U Beogradu održan prijem povodom početka rumunskog presedavanja EU : Nadlanu.com\nU Beogradu održan prijem povodom početka rumunskog presedavanja EU\nObjavljeno 17. jan 2019. / 09:30:58\n- Srbija neće odsustati od evropskih integracija bez obzira na zamor od proširenja u EU - rekla je ministarka evropskih integracija Jadranka Joksimović i poručila da Srbija očekuje da tokom rumunskog predsedavanja EU, do kraja juna, budu otvorena neka od poglavlja koja su spremna. Joksimović je na prijemu koji je organizovala ambasadorka Rumunije u Srbiji Oana Kristina Popa povodom rumunskog predsedavanja, koje je počelo 1. januara, rekla da je ta zemlja još jedan prijatelj proširenja na Balkanu i Srbiji poznata, bliska i prijateljska država.\nMinistarka je uz tri srpske poslovice poslala poruku Srbiji, kao zemlji kandidatu, Rumuniji, kao predsedavajućoj EU, kao i Evropskoj uniji.\n- Za EU mislim da je, imajući u vidu brojne izazove, najbolja poslovica - ono što te ne ubije to te ojača. Za Rumuniju, imajući u vidu sve izazove sa kojima se suočava kao predsedavajuća - na muci se poznaju junaci. A za Srbiju i naše građane, imajući u vidu i brojne druge međunarodne okolnosti koje su se zakomlikovale najviše odgovara poslovica - “Strpljen - spasen” - rekla je Joksimović.\nNavodeći da su izazovi pred EU deo jednog procesa transformacije i EU i međunarodnih pravaca politike, Joksimović je poručila da Srbija neće odustajati.\n- Bez obzira na zamor od proširenja koji je pristutan i u zeljama članicama i kod kandidata, što se nas tiče, ako bude posustajanja kod EU u politici proširenja, sigurna sam da u Srbiji neće biti odustajanja - rekla je Joksimović.\nDodala je da je vlada spremna da u interesu građana nastavi ozbiljan, dugotrajan i najvažniji reformski proces koji je suštinski povezan sa procesom evropskih integracija.\nNavela je da Srbija tokom šestomesečnog predsedavanja Rumunije, kao što je bilo i tokom predsedavanja Bugarske i Austrije, očekuje da pitanje proširenja, posebno Zapadnog Balkana, kao i Srbije, ostane jedan od pritoriteta na agenda predsedavanja.\n- Izražavamo i zahvalnost Rumuniji na razumevanju koliko proces proširenja ima dodatnu dimenziju vrednosti za sve nas na Balkanu, koji nije samo reformski, nego i stabilizirajući proces u širem aspektu regiona Zapadnog Balkana - rekla je Joksimović.\nOna je istakla da Srbija tokom rumunskog predsedavanja očekuje da bar na jednoj, ako nije moguće na dve međuvladine konferencije budu otvorena neka poglavlja za koja je Srbija spremna.\n- Svesni smo da će na to uticati ne samo razlozi koje sam pominjala, već da će biti praćen i napredak u oblasti poglavlja 23 i 24, koja se tiču vladavine prava - rekla je Joksimović i dodala da će Srbija ostati posvećana procesu integracija, posebno reformama koje se tiču vladavine prava, budući da zemlje članice posebno obraćaju pažnju na te važne reforme za jedno društvo.\nDodala je da će Srbija nastaviti da radi na tome ne samo zbog EU, već zato što je vlada obećala građanima efikasniju državu, više pravde, te navela da je sigurna da će ove godine biti završene važne reforme i doneti važni zakoni.\nJoksimović je zahvalila EU i zemljama članicama jer su najveći i najvažniji strateški partner Srbije kada je reč o reformama, i to i kroz konktetnu pomoć kroz IPA fondove, kao i na tome što su najveći donor, investiror i trgovinski partner.\nMinistarka je istakla da ankete urađene u poslednjih šest meseci pokazuju da 55 odsto građana Srbije podržzava evropske integracije i istakla da je zadovoljna tim brojkama.\n- Na njih će uticati neki regionalni izazovi sa kojima se suočavamo, ali sam sigurna da će većina naših građana razumeti zašto je EU i dalje najbolji izbor za Srbiju - istakla je Jokismović i dodala da je sigurna da je Srbija dobar kandidat i važna zemlja u reigonu koja može da doprinese Evropskoj uniji.\n- Ja obećavam i sebi i građanima da ću biti optimistična koliko je moguće. Treba da budemo strojivi i nadam se da će EU biti još više sigurna da Srbija i ovaj region zaslužuju svoju evropsku budućnost - rekla je Joksimović.\nbeogradevropska unijajugoslovenska kinotekaOana Kristina Poparumunija


