Ćuruviju ubio Miroslav Kurak, a da mu je saučesnik bio Ratko Romić, koji je drškom pištolja udario njegovu nevenčanu suprugu Branku Prpu u glavu, koja je bila u tom trenutku sa Ćuruvijom.\nĆuruvija je ubijen, navodi se u optužnici, zbog "javnog istupanja u zemlji i inostranstvu i kritike nosilaca političke vlasti, mogućnosti da utiče na javno mnjenje i delovanje opozicionih društvenih snaga".\nPrvooptuženi za ubistvo Slavka Ćuruvije, nekadašnji šef DB-a Radomir Marković, koji se tereti da je organizovao ubistvo Ćuruvije, izjavio je da je optužnica zasnovana na pretpostavkama i insinuacijama jer, kako je rekao, stotine svedoka nema neposredna saznanja o ubistvu, već samo lični stav o tome.\n“Cilj je da budu osuđeni bivši funkcioneri DB-a. Ta teza se proteže kroz više postupaka. Želi se da se sve loše poveže sa tadašnjom vlasti i da se abolira sve loše što se dešavalo Srbiji. Jedini neposredni svedok, Branka Prpa, je decidno rekla da lice koje je pucalo na Ćuruviju ne odgovara opisu Miroslava Kuraka, koji je optužen kao neposredni ubica”, rekao je Marković, koji u požarevačkom zatvoru izdržava kaznu od 40 godina zbog ubistva Ivana Stambolića i četvorice članova SPO-a u atentatu na lidera SPO-a Vuka Draškovića na Ibarskoj magistrali.\nSlobodan Ružić, pravni zastupnik porodice Slavka Ćuruvije, rekao je novinarima u pauzi suđenja da je ubistvo Ćuruvije mogao da naredi samo Slobodan Milošević, tadašnji predsednik SR Jugoslavije.\n“Ja sam se već ranije izjasnio o tome, naravno da ne mislim da je bilo ko drugi mogao da izda nalog pripadnicima Državne bezbednosti, dakle državne službe, nego jedino Slobodan Milošević. Odbrana Radomira Markovića na početku ovog suđenja je u dobroj meri uopštena, nije se previše izjašnjavao o stvarima koje se odnose na ubistvo Slavka Ćuruvije. Više je pričao o nekakvom svom progonu. On ne samo da u potpunosti negira da ima veze sa izvršenjem ovog krivičnog dela, nego je krenuo u kontranapad. Sve pravosnažne presude koje su mu izrečene on je osporio. Ali se mi nadamo da će do kraja suđenja biti utvrđene sve činjenice kojima će se dokazati da je ovo što u optužnici piše tačno. A mi ćemo se potruditi da u toku ovog glavnog pretresa dođemo i do nekih činjenica koje će ukazati na nalogodavce ovog ubistva.”\nJelena Ćuruvija, ćerka ubijenog novinara, koja je morala da napusti sudnicu pošto je svedok u postupku, rekla je za RSE neposredno uoči početka suđenja da nije lako suočiti se u sudnici sa ljudima optuženim za ubistvo njenog oca.\n„Evo ja pokušavam od juče da se psihički pripremim za današnji dan. Ne znam koliko uspevam u tome, ali to je deo moje priče i to je nešto što ja nosim sa sobom. Kako sam ponosna na njega, tako i ovo moram da nosim“, kaže Jelena Ćuruvija.\nKljučni svedok Tužilaštva biće bivši komandant rasformirane Jedinice za specijalne operacije Milorad Ulemek Legija, koji je pravosnažno osuđen za politička ubistva, a koji je označio četvoricu optuženih.\nU međuvremenu Vukašin Obradović, predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije, upozorava da se na suđenju za ubistvo Ćuruvije ne sme stati samo na kažnjavanju počinilaca, već da se moraju razotkriti nalogodavci.\nVukašin Obradović polaže venac na mesto gde je ubijen Ćuruvija\n„U ovom trenutku teško je prognozirati da li ćemo do toga doći. Iako svi tragovi ukazuju ka Mirjani Marković, supruzi Slobodana Miloševića, mislim da će u sudskom procesu biti veoma teško to dokazati osim ako ne progovore Radomir Marković i Ulemek Legija i iznenade javnost nekim novim saznanjima“, smatra Obradović.\nOtkrivanje nalogodavaca očekuje i porodica, kaže Jelena Ćuruvija.\n„Mi iz Slavko Ćuruvija fondacije okupili smo tim, što pravnika što novinara, koji će pratiti suđenje i posle svakog ročišta ćemo objavljivati izveštaje, vrlo često i sa analizama. Tako da ćemo biti spremni na vreme da uočimo da li postoje neke nepravilnosti ili opstrukcije i u kom pravcu suđenje ide“, kaže Jelena Ćuruvija.\nZašto je bilo potrebno 16 godina da se dođe do sudskog postupka? Na to se osvrće predsednik NUNS-a Vukašin Obradović.\n„To govori da je u Srbiji i dalje veoma teško zaći u tamne vilajete službi i grupa i pojedinaca koje su odlučivale o smrti i životu ljudi. To je ono što nas čini nespokojnim. Ipak nadam se da, ako posle 16 godina, ovaj sudski proces zaista zađe u sve tajne kanale jednog monstruoznog sistema koji je odlučivao o sudbinama novinara da će i to imati efekte na neku veću bezbednost novinara u narednom periodu“, zaključuje Vukašin Obradović iz Nezavisnog udruženja novinara Srbije.\nSlavko Ćuruvija ubijen je 11. aprila 1999. godine na Uskrs u vreme NATO bombardovanja Srbije, ispred zgrade u kojoj je živeo u centru Beograda. Njegovo ubistvo je samo jedno od nerazjašnjenih ubistava novinara i jedino za koje je počelo suđenje. Porodice, kolege i javnost još uvek čekaju na odgovor ko je ubio novinare Dadu Vujasinović i Milana Pantića.


„Turski tok“ pušten u rad uprkos smetnjama trećih zemalja /video/ - Sputnjik Srbija\n„Turski tok“ pušten u rad uprkos smetnjama trećih zemalja /video/\n14:51 08.01.2020 (osveženo 15:30 08.01.2020) Preuzmite kraći link\nRuski predsednik Vladimir Putin i turski lider Redžep Tajip Erdogan pustili su u rad gasovod „Turski tok“. Svečanoj ceremoniji su prisustvovali i predsednik Srbije Aleksandar Vučić i bugarski premijer Bojko Borisov.\nPutin je istakao da je to važan događaj, ne samo za Rusiju i Tursku, nego i za celu Evropu.\n„Svi koji prisustvuju zvaničnoj ceremoniji puštanja u rad nove gasne magistrale svedoci su zaista važnog događaja, ne samo za Rusiju i Tursku, nego i za zemlje južne Evrope i ceo kontinent“, naglasio je on.\nPutin zahvalio Erdoganu\nPutin je zahvalio turskom kolegi Redžepu Tajipu Erdoganu za političku volju, koju je pokazao prilikom realizacije projekta „Turski tok“.\n„Želim da posebno zahvalim turskim vlastima i predsedniku Turske na pravovremenom izdavanju svih neophodnih dozvola i licenci koje su bile neophodne za izgradnju gasovoda, kao i za političku volju koju je pokazao turski predsednik prilikom realizacije projekta od nacionalnog značaja, koji zadovoljava nacionalne interese zemlje. Siguran sam da će Rusija i Turska u budućnosti realizovati još mnogo novih projekata od uzajamne koristi, kako u energetskoj, tako i u drugim sferama“, naglasio je ruski lider.\nRusija i Turska - primer delotvorne saradnje\nOn je dodao da su Rusija i Turska primer delotvorne saradnje u svetlu eskalacije situacije na Bliskom Istoku.\n„Živimo u složenom svetu i, nažalost, u regionu kom mi pripadamo, primećuju se ozbiljne tendencije ka zaoštravanju situacije. Sa druge strane, Turska i Rusija pokazuju sasvim drugačiji primer interakcije i saradnje koja služi na dobrobit naših naroda i naroda cele Evrope, celog sveta“, rekao je ruski lider.\nOn je dodao da se saradnja Rusije i Turske razvija skoro u svim sferama, uprkos smetnjama trećih zemalja.\n„Uspešna realizacija velikog zajedničkog projekta izgradnje gasovoda preko Crnog mora jasno svedoči o tome da rusko-tursko strateško partnerstvo daje značajne vidljive rezultate. Uprkos teškoj situaciji u svetu i pokušaju niza međunarodnih igrača da spreče širenje obostrano korisne saradnje naših zemalja, posao se odvija po planu“, naglasio je ruski lider.\nTurska: Rusija je naš glavni dobavljač gasa\n„Turska će dobijati 15,7 milijardi kubnih metara gasa godišnje, zahvaljujući puštanju u rad gasovoda ’Turski tok‘“, izjavio je turski ministar energetike Fatih Donmez na zvaničnoj ceremoniji.\n„Potražnja Turske za gasom je u porastu. Rusija je naš glavni dobavljač. Iz Rusije nam je isporučeno 400 milijardi kubnih metara gasa. Naša saradnja u oblasti energetike je veoma uspešna. Nastavićemo da realizujemo nove projekte sa Rusijom“, istakao je on.\nErdogan se nada da će Turska uz pomoć Rusije uspeti da smanji napetost u regionu.\ngasovod, Vladimir Putin, Redžep Tajip Erdogan, Turska, Rusija


Vojne vežbe nadomak ruskih granica – iznenađujuća glupost - Sputnjik Srbija\n00:23 28 Februar 2021\nVojne vežbe nadomak ruskih granica – iznenađujuća glupost\n16:35 20.06.2016 Preuzmite kraći link\nVojne vežbe zemalja NATO-a „Anakonda 2016“, koje su nedavno završene u Poljskoj, predstavljaju „iznenađujuću glupost“ jer su provokativnog karaktera, smatra politikolog sa Univerziteta u Čikagu i stručnjak za pitanja evropske bezbednosti Džon Marshajmer.\nU svom komentaru za Nacionalni javni radio SAD, on je izjavio da vojne igre gotovo pred granicama Rusije povećavaju opasnost jer mogu da „probude ruskog medveda“.\n„Izvođenje vojnih vežbi širokih razmera u Poljskoj Rusi posmatraju kao pretnju i to je (izvođenje vežbi), smatram, iznenađujuće glupo“, rekao je on i dodao da takve akcije zemalja Alijanse mogu da isprovociraju Rusiju da odgovori.\nU Poljskoj su od 7. do 17. juna održane vojne vežbe zemalja NATO-a „Anakonda 2016“, u kojima je učestvovala 31.000 vojnika iz 18 zemalja NATO-a i pet zemalja-učesnica programa „Istočno partnerstvo“.\nU vežbama je angažovano 3.000 jedinica vojne tehnike, 105 aviona i helikoptera, kao i 12 brodova.\nAnakonda-16, provokacija, vojne vežbe, NATO, Poljska


Definisanje detaljnog programa rada Inovacionog startap centra Stara Pazova – RRASREM\nTom prilikom, predstavljen je i definisan Plan i program rada inovacionog centra.\nSvrha je uspostavljanje i pružanje usluga inovacionog Startap centra Stara Pazova (ICSP) i stvaranje osnove za kompletan razvoj Regionalnog centra za održivi razvoj Srema kroz izgradnju kapaciteta za upravljanje inovaciono – razvojnim centrom na nivou celokupnog regiona Srem. U cilju realizacije projekta predviđena je izrada detaljnog Programa rada Inovacionog Startap centra Stara Pazova sa definisanjem funkcionalnih veza i rada u okviru Regionalnog centra za održivi razvoj Srema. Program rada bi trebalo da obuhvata sledeće teme:\nKonkurs i izbor prvih stanara ICSP – definisanje kriterijuma pri izboru prvih stanara i ciljeva koji se žele postići;\nPredlog programa inovacionih obuka za prve startapove – detaljan plan aktivnosti koje će biti pružene kako stanarima centra, tako i ostalim korisnicima u cilju podizanja njihovog kapaciteta da se bave temama energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije, razvoja opreme za mašinsku i plastičarsku proizvodnju, ruralnog razvoja i elektromobilnosti;\nPredlog programa obuke za članove Međuopštinske radne grupe (MORG) za inovacionu delatnost;\nPredlog sadržaja inovacionog paketa usluga – navedene usluge koje će biti pružene prvim stanarima ICSP, kao i budućim korisnicima;\nPredlog mera i koraka koji treba da doprinesu održivosti ICSP;\n6. Definisanje aktivnosti ICSP u okviru (i odnosa sa) RCOR Srem\nNa sastanku projektnog tima bilo je reči o kriterijumima i načinu oglašavanja konkursa za prve stanare Regionalnog start-ap centra koji žele da realizuje projekte u oblasti inovacija. Oformljena je komisija za vrednovanje zahteva.\nInovacione obuke za prve startapove, koje će biti pružene kako stanarima centra, tako i ostalim korisnicima (građanima), u cilju podizanja njihovog kapaciteta da se bave temama energetske efikasnosti i obnovljivih izvora energije, razvoja opreme za mašinsku i plastičarsku proizvodnju, ruralnog razvoja i elektromobilnosti, planirane su zakazane za 10-ti, 17-ti i 24. jun 2019. godine u Staroj Pazovi.\nRazvojna agencija Srbije - javni pozivi


Samsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nSamsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon cene\ncena od 126.829,00 do 129.999,00 din | prodavnica (8)\ncena od 125.200,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Samsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Samsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mobilni telefoni cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Samsung Mobilni telefoni, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Samsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Samsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon. Pre kupovine, podatke za Samsung Galaxy S21+ 8GB/128GB SM-G996BZVDEUC ljubičasti mobilni telefon proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Oli Ren: Nezavisnost znači više odgovornosti\nEvropski komesar za proširenje Oli Ren rekao je danas da očekuje da bi novi mandat za pregovore o stabilizaciji i pridruživanju Crne Gore sa Evropskom unijom trebalo da počne početkom septembra.\nRen je u Podgorici kazao kako se nada da će članice prihvatiti predlog Evropske komisije i da će pregovori sa Crnom Gorom sa novim mandatom moći da počnu u septembru. On je rekao kako mu je drago što je donio vrlo konkretan dokaz privrženosti EU evropskoj perspektivi Crne Gore:\n"Nakon što su države članice EU na jedinstven i koordiniran način priznale Crnu Goru, prirodno je da ćemo ovdje otvoriti diplomatsko predstavništvo. Drugi dokaz je da smo juče predložili novi mandat za pregovore o stabilizaciji i pridruživanju za Crnu Goru. Nadamo se da će članice EU glatko ispoštovati ovaj naš predlog mandata i da će on biti usvojen već u septembru’’.\nRen je rekao da nezavisnost znači više odgovornosti i da su admnistrativni kapaciteti najbitnija stvar na putu Crne Gore za priključivanje EU.\nOn je rekao da da Vlada i parlamanet treba da se obavežu da će nastaviti sa reformama pogotovo u bitnim područjima kao što je reforma sudstva i borba protiv kriminala i organizovanig kriminala. Ren je rekao da mu je veoma drago što se, nakon razdvajanja, pitanja između Srbije i Crne Gore rješavaju na konstruktivan način.\nRen je kazao da je potrebno izgraditi široki politički konsenzus za integracije ka EU, kao i za izgradnju novih ustavnih rješenja.\nCrnogorski premijer Milo Đukanović ocijenio je da je u predstojećem izbornom i procesu usvajanja Ustava Crne Gore moguće obezbijediti širi politički konsenzus.\nOn je, u razgovoru sa evropskim komesarom za proširenje Oli Renom, saopštio da je Crna Gora sposobna da završi proces pregovora do kraja godine.\n“Ono što je važnije od trke sa rokovima jeste naša temeljna riješenost da kontinuirano svakodnevno adaptiramo pravni, ekonomski, politički, insitucionalni sistem visokim evropskim standardima”, rekao je Đukanović na konferenciji za novinare nakon susreta sa Renom.\n“I da jednako tako predano radimo na snaženju kadrovskog kapaciteta Crne Gore da odgovori onome što će biti zahtjevi evropskog društva”, kazao je on.\nĐukanović je rekao da je Rena inforimisao i o naporima koje Crna Gora ulaže u uspstavljanju dobrih otvorenih prijateljskih odnosa Srbijom kao i o naporima koji se ulažu da se ostvari širi politički konsenzus u vezi sa predstojećim parlamentarnim izborima i procedurom usvanjanja novog ustava.\nCrnogorska ministarka za evropske integracija Gordana Đurovića rekla da je Crna Gora u posljednje vrijeme poslala nekoliko značajnih izvještaja prema Evropskoj komisiji”:\nCrnogorski predsjednik Filip Vujanović rekao je da je posebno zadovoljan zbog odluke Evropske komisije da Savjetu ministara Evropske unije preporuči usvajanje novog mandata za pregovore o Sporazumu o asocijaciji i stabilizaciji sa Crnom Gorom.\n"Predsjednik Republike je tokom razgovora sa Renom ponovio da je strateški interes Crne Gore što brža integracija u EU kao i da je potpuno posvećena tom cilju", kaže se u saopštenju iz Vujanovićevog kabineta.\nSocijalistička narodna partija Crne Gore je spremna na konstruktivan dijalog i učešće u radu na izradi novih ustavnih rješenja, koja moraju biti usvojena najširim stepenom saglasnosti, rekao je danas lider Predrag Bulatović u razgovoru sa evropskim komesarom za proširenje Oli Renom.\nBulatović je zahvalio Evropskoj uniji na dosadašnjem ukupnom angažovanju vezano za proces evropskih integracija, kao i za realizaciju referenduma.