Građani ne veruju institucijama, vole Rusiju, žele u EU - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Građani ne veruju institucijama, vole Rusiju, žele u EU\nGrađani ne veruju institucijama, vole Rusiju, žele u EU\nGrađani Srbije uglavnom nemaju poverenja u institucije, posebno u pravosuđe, smatraju da je primena zakona loša i manji su optimisti u pogledu borbe protiv korupcije nego ranije, pokazalo je istraživanje o percepciji poglavlja 23 i 24 u pregovorima o članstvu u EU. Istraživanje koje je sproveo Ipsos Stratedžik Marketing (Strategic) u novembru prošle godine u okviru projekta Argus Novinske agencije Beta koji je podržala Delegacija EU u Srbiji, pokazalo je da je poverenje građana u većinu institucija ispod 50 odsto. Kao i u prethodnom istraživanju iz februara prošle godine, građani Srbije najviše imaju poverenja u policiju (48 odsto), kao i u Vladu Srbije, u koju je poverenje poraslo u novembru na 48 odsto sa 44 u februaru.\n0Piše: GBr. 02. januara 2015. 11.03\nU vladu nema poverenja 50 odsto ispitanika, što je četiri odsto manje nego u februaru, pokazalo je istraživanje sprovedeno na 1.000 ispitanika.\nGrađani kao i devet meseci ranije najmanje veruju tužilaštvu (66 odsto) i sudovima (68 odsto), iako se to nepoverenje blago smanjilo u odnosu na februar.\nVole Rusiju, ali žele da im deca žive u EU\nGrađani Srbije imaju znatno pozitivniji stav o Rusiji nego o EU, ali bi ipak više voleli da im deca žive u EU, pokazalo je istraživanje. Pozitivan stav prema Evropskoj uniji ima trećina građana (32 odsto), a negativan 40 odsto ispitanika, dok prema Rusiji pozitivan stav ima 52 odsto, a negativan 17 odsto građana, pokazalo je istraživanje sprovedeno u novembru nad 1.000 ispitanika. Međutim, ni svaki četvrti građanin (23 odsto) ne bi voleo da mu dete živi u Rusiji, dok bi se za Evropsku uniju opredelilo 70 odsto njih. U Stratedžik marketingu ovo povezuju s koristima koje građani očekuju od pristupanja EU, budući da preovladava stav da bi to pozitivno uticalo na infrastrukturu, zaštitu ljudskih i manjinskih prava, zdravstvo, stopu zaposlenosti i druge značajne aspekte društva.\nIstraživanje sprovedeno u okviru Argus projekta uz podršku EU pokazalo je da bi 54 odsto građana Srbije na referendumu podržalo pristupanje EU.\nU Skupštinu Srbije nema poverenja 59 odsto građana, medijima ne veruje 57 odsto građana, a nevladinim organizacijama 61 odsto građana, mada se i u tim oblastima beleži blagi pad nepoverenja.\nVelika većina građana smatra da pravosuđe u Srbiji nije efikasno (82 odsto), a 81 odsto se ne slaže s tvrdnjom da je nezavisno od politike i drugih interesnih grupacija.\nStopa građana koji smatraju da je Vlada Srbije uspešna u borbi protiv korupcije smanjila se sa 53 odsto u februaru na 42 odsto u novembru, dok je stopa građana koji smatraju da vlada i institucije nisu uspešne u tome porasla za osam procentih poena, na 54 odsto.\nKao i u februaru, velika većina građana (71 odsto) smatra da je korupcija na visokom nivou veći problem nego korupcija na nižim nivoima – u bolnicama, školi, među policajcima i drugim službenicima (26 odsto).\nMišljenje građana Srbije o zakonima su podeljena, ali naginju ka negativnom, pa trećina građana, 32 odsto, smatraju da su loši, a petina, 21 odsto, da su dobri.\nVećina građana, po 59 odsto, smatra da su zakoni u Srbiji gori od zakona koji važe u članicama EU i da se veoma loše ili loše sprovode.\nPreko dve trećine građana, 73 odsto, smatra da je diskriminacija prisutna u Srbiji, što je povećanje od četiri procentna poena u odnosu na februar, a 55 odsto smatra da je prisutnija nego u EU, sedam procentnih poena u odnosu na februar.