Izračunavanje procenta - Excel\nIzračunavanje procentaPrikaži sve\nProcenat se izračunava korišćenjem ove jednačine: deo vrednosti/ukupna vrednost = procenat\ngde je procenat izražen u decimalnom formatu. U programu Excel možete veoma lako da izračunate bilo koju od ovih promenljivih. Takođe, rezultat u obliku procenta možete brzo da prikažete ako kliknete na dugme Stil procenta na traci sa alatkama Oblikovanje.\nIzračunajte količinu ako znate ukupan zbir i procenat\nNa primer, ako kupite računar za 800 $, a porez na promet iznosi 8,9%, koliko novca treba da izdvojite za porez na promet? U ovom primeru želite da izračunate 8,9% od 800. Za izračunavanje ovog rezultata konfigurišite radni list kao ovaj koji sledi ili iskopirajte ovaj primer na prazan radni list.\nPorez na promet (u obliku decimalnog broja)\nMnoži 800 sa 0,089 da bi se dobio iznos poreza na promet koji treba da platite (71,2 $)\nNapomena Za prebacivanje broja izraženog u procentima u decimalni format, podelite taj broj sa 100. Na primer, porez na promet iz ovog primera (8,9) podeljen sa 100 iznosi 0,089.\nIzračunajte procenat ako znate ukupnu vrednost i deo vrednosti\nNa primer, ako imate 42 poena od mogućih 50, na koji ste procenat pitanja tačno odgovorili?\nZa izračunavanje ovog rezultata konfigurišite radni list kao ovaj koji sledi ili iskopirajte ovaj primer na prazan radni list.\nDeli 42 sa 50 da bi se dobio procenat tačnih odgovora (0,84 ili 84%)\nNapomena Da biste broj prikazali u obliku procenta, izaberite ćeliju i kliknite na dugme Stil procenta na traci sa alatkama Oblikovanje.\nIzračunajte ukupan zbir ako znate količinu i procenat\nNa primer, prodajna cena košulje iznosi 15 $, što je sniženje od 25% u odnosu na prvobitnu cenu. Kolika je prvobitna cena? U ovom primeru želite da saznate od kog broja broj 15 iznosi 75%. Za izračunavanje ovog rezultata konfigurišite radni list kao ovaj koji sledi ili iskopirajte ovaj primer na prazan radni list.\n100% minus popust (u obliku decimalnog broja)\nDeli 15 sa 0,75 da bi se dobila prvobitna cena (20)\nProcentualno izrazite razliku dva broja\nNa primer, vaša zarada u novembru iznosi 2342 $, a u decembru 2500 $. Kolika je razlika u procentu između zarada za ova dva meseca? Za obavljanje ovog zadatka primenite funkciju ABS i operatore oduzimanja (-) i deljenja (/). Za izračunavanje ovog rezultata konfigurišite radni list kao ovaj koji sledi ili iskopirajte ovaj primer na prazan radni list.\nZarada u novembru\nZarada u decembru\nDeli razliku između drugog i prvog broja pomoću apsolutne vrednosti prvog broja, da bi se dobila razlika u procentu (0,06746 ili 6,75%)\nZa više informacija pogledajte funkciju ABS.\nUvećajte ili smanjite broj za određeni procenat\nNa primer, nedeljno u proseku trošite 25 $ na hranu i želite da smanjite nedeljne izdatke za hranu za 25%. Koliko novca možete da potrošite? Ili koliki je izdatak za hranu ako želite nedeljne troškove sa 25 $ da povećate za 25%?\nNapomena Kad unesete broj posle kojeg dolazi znak procenta (%), broj se tumači kao stoti deo svoje vrednosti. Na primer, 5% se tumači kao 0,05.


[Danas] Istoričari: Stefan Nemanja nije otac srpske državnosti | Slobodna reč\n[Danas] Istoričari: Stefan Nemanja nije otac srpske državnosti\nAktuelni zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić pored dela postamenta spomenika Stefanu Nemanji u prestonici; Foto: FoNet\nČlanak je izvorno objavljen kao lični stav istoričara Radoša Ljušića i Radivoja Radića na portalu lista Danas, a originalnu verziju možete pogledati ovde >>>\nOvih dana su se u našoj javnosti na različitim nivoima i po različitim pitanjima, od istorijskih i političkih do estetskih i umetničkih, uzburkale strasti oko spomenika Stefanu Nemanji. Ne ulazeći u mnogobrojne probleme, ovoga puta skrenućemo pažnju samo na jedan koji se tiče istorijske verodostojnosti.\nKao stih iz neke dečije recitacije na sve strane čujemo sintagmu “spomenik Stefanu Nemanji, osnivaču srpske srednjovekovne države”, svakodnevno ponavljanu u svim medijima, pisanim i elektronskim.\nTaj niz vladara koji se nastavlja do polovine X veka čini najstariju srpsku dinastiju – Višeslaviće (u literaturi ih nazivaju i Vlastimirovići). U sledeća dva veka, XI i većem delu XII stoleća, smenile su se još dve srpske dinastije – Vojislavići koji su vladali Dukljom i Vukanovići. Nemanjići su, dakle, tek četvrta srpska dinastija, ali uistinu najvažniji vladarski rod koji je srpske zemlje predvodio tokom dva “zlatna” veka (1166-1371).\nMeđutim, nikako se ne smeju potceniti napori Nemanjinih prethodnika, srpskih velikih župana koji su vodili Srbiju kroz lavirinte balkanske, pa i evropske politike. Nalazeći se između dveju sila, Vizantije i Ugarske, kao između čekića i nakovnja, oni su, korak po korak, mukotrpno krčili put ka nezavisnosti. Stefan Nemanja je zasenio sve dotadašnje velike župane i otvorio je prelomno razdoblje u srpskoj srednjovekovnoj istoriji, razdoblje koje je trajalo sedam decenija, od Nemanjinog dolaska na vlast 1166. do smrti Svetog Save 1236. godine.\nČinjenica da je srpska srednjovekovna država u razdoblju koje je prethodilo Stefanu Nemanji bila vazalna ni u kom slučaju ne umanjuje njenu državnost. Odricati se toga bilo bi isto kao kada bismo se odrekli državnosti moderne srpske države za period od 1804. do 1878. godine, kada je Srbija bila, ne računajući ustanički period, autonomna, odnosno vazalna država.\nStefan Nemanja, dakle, nije bio “osnivač srpske srednjovekovne države”, ali je bio rodonačelnik najslavnije srpske dinastije u Srednjem veku, vladarskog roda koji je Srbiju za dva veka od vazalne države uzdigao do Carstva i najmoćnije države u jugoistočnoj Evropi, države čije su teritorije zapljuskivala tri mora – Jadransko, Egejsko i Jonsko.\nPrethodni članakProtesti u vranjskoj Palestini zbog potpisivanja sporazuma u Vašingtonu\nSledeći članak[EKSKLUZIVNO] Urednik “Kod Civrića”: Biti naša tema je politički prestiž


Bogdan Tirnanić - Blic Online\nFotografija legendarnog novinara Bogdana Tirnanića iz kultnog filma Želimira Žilnika "Rani radovi" nalazi se na plakatu ovogodišnjeg Festivala autorskog filma (FAFA) koji će biti održan od 23. do 30. novembra 2018.\nBogdan Tirnanić je, po svoj prilici, poslednji novinar čiji je nadimak, kako za života a bogme i danas, prepoznatljiviji nego puno ime i prezime mnogih koji su ili bi hteli biti (kao) on. Umro je na jučerašnji dan pre devet godina.\nPoklon specijal uz novi NIN\nPovodom velikog jubileja, osamdesetog rođendana, u nekoliko narednih brojeva NIN čitaocima poklanja specijalni dodatak sa tekstovima legendi po kojima se NIN pamti.\nDara Džokić: Kolege mi leče tugu\nČuvena glumica je oduševljena Vlastimirom - Đuzom Stojiljkovićem i veruje da su sve njene koleginice zaljubljene u njega.\n"Obraz uz obraz": Ko ga je obeležio, kako ga je Tirke opisivao...\nU godini koja dolazi navršiće se tačno četiri decenije od kada je prestao da se emituje čuveni šou-program “Obraz uz obraz”, a i danas slovi za neprevaziđen!\nPoklon čitaocima magazina NIN: Knjiga Bogdana Tirnanića\nUz NIN od 26. septembra za čitaoce u Srbiji poklon "Ivica trotoara" - zbirka najboljih kolumni legende srpskog novinarstva Bogdana Tirnanića.


Ovo je novi lider DNR - 31.08.2018, Sputnik Srbija\nVicepremijer samoproglašene Donjecke narodne republike Dmitrij Trapeznikov saopštio je da je imenovan za vršioca dužnosti lidera DNR. 31.08.2018, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, dnr, aleksandar zaharčenko, dmitrij trapeznikov\n20:25 31.08.2018 (Osveženo: 21:14 31.08.2018)\n© Sputnik / Igorь Maslov / Uđi u foto-galerijuDmitrij Trapeznikov\n„Odluka Štaba za teritorijalnu odbranu DNR: u skladu sa Stavom 1 Člana 102 Ustava DNR, povodom pogibije lidera DNR Aleksandra Zaharčenka, za vršioca dužnosti lidera DNR imenuje se zamenik predsednika Saveta ministara Dmitrij Viktorovič Trapeznikov“, navedeno je u odluci koju je pročitao sam Trapeznikov.\n31 Avgust 2018, 21:11\nDmitrij Trapeznikov će ispunjavati obaveze lidera samoproglašene Donjecke narodne republike do izbora u DNR, rekao je savetnik lidera DNR Aleksandar Kazakov.\nOn je, takođe, rekao da će „pitanje izbora biti rešavano posebno, uz uzimanje u obzir svih međunarodnih okolnosti“.\n„U vezi s izborima situacija se nije promenila – ne znamo da li će ih biti ili neće, pošto to zavisi od međunarodnog konteksta, uključujući i neke odluke kijevskih vlasti“, rekao je Kazakov.\nIzbori za lidera i parlament DNR planirani su za jesen 2018. godine.\nZaharčenko je poginuo danas, 31. avgusta, u eksploziji koja se dogodila u restoranu „Separ“ u centru Donjecka, a ministar za prihode i poreze DNR Aleksandar Timofejev je teško ranjen.


Predstavnik isporučioca | Volvo Group\nOBAVEŠTENJE O PRIVATNOSTI PREDSTAVNIKA ISPORUČIOCA\nkontakt podatke o predstavniku isporučioca, kao što su ime, adresa na poslu, e-adresa i broj telefona.\norganizacione podatke kao što su ime firme, zvanje, radno mesto i država\nIT podatke, kao što su korisničko ime, lozinke, podaci o prijavljivanju, kao i podaci i evidencije o tome kako koristite IT aplikacije ili usluge firme VOLVO\nAko ste preduzetnik, VOLVO takođe može da obrađuje:\nfinansijske podatke, kao što su kreditne ili platne informacije i podaci o bankovnim računima.\nugovorne podatke, kao što su porudžbenice, ugovori i drugi sporazumi između vas i firme VOLVO\nVOLVO obrađuje vaše lične podatke na osnovu sledećeg:\nZakoniti interesi. Zakoniti interesi firme VOLVO uključuju njen interes za obavljanje svakodnevnih aktivnosti u skladu sa zakonskom i poštenom poslovnom praksom, uključujući upravljanje odnosima sa isporučiocima u cilju izvršenja ugovora prema kojima ste vi ili vaš poslodavac jedna od ugovornih strana i/ili preduzimanja potrebnih koraka pre sklapanja ugovora sa vama ili vašim poslodavcem. VOLVO, na primer, mora da zna koji je vaš željeni jezik u cilju pravilne komunikacije sa vama tokom obavljanja svakodnevnih aktivnosti.\nVOLVO obrađuje vaše lične podatke sa sledećim ciljevima:\nradi komuniciranja sa vašim poslodavcem i upravljanja odnosima sa isporučiocima u cilju izvršenja ugovora prema kojima ste vi ili vaš poslodavac jedna od ugovornih strana i/ili preduzimanja potrebnih koraka pre sklapanja ugovora sa vama ili vašim poslodavcem;\nako ste preduzetnik, VOLVO obrađuje finansijske podatke radi regulisanja vaših isplata.\nNeki lični podaci su neophodni da bi VOLVO i isporučioci mogli poslovno da komuniciraju. Ako ne dostavite lične podatke, neće biti moguće korišćenje proizvoda i usluga koje vi ili vaš poslodavac možda očekujete od firme VOLVO.\nVOLVO obično ne deli vaše lične podatke ni sa kim izvan grupacije Volvo, osim ako se to ne zahteva na osnovu zakona ili propisa. Međutim, ako je to potrebno u pogledu ispunjenja svrhe obrade ličnih podataka, VOLVO može da deli vaše lične podatke sa drugim firmama iz grupacije Volvo, uključujući firme izvan EU/EEA. Osim toga, ako je to potrebno u pogledu ispunjenja svrhe obrade ličnih podataka, VOLVO može da deli vaše lične podatke sa nezavisnim isporučiocima, uključujući isporučioce izvan Evropske unije ili Evropske ekonomske oblasti (EU/EEA). VOLVO će preduzeti odgovarajuće bezbednosne mere koje pružaju odgovarajući nivo zaštite vaših ličnih podataka u skladu sa zahtevima važećih zakona o zaštiti podataka. To, na primer, može da uključuje korišćenje internih ili eksternih ugovora o obradi podataka na osnovu standardnih ugovornih klauzula odobrenih od strane EU ili odluke o štitu privatnosti između EU i SAD ili drugih sličnih mehanizama koje po potrebi priznaju ili odobravaju relevantni organi. Ako imate pitanja u vezi sa prenosom vaših ličnih podataka, javite se službeniku za zaštitu podataka u firmi VOLVO.


Mladi aktivisti rade na unapređenju svojih lokalnih zajednica | Archive - U.S. Agency for International Development\nHome » News & Information » Press Releases » Mladi aktivisti rade na unapređenju svojih lokalnih zajednica\nDirektorka misije USAID-a Aza El-Abd sa učesnicima u projektu Divac omladinski fondovi\nFondacija Ana and Vlade Divac\nMonday, Mart 20, 2017\nGovoreći na konferenciji, direktorka misije USAID-a Aza El-Abd rekla je da su mladi prioritet u razvojnim aktivnostima USAID-a širom sveta. „U Srbiji, kao i u brojnim državama gde USAID radi, mladi ljudi se suočavaju sa velikim izazovima. Projekat kao što je Divac omladinski fondovi pomaže mladima da se izbore sa tim izazovima i pruže dokaz da su mladi ljudi veliki i često neiskorišćeni resurs svojih zajednica”.\nOvaj projekat se zasniva na partnerstvu lokalnih firmi, opština i pojedinaca i njihovom zajedničkom radu na utvrđivanju lokalnih problema, izradi rešenja i finansiranju lokalnih aktivnosti. Skoro 60 odsto projekta finansirano je novčanim i nenovčanim sredstvima različitih aktera.\nOd 2013. godine, više od 10.000 mladih ljudi učestvovalo je u ovim aktivnostima i sarađivalo sa 11 opština (Aranđelovac, Blace, Kanjiža, Lazarevac, Obrenovac, Prijepolje, Vladičin Han, Vlasotince, i Vršac) u brojnim lokalnim aktivnostima. One su obuhvatale renoviranje više od 300 školskih igrališta, naučnih školskih radionica, sportskih dvorana, otvorenih sportskih terena i drugih aktivnosti koje su se fokusirale na kulturu, sport, obrazovanje i aktivizam.\n„Sa ponosom gledamo šta su mladi sve u stanju da urade kada im se da samo malo podsticaja i podrške. Napredujući u svojim životima, oni menjaju živote cele zajednice“, rekla je predsednica Upravnog odbora Fondacije Divac, Ana Divac. Fondacija će nastaviti da podržava organizacije mladih kako bi se obezbedila održivost aktivizma ovih organizacija na lokalnom nivou.“


Predstoji usaglašavanje protokola o uslovima putovanja u Grčku, izjavila je danas ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić. „Memorandum koji će definisati uslove ulaska putnika iz Srbije u Grčku, odnosno iz Grčke u Srbiju tokom predstojeće letnje sezone, nije potpisan, već je predviđeno da bude usaglašen i potpisan kada se ispune svi uslovi o kojima je bilo reči na jučerašnjem sastanku sa grčkim ministrom za turizam Harisom Teokarisom”, istakla je Matić, saopštilo je ministarstvo. Ona je precizirala da ti uslovi, između ostalog, uključuju međusobno priznavanje sertifikata o vakcinaciji i uspešan plan imunizacije, kao i druge tehničke detalje koji će biti utvrđeni u narednom periodu. Matić je demantovala navode pojedinih medija u Srbiji koji su objavili da je\nGrčka je dala „zeleno svetlo” za upotrebu jeftinog kardiološkog preparata kolhicina u lečenju pacijenata obolelih od korone. Ovo nije lek protiv korone, ali je značajna pomoć u borbi s virusom jer smanjuje smrtnost, broj pacijenata kojima je neophodna hospitalizacija, ublažava zapaljenske procese... Grčko Ministarstvo zdravlja odobrilo je njegovu upotrebu nakon istraživanja u Kanadi u kome su učestvovali i grčki stručnjaci i koje je pokazalo da se posle davanja kolhicina pacijentima s kovidom 19 smrtnost smanjuje za 44 posto, hospitalizacija za 25 procenata, a potreba za respiratorom za 50 posto.\nMemorandumom o razumevanju u turizmu u uslovima pandemije koji su danas usaglasili ministri turizma Srbije i Grčke, Tatjana Matić i Haris Teokaris, omogućen je ulazak vakcinisanim građanima obe zemlje u drugu zemlju, dok će za građane koji nisu vakcinisani biti obavezan PCR ili antigenski test. Ovakav režim će važiti od 1. maja do 1. oktobra, a memorandum je usaglašen na onlajn sastanku ministarke trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjane Matić i ministra Grčke za turizam, Harisa Teokarisa. Ministarka Matić je saopštila da je dogovoreno da će Memorandum predvideti međusobno priznavanje elektronskih sertifikata o vakcinaciji. Takođe, na granici će se raditi nasumični brzi testovi”, rekla je ona, prenosi Tanjug. Napomenula je i da će građani koji do sada nisu mogli da ostvare\n25.01.2021 u 12:21\nISTANBUL – Turska i Grčka danas su u Istanbulu počeli razgovore o rešavanju spora oko istraživanja nafte i gasa i istočnom Mediteranu nakon višemesečne diplomatske krize, izjavio je visoki turski zvaničnik za Frans pres, prenosi agencija Makfaks. On je precizirao da je grčku diplomatsku delegaciju primio drugi čovek u turskom Ministarstvu spoljnih poslova Sedat Onal. Pregovori između Grčke i Turske su bili prekinuti u 2016. godini zbog sve većih tenzija, prenosi Tanjug. Turske misije za istraživanje gasa u, kako navode grčki vlasti, teritorijalnim vodama Grčke, u poslednjih nekoliko meseca dovele su do najveće diplomatske krize u odnosima dve zemlje za koju su mnogi analitičari strahovali da može da eskalira u sukob. Iako je Atina izrazila optimizam, dok je Ankara pozdravila\nATINA – Grčka je produžila zabranu ulaza državljanima zemalja koje nisu članice EU u zemlju do ponedeljka, 8. februara, uz izuzeće Izraela, Rusije i još devet zemalja. Produžene su i vazduhoplovne direktive kojima se zahteva sedmodnevni karantin avionskih putnika iz inostranstva i ograničenje međunarodnih letova, javlja grčka agencija ANA. Svi putnici koji budu ušli u Grčku do 8. februara u ponoć, iz bilo koje strane države, uključujući države članice Evropske unije, moraju imati PCR test ne stariji od 72 sata i podležu obaveznom zadržavanju u svom domu ili na privremenom boravku koji su prijavili u svom obrascu za lociranje putnika (PLF) sedam dana, osim ako njihov boravak u Grčkoj nije kraći, prenosi Tanjug. U tom slučaju privremeno ograničenje važi do trenutka njihovog\nATINA - Grčka je počela da izdaje digitalni sertifikat o vakcinaciji protiv koronavirusa, a grčki premijer Kirijakos Micotakis je izjavio da je reč o još jednoj grčkoj inovaciji. On je na sastanku za sprovođenej nacionalnog plana Grčke za vakcinaciju, rekao da ta potvrda ne znači ograničenje, već dodatno olakšavanje za kretanje i putovanja. On je naveo da će sertifikat služiti za potvrdu zakonske vakcinacije, ali i za ličnu upotrebu građana, te je još jednom ponovio svoj predlog Evropskoj uniji o jedinstvenom sertifikatu u skladu sa evropskim standardima. „Nije reč o nikakvom ograničenju, već to će nam olakšati da se oslobodimo od restrikcija koje trenutno nam nameće kovid u putovanjima evropskih građana. To je nešto što će posebno značiti našem turizmu i perspektivi naše ekonomije,