\nKao oblasti u kojima je bitno unaprediti prava građani sve više navode zaštitu prava žena (55 odsto), što je rast od šest procentnih poena u odnosu na februar, prava dece (54 odsto) i prava osoba sa invaliditetom (53 odsto), gde se beleži rast od sedam procentnih poena.\nGrađani kao i u februaru ređe navode prava nacionalnih manjina kao prava koja treba unaprediti (16 odsto), uključujuci prava Roma (12 odsto) i prava seksualnih manjina (pet odsto).\nViše od polovine građana, 53 odsto, smatra da Srbija treba da uloži napore kako bi stvorila bolje uslove za prijem azilanata, ali da to ne treba da bude prioritet.\nU odnosu na februar porasla je za četiri procentna poena na 11 odsto stopa građana koji smatraju da to treba da bude prioritet, dok se stopa građana koji su se otvoreno protivili izgradnji privatilišta za azilante smanjila sa 29 odsto na 11 odsto.\nPad informisanosti građana o pristupanju EU\nVećina građana Srbije na referendumu bi se izjasnila za članstvo u EU, mada samo četvrtina zna u kojoj fazi pristupanja se Srbija nalazi, pokazalo je danas predstavljeno istraživanje koje je za agenciju Beta sproveo Ipsos Stratedžik marketing. Istraživanje je ukazalo na veliki pad informisanosti građana o pristupanju EU, budući da manje od svakog četvrtog građanina (24 odsto) zna da je Srbija počela pregovore o pristupanju, što je za 11 odsto manje nego u februaru 2014, kada je sprovedeno prethodno istraživanje.\nU Srbiji 37 odsto građana misli da Srbija tek čeka na datum za otvaranje pregovora, dok ostali ili misle da je u ranim fazama pristupanja ili kažu da ne znaju, pokazalo je istraživanje sprovedeno u novembru 2014. u okviru projekta Argus koji agencija Beta sprovodi uz podršku EU.\nViše od polovine za članstvo\nNa referendumu o članstvu u EU za članstvo bi se izjasnilo 54 odsto građana, kao i pre devet meseci, a 25 odsto bi glasalo protiv, što je dva procentna poena manje nego u februaru 2014, pokazalo je istraživanje sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 1.000 ispitanika. Rezultati o podršci članstvu u EU donekle su u neskladu sa odnosom građana prema EU, budući da je svaki treći (32 odsto) rekao da o EU ima pozitivan stav, što je za pet odsto više nego u prethodnom istraživanju u februaru 2014. Kako navode u Stratedžiku, građani očekuju koristi od ulaska u EU, pa je to verovatno u osnovi veće podrške pristupanju.\nRast prodaje polovnih automobila nakon ukidanja vanrednog stanja\nKorona virus: Žarišta u nekoliko fabrika u Srbiji, broj umrlih u Americi blizu 100.000


22. teniski Memorijal “Jan Dorsner” – BiHski – Istorija smucarskog sporta/ Gljive / Gobe/ Planinarstvo/ Alpinizam – History of Skiing – Mushrooms, Alpinism, Hiking\nNa nezvaničnom seniorskom teniskom prvenstvu BiH u tuzlanskom finalu Aziz Kijametović je osvojio prelazni pehar i nagradu od 600 KM pobjedom nad Farukom Bakalovićem u dva seta 6:2 ; 7:6 (4) i potvrdio dobru formu pred predstojeće nastupe u internacionalnoj konkurenciji.\nKod seniorki mlada Nerma Čaluk iz Kaknja odbranila je prošlogodišnju titulu pobjedom s 6:3 6:3 protiv Tuzlanke Nefise Berberović i osvojila 400 KM.\nPrvi ovogodišnji turnir prema kalendaru TSBiH i u tehn. organizaciji TK Iskra teen, a koji se u kontinuitetu održava od 1993. godine, zbog kiše se odigrao pod balonima TA HEAD na igralištima CSR-a na Koševu u okviru obilježavanja tradicionalnih Cankarevih dana.\nVrhovna sudinica turnira bila je Hana Mehmedagić, prva u TSBiH s internacionalnom ITF licencom,\nfotos u prilogu: proglašenje pobjednika\nPosted on 27 travnja, 2014 by vlatko slokarPosted in Dogadjaji\nPrethodno Previous post: Smucarska letaonica Lahti (FIN) – V I D E O\nSljedeće Next post: Najuspjesniji proizvodjaci skija i skijaske opreme u sezoni 2013./14.