PREDSTAVNICI BOŠNJAKA SANDŽAKA POSJETILI KOSOVO - SDA Sandžaka\nAkademija je održana u Narodnom pozorištu u Prištini pod pokroviteljstvom predsjednika Republike Kosovo gospodina Hašima Tačija.\nPredsjednik Tači je nakon završene svečanosti upriličilo prijem za delegaciju koju su činili predstavnici Bošnjačkog nacionalnog vijeća, SDA Sandžaka i organizacije Kosovo za Sandžak.\nPredsjednik Ugljanin je čestitao predsjedniku Tačiju na dobrim rezultatima u izgradnji jedne demokratske, multinacionalne i multikonfesionalne evropske države zasnovane na vladavini prava, pravnoj sigurnosti i jednakosti pred zakonom.\nIzražena je želja za aktivnim učešćem Bošnjaka u političkom životu Kosova, saradnju Vijeća sa institucijama kulture i obrazovanja u cilju očuvanja bošnjačkog nacionalnog identiteta na Kosovu, kao i za unapređenjem ekonomske saradnje.\nU cilju implementacije i prezentacije zaključaka usvojenih 2. marta 2018. godine na protestnom skupu u Novom Pazaru, delegacija SDA Sandžaka sastala se danas sa Ambasadorom Kraljevine Norveške ...\nBy SDA Sandžaka 20 Mar 2018\nNa šestoj Izbornoj skupštini SDA Sandžaka pored izbora za predsjednika Stranke, gdje je apsolutno povjerenje dobio dr. Sulejman Ugljanin, izabrani su i članovi Glavnog odbora, Nadzornog odbora i ...\nSkupština SDA Sandžaka zakazana za 12.oktobar\nGlavni odbor SDA Sandžaka, je na svojoj 12. sjednici donio odluku o održavanju skupštine stranke za 12.oktobar ove godine. Na sjednici, kojom je predsjedavao Predsjednik Dr Sulejman Ugljanin, ...


Tražimo profesionalnog I motivisanog kandidata za radno mesto: Računovođa.\nBisnode d.o.o. Beograd je deo švedske grupe Bisnode, vodeće firme u Evropi za poslovne i bonitete informacije. Postojimo više od 35 godina u 19 zemalja Evrope I imamo preko 2500 zaposlenih. U Srbiji poslujemo od 2011. godine I od tada beležimo stabilan rast.\nBaveći se upravljanjem poslovnim informacijama i razvojem alata koji pružaju sveobuhvatnu procenu tržišnih rizika, pomažemo kompanijama da povećaju prodaju, minimalizuju rizike i troškove u poslovanju, pronađu nove poslovne partnere i donesu bolje poslovne odluke.\nTražimo profesionalnog I motivisanog kandidata za radno mesto:\n> Knjiženje poslovnih promena i dokumentacije na dnevnom nivou;\n> Obavljanje poslova u okviru platnog prometa, e-banking-a, pracenje valute placanja obaveza\n> Obracun zarada, kompenzacija, bolovanja, poreza i doprinosa za zaposlene\n> Obracunavanje poreza i popunjavanje poreske prijave u skaldu sa zakonom\n> Izrada godišnjih finansijskih izveštaja i ostalih izveštaja regulisanih zakonom\n> Nadzor nad dokumentacijom, njihovom ispravnošcu, prati rokove i uskladenosti s nadležnim zakonima;\n> Predlaganjr i ucestvovanje u izradi godišnjih planova i budžeta na nivou kompanije, pracenje i osiguravanje njihove realizacije.\n> Ucestvovanje u postupcima eksterne i interne revizije, i drugih nadzora, godišnjeg popisa\n> Obavljanje poslova na izradi analitickih i drugih izveštaja, mesecnih, kvartalnih i dr., za potrebe menadžmenta i kompanije.\n> Predlaganje promena u strukturi kontnog plana, bruto bilansa i profitno-troškovnih centara, racunovodstvenih politika potrebnih za uredno vodenje poslovnih knjiga i drugih finansijsko-racunovodstvenih evidencija i obracuna;\n> Prati informacije, zakone i njihove promene vezano za finansijsko-racunovodstveno poslovanje i radno pravo;\n> Na osnovu prikupljenih informacija i uocenog, predlaže korisne promene i unapredenja.\n> Visoka strucna sprema – Ekonomski fakultet\n> Min. 5 godina radnog iskustva na istim ili slicnim poslovima, poželjno u internacionalnoj kompaniji\n> Aktivno znanje engleskog jezika, MS office paketa, posebno Excel-a\n> Dobro poznavanje zakonskih regulativa iz oblasti finansija i racunovodstva, poreske politike i ostalih relevantnih zakona.\n> Poželjno iskustvi u radu sa Panteonom.\nŽeljene lične osobine:\n> Precizna, tacna, odgovorna, organizovana i analiticna osoba\n> Proaktivna osoba, osoba koja ume da prepozna potrebe i izazove i nudi odgovarajuca rešenja\n> Orijentisanost ka timskom radu\n> Pozitivan stav za rešavanje izazova\n> Dobre komunikacijske veštine\nNudimo rad u dinamičnom i najbrže rastućem segmentu poslovanja na svetu Big Data. Mogućnost usavršavanja znanja i veština kroz rad u multinacionalnom sistemu koji posluje širom Evrope.\nMolimo sve kandidate koji ispunjavaju gore navedene uslove i zainteresovani su da postanu deo našeg tima pošalju svoj CV na email adresu: CV@bisnode.rs do 06.09.2017.\nBiće kontaktirani samo kandidati koji ispunjavaju uslove i uđu u uži izbor.


Ministarka Gojković i "novinarska udruženja" - Ozonpress :: internet portal\nTag: ministarka, Novinari, udruženja\nMinistarka kulture i informisanja Maja Gojković, koja je uzgred i potpredsednica Vlade Srbije, najavila je nedavno da će održati sastanak sa predstavnicima novinarskih i medijskih udruženja koja se osećaju zapostavljenim.\nKako je najavljeno, tako se i dogodilo. U sredu 3. marta, ministarka je sa svojim saradnicama, imala susret sa predstavnicima nekoliko opskurnih udruženja novinara i medija, nakon čega je Ministarstvo kulture i informisanja izdalo sledeće saopštenje:\nKakva ministarka takvi i sagovornici\nNeupućeni u realno stanje položaja novinara i medija, kao i njihovih udruženja u Srbiji, mogli bi i poverovati u istinitost svega što je u saopštenju navedeno, ali istina je sasvim drugačija.\nPođimo redom, od samog naslova saopštenja u kome se pominje termin „novinska udruženja“, mada nije poznato da takva udruženja u Srbiji postoje. Udruženja novinara ili medija, tj. novinarska i medijska udruženja postoje, pa bi neko ko kao visoki državni činovnik pretenduje da uređuje položaj novinara i medija u Srbiji to trebao da zna.\nTvrdnja ministarkinih sagovornika da po broju članova svojih udruženja predstavljaju „značajnu medijsku snagu“ potpuno je neutemeljena, jer je njihova „brojnost“ minorna u odnosu na broj novinara koje UNS, NUNS i NDNV imaju u svom članstvu, kao što je uveliko na njihovu štetu nesrazmeran broj medija koje okupljaju ComNet, ARTS i UMMR u odnosu na Asocijaciju medija, Lokal Pres, AOM, Anem.\nDa smo kraćeg pamćenja možda bi i poverovali u tvrdnju ministarkinih sagovornika da nisu zastupljeni u pojedinim radnim grupama, a da jesu „zahvaljujući njihovom iskustvu i kredibilitetu“ stanje na medijskom tržištu bilo bi značajno bolje.\nJoš uvek nam je u svežem sećanju da su njihovi predstavnici bili u Radnoj grupi za pisanje nacrta Medijske strategije za period 2020 – 2025. godina, i da su nakon godinu i više dana Vladi Srbije predali toliko neupotrebljiv tekst nacrta da ga Vlada nije ni razmatrala, nego je rasformirala tu Radnu grupu i imenovala novu.\nU svežem sećanju nam je i da su ministarkini sagovornici učestvovali na sednicama nove Radne grupe i u javnim debatama o nacrtu Medijske strategije u svojstvu zainteresovanih strana, a ponajviše zahvaljujući snazi njihovih argumenata i „njihovom iskustvu i kredibilitetu“ nijedan od njihovih predloga nije dobio podršku ni Radne grupe ni javnosti.\nŠta bi onda mogao biti pravi motiv i razlog zbog koga se ministarka kulture i informisanja odlučila da na vrlo transparentan način razgovara sa predstavnicima „novinskih udruženja“ i da javnost obavesti da će se lično postarati da u narednom periodu budu zastupljeni na adekvatan način.\nPredstavnici novinarskih i medijskih udruženja sa kojima se sastala ministarka bili su u poslednjih nekoliko godina itekako zastupljeni kao „medijski stručnjaci“ u brojnim komisijama koje su u konkursima koje su raspisivali Ministarstvo kulture i informisanja, AP Vojvodina na pokrajinskom nivou i lokalne samouprave po Srbiji, odlučivale o raspodeli novca za medijske projekte.\nZvuči neverovatno, ali po sastavima tih komisija najveći broj medijskih stručnjaka ne živi u Beogradu ili Novom Sadu gde ima najviše medija i novinara, nego na jugu Srbije od Niša doVranja. Ispada i da najveći broj medijskih stručnjaka u svom članstvu ima udruženje PROUNS, a da je na mikro planu redakcija TV Vranje, čiji vlasnik je učestvovao u razgovoru sa ministarkom, matična redakcija za najveći broj medijskih stručnjaka.\nOsim nesrazmerno velikog broja članova ovih opskurnih udruženja u komisijama koje dele medijske pare, vlasnike medija i predstavnike udruženja koji su sastančili sa ministarkom još nešto povezuje međusobno, pa i ministarku Gojković sa njima – članstvo u SNS-u i pronaprednjačka uređivčka politika.\nTakve „stručne“ komisije dodeljivale su na desetine miliona dinara budžetskih para za propagandističke i politikantske medijske sadržaje bez ikakvog javnog interesa ili značaja.\nMeđutim ministarka Gojković očigledno smatra da to nije bilo dovoljno adekvatno, pa će se, kako je najavila, postarati da novinari i medijski radnici sa čijim predstavnicima je razgovarala, u narednom periodu budu zastupljeni na adekvatan način.\nGrebić 06/03/2021 u 20:02 Odgovorite\nUdruženje medija i medijskih radnika ili ko zna koja po redu privatna firma ovog nazovi novinara, proverite u Apr u koliko ih još ima registrovanih na svoje sinove… preko kojih xxxxxxxx sve lokalne vlasti od Ljiga do Nove Varoši. Sad hoće i sa Republike. To je cela poenta.


KOŠARAC: DO KRAJA GODINE BIĆE IZVEZENO 800 TONA MESA | Hayat.ba\nKošarac je istakao da se napor isplatio, trud koji su uložili Vlada Republike Srpske, Ministarstvo poljoprivrede i Ministarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara jer je omogućeno privrednicima iz Srpske i Federacije BiH (FBiH) da izvoze u Tursku.\nVeć je izvjesno da će dvije kompanije, jedna iz Srpske i jedne iz FBiH imati odobren posao od po 800 tona, tako da to ukupne kvote ostane oko 500 tona, što bi smanjilo tržišne viškove i mogli bismo imati relaksiranu atmosferu“, naveo je Košarac, koji je zajedno sa ministrom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Borisom Pašalićem i gradonačelnikom Bijeljine Mićom Mićićem posjetio “ZP komerc”.\nNaše procjene govore da bismo bili zadovoljni sa 5.000 tona, te očekujem da ćemo snagom argumenata i dobrih odnosa koje imamo sa Turskom to pitanje riješiti za iduću godinu“, rekao je Košarac novinarima.\nKošarac je naveo da su nadležne institucije Republike Srspe, FBiH, ali i zajedničkog nivoa sačinile upitnik za izvoz crvenog mesa za EU, te je za ponedjeljak planiran i sastanak sa šefom Delegacije EU u BiH Johanom Satlerom gdje će pokušati da dobije saglasnost kako bi nadležni organi došli u provjeru kapaciteta, da bi u kanačnici mogli dogovoriti izvoz mesa u zemlje EU.\nSvi smo privrženi, proizvođači, prerađivači, zajedničke institucije da otvorimo nova tržišta i mogućimo našim ljudima koji se bave ovim aktivnostima stabilno tržište i neometan razvoj”, naveo je Košarac.


Hrvatska je optužila Srbiju da izložbom o Jasenovcu u sedištu Ujedinjenih nacija "manipuliše i plasira lažne podatke", a stradanja žrtava u tom ustaškom logoru iz Drugog svetskog rata koristi u "propagandne svrhe".\n"Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova osuđuje pokušaj da se prostor UN-a postavljanjem srpske izložbe o logoru Jasenovac iskoristi za manipulacije i plasiranje lažnih podataka", prenela je agencija Hina navode hrvatskog Ministarstva.\nMinistarstvo je ocenilo da organizovanje izložbi na takav način "ne doprinosi pomirenju, izgradnji poverenja i razvijanju dobrosusedske saradnje u jugoistočnoj Evropi" i ukazalo da o izložbi nisu bili ni informisani stručnjaci i institucije u Hrvatskoj.\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je prethodno, povodom otvaranja izložbe "Jasenovac-pravo na nezaborav" u sedištu Ujedinjenih nacija u Njujorku, da je važno ukazati na zločine koji su odneli stotine hiljada života i koji ne smeju biti zaboravljeni, prenosi Beta.\n"Smatramo da je veoma bitno da se u opštem pokretu koji se zalaže za relativizaciju zločina, rehabilitaciju zločinaca, još jednom istaknu zločini koji ne smeju biti zaboravljeni, zločini koji su doveli do toga da na stotine hiljada ljudi izgubi život. Ova izložba nije uperena ni protiv koga, osim protiv zločinaca i onih koji žele da se to zaboravi i izbriše", rekao je Dačić.\nDačić je rekao da je zbog toga dat naziv "Pravo na nezaborav", na sećanje na Holokaust, na genocid koji se dogodio u koncentracionom logoru Jasenovac.\n"Ovo je prilika da ceo svet, u sedištu međunarodne organizacije, sazna pojedinosti, jer je koncentracioni logor Jasenovac bio jedini logor u Evropi koji nije bio pod nacističkom upravom, njime su upravljale ustaše. U drugim koncentracionim logorima smrt je bila stavljena na neki način pod fazu industrijalizacije - nepoistovećivanje onih koji su vršili zločine sa žrtvama. U Jasenovcu se baš po načinu ubijanja ispoljavala ta mržnja prema ljudima. Najveće žrtve bili su Srbi, Jevreji i Romi", kazao je Dačić.\n"Želja je da se ovo ne zaboravi i ne dozvoli relativizacija i rehabilitacija zločina", rekao je u Njujorku šef srpske diplomatije, dodajući da je bilo "mnogo otpora od strane jedne države, u Ujedinjenim nacijama, da se ova izložba organizuje".\nIzložba "Jasenovac – pravo na nezaborav", prva je izložba međunarodne GH7 ekspertske grupe istoričara iz sedam zemalja u Ujedinjenim nacijama, 72 godine nakon Drugog svetskog rata.


Sporazumno prekinuta saradnja sa trenerom Dragićevićem - Rudar\nSporazumno prekinuta saradnja sa trenerom Dragićevićem\nDan posle prvenstvene utakmice sa Iskrom , rukovodstvo kluba je posle razgovora sa trenerom Radisavom Dragićevićem donelo odluku da se sporazumno prekine dalja saradnja. Obe strane su se saglasile sa ovakvom odlukom, a predsjednik FK Rudar Vladimir Šestović dao je sledeću izjavu za klupski sajt Rudara :\n''Posle analize rezultatske situacije u klubu, došlo je do sporazumnog prekida saradnje sa trenerom Radisavom Dragićevićem . Obje strane su se u potpunosti složile da je potrebno izvršiti određene promene, kako bi se uhvatio ritam sa ostvarenjem zacrtanih rezultatskih ciljeva na početku sezone . Fudbalski klub Rudar i ja u lično ime , iskreno se zahvaljujemo treneru Dragićeviću na profesionalnom radu i odnosu koji je imao u našem klubu . Takođe, najiskrenije mu želimo puno uspeha u daljoj trenerskoj karijeri sa nadom da će se fudbalski putevi našeg kluba i trenera Dragićevića ponovo sresti jednog dana. Pitanje novog šefa stručnog štaba biće rešeno narednih dana, a do tada će sa ekipom raditi pomoćni trener Vuko Bogavac i trener golmana Veljko Bajković''.\n1 Ofk Titograd 4 3 1 0 10\n2 Sutjeska 4 2 2 0 8\n3 Lovćen 3 2 1 0 7\n4 Buducnost 3 2 0 1 6\n5 Rudar 4 1 2 1 5\n6 Iskra 4 1 1 2 4\n7 Petrovac 4 1 1 2 4\n8 Grbalj 4 1 1 2 4\n9 Zeta 4 0 2 2 2\n10 Mornar 4 0 1 3 1\nPobjeda u Radanovićima\nDobra igra Rudara u Podgorici\nDrašković , Pejaković i Patrik potpis …\nRudar ubjedljiv protiv Kamiondzija\nOve nedelje 1017\nOvog mjeseca 2356


U OPĆINI KALESIJA REVIZORI UOČILI NIZ NEPRAVILNOSTI\nZa službena putovanja do 2000KM, plaćali i saobraćajne kazne iz opštinskog budžeta\nUred za revizije institucija Federacije BiH po drugi put objavio je izvještaj o finansijskoj reviziji Općine Kalesija u okviru kojeg je utvrdio niz nepravilnosti, te donio mišljenje s rezervom.\nNaime, dokazane su nepravilnosti pri raspodjeli 150.000 KM sredstava za sportska udruženja kao i 48.100 KM udruženjima koje je dodijeljeno bez mjerljivih kriterija. Revizija je utvrdila da se planiranju javnih nabavki nije pristupalo sistemski i na racionaln način, a u slučajevima nepoštivanja ugovornih rokova za izvođenje radova nisu se obračunavali penali.\nTakođer, revizori nisu mogli potvrditi opravdanost nastalih izdataka službenog puta u inostranstvo gdje je uposleniku isplaćeno, pored troškova dnevnice i ostalih troškovi putovanja koji se najvećim dijelom odnose na konzumaciju jela i pića, kupovinu prehrambenih proizvoda isl., a koji su iznosili i do 2.000 po jednom službenom putovanju. Dodatno, iz opštinskog budžeta kao trošak službenog putovanja priznata je i isplaćena saobraćajna kazna fizičkog lica u iznosu od 850 KM, za što nije bilo osnova i što ukazuje da sredstva nisu korištena za namjenu službenog putovanja.\nNa osnovu Zakona o reviziji, (član 16.) u roku od 60 dana od dana prijema revizorskog izvještaja Općina Kalesija dužna je poslati odgovor Uredu za reviziju i Ministarstvu finansija, u kojem se navode radnje koje su preduzete radi prevazilaženja slabosti, neregularnosti i prekršaja koji su identifikovani u revizorskom izvještaju.\nTim povodom, Centri civilnih inicijativa (CCI) pozivaju općinske službe Općine Kalesija i Općinsko vijeće da se sukladno revizorskim izvještajima i Zakonom o reviziji očituju o provedenim radnjama kako bi nepravilnosti uočene revizorskim izvještajima bile otklonjene.\nCCI će u narednom periodu aktivno pratiti revizorske izvještaje koje će Ured za reviziju FBiH objaviti za ostale općine, te ćemo aktivno upozoravati na zakonske obaveze revidiranih institucija kako bi uočene nepravilnosti bile otklonjene.


Plastična ambalaža idealan materijal za cirkularnu ekonomiju – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nBy Reciklaza.biz maj 28, 2020 novembar 29, 2020\nProizvođači ambalaže u Srbiji proizvedu oko 115 hiljada tona ambalaže godišnje, sektor ambalaže je najveći potrošač plastike u Evropi, a ovaj materijal koji ima niski udeo CO2 i 100% se može reciklirati predstavlja idealnog kandidata za cirkularnu ekonomiju, istakao je Dragan Stevanović, sekretar Udruženja za hemijsku, gumarsku i industriju nemetala Privredne komore Srbije (PKS).\n– U Srbiji je još pre pandemije pokrenuta inicijativa za usvajanje Strategije upravljanja plastikom u Republici Srbiji do 2030. godine u paketu cirkularne ekonomije i Pravilnika o tehničkim i drugim zahtevima za plastične kese za nošenje i o ocenjivanju usaglašenosti, koji su usaglašeni sa Direktivama EU, tako da možemo reći da su se takvi zahtevi u Srbiji čuli i pre pandemije – rekao je Stevanović i dodao da se zbog brojnih prednosti plastike, neškodljivosti i inertnosti materijala, više od 50% proizvoda pakuje u plastiku, navodi se na sajtu Privredne komore Srbije.\n– Vlažne proizvode, meso, ribu, voće, povrće, zamrznuti program je i nemoguće spakovati u neku drugu ambalažu. Istraživanja za vreme pandemije su pokazala da i virusi i bakterije ne žive dugo na plastici, da je plastika za jednokratnu upotrebu praktična za bolnice, i da je važno infektivni otpad pakovati u plastične kese da se ne bi širila bolest – objašnjava Stevanović, a navodi se na sajtu PKS.\nOn je dodao da se u jeku pandemije povećala potražnja za ambalažom za jednokratnu upotrebu i za ambalažom od plastike uopšte tako da su se proizvođači prilagodili da rade povećanim kapacitetom.\n– Treba istaći da su proizvođači dali svoj doprinos da se obezbedi jednokratna ambalaža za pakovanje hrane za bolnice i privremene bolnice, da se obezbede plastične čaše, pribor od plastike, a značajnu količinu ovih proizvoda preduzeća su donirala. Takođe je važno istaći da su pojedina preduzeća radila u četiri smene i zaposlila nove radnike da bi postigla proizvodnju ambalaže, kesa, a posebno boca za pakovanje dezinfekcionih sredstava i alkohola neophodnih za snabdevanje institucija i građana. Proizvođači kesa su udruženo donirali veliku količinu kesa za otpad i kesa za infektivni otpad bolnicama i privremenim bolnicama, za šta su dobili plaketu zahvalnosti od Ministarstva odbrane.\n– Veličina udela plastične ambalaže u ukupnom otpadu nije nikakav problem ako bi se on odvajao, sakupljao i reciklirao, i time dobijala nova vrednost. Problem nastaje kada ne postoji dobar sistem upravljanja otpadom, kada ne postoji za to infrastruktura, kada je stepen razvoja primarne selekcije i razvrstavanja otpada na niskom nivou. Kada bi postojalo sistemsko rešenje sa odgovarajućom infrastrukturom, procenti u korist reciklaže u odnosu na odloženo na deponiju bi se značajno promenili – kaže Stevanović.\n– Kada je sistem dobro postavljen, ljudski faktor je minimiziran. Potrebna je edukacija u pravcu pravilnog odlaganja, razvrstavanja i primarne selekcije otpada. Najbolji rezultati bi se ostvarili ulaganjem u reciklažnu industriju, jer bi se tako sakupljeni plastični otpad u najvećoj meri reciklirao i tako dobijala nova sirovina, nova vrednost, a onaj otpad koji nije moguće reciklirati, zbog dodatih određenih aditiva npr, išao bi na spaljivanje u cilju energetskog iskorišćenja – ističe Stevanović i dodaje da se ovim sistemom može drastično smanjiti plastična ambalaža na deponijama, kao i emisija u životnu sredinu. Biorazgradiva kompostabilna plastika predstavlja budućnost za očuvanje životne sredine, ali traži dobro izgrađen sistem upravljanja otpadom i razvijenu infrastrukturu.\n– U Republici Srbiji je Strategijom o upravljanju otpadom predviđena izgradnja 26 regionalnih centara za upravljanje otpadom sa industrijskim kompostanama. Tendencija u svetu, a posebno u Evropi je ukidanje deponija. Tako u Švajcarskoj, Nemačkoj, Austriji, i drugim državama više nema deponija. U Srbiji se na deponije trenutno odlaže oko 60% organskog otpada, što je ogromna količina (oko 1,5 miliona tona godišnje) a samim tim je velika i emisija CO2. Cena odlaganja otpada na deponije će se u Srbiji drastično povećavati u cilju zaštite životne sredine i ukidanja deponija, što će za građane predstavljati veliki trošak. Primarna selekcija organskog otpada u domaćinstvima i smeštanje u iskorišćene biorazgradive kompostabilne kese je sigurno najbolji način za očuvanje životne sredine i smanjenje troškova upravljanja organskim otpadom – ističe Stevanović.


Autovesti, Veće kamate na dinarske kredite\nVaša lokacija: ... » Saveti » Lizing/kredit » Veće kamate na dinarske ...\nGrađane koji otplaćuju dinarske gotovinske i potrošačke kredite, neprijatno je ovih dana iznenadilo obaveštenje banaka da će im rata od sledećeg meseca biti veća\nGrađane koji otplaćuju dinarske gotovinske i potrošačke kredite, neprijatno je ovih dana iznenadilo obaveštenje banaka da će im rata od sledećeg meseca biti veća.\nOvo se odnosi na zajmove odobrene sa promenjivom kamatnom stopom, koja zavisi od belibora, odnosno kamate po kojoj su banke spremne da jedna drugoj prodaju dinare na međubankarskom tržištu.\nKako je došlo do njenog povećanja, banke su počele da usklađuju svoje kamate, odnosno da ih podižu na zajmove u domaćoj valuti.\nTo znači da građanin koji je na primer, prošle godine refinansirao u svojoj banci kredit u evrima i prešao na dinarsku varijantu, zbog velikog rasta kursa, sada će, opet morati da izdvoji više za ratu.\nNa primer, ukoliko je neko uzeo 300.000 dinara, na pet godina, sa kamatom od 15,90 odsto godišnje, i imao ratu od 7.500 dinara, zbog rasta belibora na 13,7 odsto, moraće od marta da izdvoji mesečno 8.268 dinara, ili za 768 dinara više, nego do sada.\n- Kamate na dinarske kredite sa promenjivom kamatnom stopom usklađuju se sa beliborom svaka tri meseca - kažu u jednoj banci. - Ova kamata je između ostalog zavisna od referentne kamatne stope Narodne banke Srbije koja se u poslednjih pola godine značajno uvećala, sa osam na 12 odsto, tako da nam je poskupeo izvor finansiranja. Ovo povećanje se ne odnosi na kreditne kartice i dozvoljene minuse.\nTokom prošle godine, neke banke su počele da smanjuju kamate na dinarske kredite, tako da se u jednom trenutku cena ovih i zajmova vezanih za evro gotovo izjednačila, a u pojedinim bankama je čak i bila niža. Tako su kamate na dinarske pozajmice dostigle nivo od minimum 15,60 odsto. Sada su kamate „krenule“ u drugom smeru, odnosno rastu.


Nove mere avio-kompanija za smanjenje broja izgubljenog prtljaga - Novosti - Turistički svet\nNove mere avio-kompanija za smanjenje broja izgubljenog prtljaga\nSvake godine na svetskim aerodromima zagube se desetine miliona komada prtljaga. Avionska industrija tvrdi da je uznapredovala u čuvanju prtljaga, delimično zbog unapređene tehnologije njegovog praćenja. „Sita”, međunarodna IT podrška industriji koja nadgleda globalno rukovanje prtljagom, kaže da je ukupan broj „zaturenih” torbi opao sa 46,9 miliona 2007. godine na 24,8 miliona 2018. godine, i to u periodu kad se ukupan broj avionskih putnika skoro udvostručio.\nU „Siti” kažu da je investiranje u tehnologiju praćenja počelo da se isplaćuje, prenosi Bi-Bi-Si na srpskom.\nNa primer, američka avio kompanija Delta uvrstila je sićušno obeležje RFID (identifikacija radijskom frekvencijom) u poznatu barkod etiketu koja se lepi oko drške torbe.\nTo znači da svaku torbu mašine mogu automatski da očitaju dok se ona probija kroz aerodromski sistem.\nDelta sada tvrdi da rukuje sa 99,9 odsto torbi svojih mušterija „savršeno”, a druge avio kompanije takođe uvode RFID obeležja i mobilne čitače za rukovaoce prtljagom.\nMeđutim, 25 miliona torbi - od ukupno 4,3 milijarde - i dalje svake godine završi na pogrešnom mestu ili se zagubi , a u polovini slučajeva to se dešava zbog problema prilikom presedanja na druge letove.\nIz Site objašnjavaju da odloženi letovi imaju domino efekat - torba prosto ne stigne na vreme do leta na koji putnik preseda.\nZnačajan deo nestalih torbi otpada na putnike ili rukovaoce koji su prosto pokupili pogrešnu.\nJoš jedan važan faktor može da bude i složenost sistema rukovanja, pošto na nekim aerodromima, avio kompanije upošljavaju vlastite rukovaoce, dok su na drugim rukovaoci nezavisni i rade pod ugovorom za više avio-kompanija odjednom.\nStandard Međunarodnog udruženja za avio saobraćaj za kodiranje informacija o prtljagu (IATA) datira još iz 1989. godine. A sistem obeležavanja barkodom postoji od pedesetih.\nNa nekim manjim aerodromima, čak se ni te etikete još rutinski ne očitavaju niti se očitavaju barkodovi.\nIATA je prošle godine donela novu regulativu, Rezoluciju 753, sa ciljem da natera avio kompanije i aerodrome da povedu malo više računa o prtljagu.\nSada mora da se potvrdi da su torbe prisutne i prave na nekoliko ključnih tačaka tokom putovanja, uključujući utovar u avion i ulazak u sistem presedanja na aerodromima, objašnjava Endrju Prajs iz IATA, prenosi Tanjug.\nProšlog meseca Organizacija je izglasala i podršku uvođenju RFID obeležavanja svuda, što je potez kojim bi mogle da se uštede tri milijarde dolara, čak i nakon što se uračunaju troškovi uvođenja nove opreme i sistema nadgledanja, s obzirom na to da pronalaženje zaturenih torbi, a potom njihovo slanje nezadovoljnim mušterijama košta mnogo vremena i novca.


Za šest godina preduzeća iz FBiH napravila još milijardu KM duga - Akta.ba\n21.03.2019. 10:15 / Izvor: Avaz.ba\nDug za poreze i doprinose preduzeća iz Federacije BiH narastao je, s kamatama, na više od milijardu KM.\n"Ogromna su porezna opterećenja, posebno niskih plaća. Da se to promijenilo, preduzeća bi bolje poslovala i izmirivala obaveze. Pa, 70 posto iznosa neto plaće ide državi! Samo se gleda kako uvesti novi namet, novi porez. Ljudi u realnom sektoru rade za 600 KM i još ih oporezujemo - kazao je Hadžić te dodao da bi smanjivanjem stope doprinosa država više ubrala, jer bi, ako ništa, bilo znatno manje radnika nacrno.", kaže Hadžić.\nPrvo mjesto među dužnicima, kako na kraju 2012., tako i šest godina poslije, zauzimaju "Željeznice FBiH" sa sadašnjih 201,2 miliona KM duga. Među najvećim dužnicima i dalje su rudnici, a tu su i GRAS, kladionice, pa i bolnice, Radio-televizija BiH, Služba za zapošljavanje Unsko-sanskog kantona. Napomenimo da se od 2,4 milijarde KM trenutnog duga, na kamate odnosi 566 miliona KM.\nIz Porezne uprave FBiH kažu da izdaju naloge za naplatu, ali i da na rast duga ne mogu efikasno uticati. Tvrde da su uputili više konkretnih prijedloga zakona i izmjena pravilnika koji bi značajno popravili stanje, ali da njihovi prijedlozi nisu "procesuirani".


IZGUBIO PROCES PRED LONDONSKIM SUDOM: Asanž ostaje u ambasadi Ekvadora | Ekspres.net\nOsnivač Vikiliksa Džulijan Asanž izgubio je proces pred sudom u Londonu, koji je odlučivao da li je u interesu pravde da preduzme legalne korake protiv njega, jer nije poštovao odredbe uslovne slobode 2012. godine.\n„Uzimajući u obzir faktore za i protiv… smatram da je hapšenje proporcionalan odgovor, iako je Asanž ograničio svoju slobodu već nekoliko godina”, rekla je sudija Ema Arbutnot u svojoj presudi u Vestminsterskom sudu, a prenosi Rojters.\nOna je Asanža opisala kao čoveka koji „želi da nametne svoje uslove na putu pravde”, te da se čini da smatra sebe čovekom iznad zakona, a da želi pravdu samo ako to ide u njegovu korist.\nTakođe, ona je dodala da nije primetila da je njegov strah od toga da će ga švedske vlasti isporučiti SAD „razuman”.\nZa vreme donošenja presude mala grupa Asanžovih pristalica stajala je ispred suda držeći transparente na kojima je pisalo „Oslobodite Asanža”.\nŠvedska je odbacila slučaj u maju prošle godine, međutim Velika Britanija i dalje traži njegovo izručenje zbog kršenja uslovne slobode.\nTags ambasada ekvadoraDžulijan AsanžLondonpresuda\nASANŽOVO PISMO POKAJANJA: Uradio sam jedino što sam mogao da uradim UHAPŠEN ASANŽ: Ekvador ukinuo azil osnivaču “Vikiliksa” (VIDEO HAPŠENJA) “Asanž je koristio ambasadu Ekvadora za špijunažu” Asanž u ambasadi: Od svađa do psihofizičkih problema


4pcs Tkanine Predrasuda Obavezujući Kasetu Proizvođači Mozaik Quilting Alat šivanje Pribor 6mm 12mm 18mm 25mm Excellentpick.news\nKM 31.00 KM 34.73\nAko nađeš probleme kada si dobio proizvod,\nu cilju zaštite svoje interese i novca ,\nkontaktirajte nas prvi ili ostavite poruku da nam kažeš,mi ćemo se odmah riješiti probleme za tebe.\nHvala što ste odabrali naših proizvoda.\nTkanine predrasuda obavezujući kasetu proizvođači mozaik Quilting alat šivanje pribor 6mm 12mm 18mm 25mm\n2.Sjajno alternativa za igle i ne štetu materijal za mnoge zanata.\n3.Ovo spasiti toliko vremena da sopstvene predrasude traku\n4.Nikakve tkanine u akcentom, granicu ili šišanje.\n5.To je brzo, ekonomski i savršeno koordiniran.\n6.Povuci tkanine kroz i željezanaborima savršeno, spreman za šivenje ili ljepiti.\n4 x Tkanine predrasuda obavezujući kasetu kreatora\nfusible predrasuda obavezujući kasetu kreatora


KBC Zemun vraćen u period kada je imao najviše pacijenata - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » KBC Zemun vraćen u period kada je imao najviše pacijenata\nKBC Zemun vraćen u period kada je imao najviše pacijenata\nDirektor Kliničko-bolničkog centra (KBC) Zemun Dragoš Stojanović izjavio je danas da su u toj bolnici smeštena 293 kovid pacijenta, i da svaki dan broj primljenih raste za pet do deset, a da se u ovom trenutku troši oko tri tone kiseonika dnevno.\n1Piše: Beta 01. marta 2021. 09.01\n„Vratili smo se u onaj period kada smo imali najveći broj pacijenata“, rekao je Stojanović za Radio televiziju Srbije.\nOn je naveo da je u poslednjih nedelju, dve dana mnogo veći pritisak na prijemo trijažnu ambulantu KBC Zemun, što znači da svakodnevno, u roku od 24 časa, dođe tu oko 200 pacijenata.\n„To nisu samo pacijenti koji dođu samo sa ulice već i iz drugih kovid ambulanti, kovid domova zdravlja, gde su već uradili trijažu i postali kandidati za prijem u bolnicu. Taj broj se povećava“, rekao je Stojanović.\nPrema njegovim rečima, gotovo je duplo brži razvoj kliničke slike i mnogo su teži pacijenti, što znači da oni koji dođu u prijemno trijažni centar i stacionar vrlo brzo prelaze u intenzivne nege, ako dođe do takvog razvoja.\n„Naravno veliki broj pacijenata je izlečen i otišao kući“, rekao je Stojanović.\nkbc zemun, Korona virus\nPandemija je utakmica u kojoj od nas zavisi kada će sudija svirati kraj\nBroj aktivno zaraženih u Boru i Kladovu u padu\nStojanović: U zemunskoj bolnici trenutno 267 kovid pacijenata\n01. marta 2021. u 13.53\nKako je to moguce ako smo prvi u Evropi po revakcinaciji i sesti u svetu, a npr. Hrvati medju najgorima a eno relaksiraju mere, pustaju kafice i restorane?


Đekić pozitivan na korona virus, propušta prvu fazu EP - SPORTSKI ŽURNAL\n12 januar, 2022 5\nRukometni reprezentativac Srbije Đorđe Đekić pozitivan je na korona virus, saopštio je Rukometni savez Srbije (RSS)\n„Đekić je u dobrom opštem stanju, bez simptoma virusa, izolovan je i sledi mu petodnevni karantin”, navodi se u saopštenju.\nSrednji bek će zbog toga propustiti sve tri utakmice Grupe C na Evropskom prvenstvu, sutra protiv Ukrajine, kao i 15. i 17. januara protiv Hrvatske, odnosno Francuske.\nObavezni antigenski i PCR testovi obavljaće se na svaka dva dana. Veliki broj igrača i članova stručnog štaba na čelu sa selektorom Tonijem Đeronom bio je pozitivan na korona virus u prethodnom periodu.\nEvropsko prvenstvo se održava od 13. do 30. januara u Mađarskoj i Slovačkoj, a Srbija će prvu fazu igrati u Segedinu.\nTratatira · 12 januar, 2022 15:30\nX*X · 12 januar, 2022 19:55\n7777 · 13 januar, 2022 10:49\nI ovaj ima ludog oca · 13 januar, 2022 06:55\n77777 · 13 januar, 2022 10:53