Globalni istraživački tim\nAmrop-ovi istraživači i saradnici su sastavni deo našeg pristupa, motivisanog kontekstom, za potragu za izvršiocima. Koristeći najnovije digitalne alate, oni pomažu da se odmah identifikuju, procene, upravljaju i angažuju najjači kandidati kako bi se uspešno pozicionirali u organizaciji klijenta. Često prva tačka kontakta sa klijentima, oni su vešti ambasadori brendova i reputacije naših klijenata.\nVeoma vešti i iskusni u ophođenju sa izvršiocima višeg ranga uz vođenje nijansiranih razgovora, Amrop-ovi istraživači su obučeni da traže i izvan suštinskih kriterijuma radnog mesta kako bi se identifikovale takozvane 'blaže' veštine i lična svojstva koja će dovesti do bliže prikladnosti i postavljanja na najbolje mesto kako bi se oblikovao održivi uspeh. Amrop-ovi istraživači se temeljno informišu o svakom zadatku i sa autoritetom mogu da govore o njemu, pri čemu rade na celokupnom procesu regrutovanja kako bi se obezbedilo da se zaposli najbolji izvršilac. Oni su potpuno informisani o vašem organizacionom kontekstu: njegovoj strategiji, njegovim proizvodima, uslugama, poziciji na tržištu i kulturi.\nAmrop-ovi istraživači imaju pristup pažljivo vođenom spektru digitalnih alata i tehnika, kojima se obezbeđuje da istražimo sve pristupe u potrazi za najboljim izvršnim talentom.\nSvakom istraživaču se pruža stalna obuka i razvoj preko Amrop Univerziteta, iz pažljivo skrojene lične i onlajn programe učenja, koji reflektuju fuziju znanja o lokalnom tržištu i globalne trendove u regrutovanju, i koji se pridržavaju najviših svetskih standarda izvrsnosti i etike. Naše stalno i uključujuće investiranje u razvoj naših istraživača, jedno od najvećih u ovoj privrednoj grani, obezbeđuje da su naši timovi za regrutovanje u prvim linijama fronta obučeni da razumeju jedinstveni kontekst svake potrage.


Paulinjo je letos, drugi put u karijeri, prešao u Gvangžu na jednogodišnju pozajmicu, ali su Kinezi već sada iskoristili pravo da ga zadrže za 42 miliona evra. Samo dva miliona manje Barselona ga je iz istog kluba dovela leta 2017. godine, pre povratka u Kinu posle samo jedne sezone.\nOdlazak Paulinja je četvrti najveći posao katalonskog kluba, posle transfera Nejmara u Pari Sen Žermen za 222 miliona, Luisa Figa u Real Madrid (60 miliona) i Aleksisa Sančeza u Arsenal (45 miliona).\nGvangžu ne želi da se zaustavi na ovome, već planira dolazak i drugog Brazilca iz Barselone - Malkoma, za koga je ponuđeno 50 miliona evra. Gigant sa Nou Kamp još razmatra ovu ponudu...


Dodik: Koji će nam đavo BiH, ona ionako nije trebalo da bude država\nNaslov: Dodik: Koji će nam đavo BiH, ona ionako nije trebalo da bude država 2012-03-09, 10:41\nBANJALUKA - Izmjena izbornih pravila za Srebrenicu nisu tema sutrašnjih razgovora „šestorke“ u Banjaluci, jer će postojeći Izborni zakon biti primijenjen i u toj opštini, a pobijediće srpski kandidat za načelnika, izjavio je predsjednik Republike Srpske (RS) i SNSD-a Milorad Dodik.\n„Ja sam sazvao sastanak i to ne stavljam na dnevni red. Može to neko da postavi. Dolaze ovdje i ambasadori i oni postavljaju pitanje promjene Izbornog zakona te vrše pritisak“, rekao je Dodik i odbacio, kako kaže, izjave nekih stranih diplomata da nije prihvatljivo da Srbin bude načelnik Srebrenice.\nDodik je za RTRS rekao da „Srbi neće biti ikebane u Srebrenici“ i da će se srpske političke stranke „ujediniti u Srebrenici i ona će dobiti načelnika Srbina“.\nNaveo je da nije protiv dogovora o presudu „Sejdić-Finci“ kako bi BiH mogla krenuti na evropskom putu, ali je dodao da će se to desiti ukoliko ne bude postavljanja novih uslova.\nMoguće je, kaže, da sljedeći problem bude pitanje budžeta zajedničkih institucija.\n„BiH ne može biti država na unutrašnjem planu, jer ima samo teritorijalni integritet i međunarodni kapacitet. BiH po Dejtonu nema nijedno unutrašnje pitanje u svojoj suverenosti. Ovo što su nam oteli bilo je na silu“, rekao je Dodik ustvrdivši da „nije bilo ni predviđeno da BiH bude država, a sada je pokušavaju da izgrade kao državu i jedan dio međunarodne zajednice to 'gura'“.\nTu državu, naveo je, on "neće," već ona može da bude samo dejtonska.\nOn je iznio stav „da je RS državotvorni dio državne zajednice koja se zove BiH“.\n„BiH je servis za naše potrebe i mora, ako hoće uopšte da preživi, da servisira i uvažava potrebe RS. Ako toga nema, 'koji će nam đavo BiH'“, naveo je Dodik pred sutrašnji sastanak lidera najjačih stranaka u BiH kojima će biti domaćin.\nNaslov: Re: Dodik: Koji će nam đavo BiH, ona ionako nije trebalo da bude država 2012-03-11, 19:08\n..ma da što će ona ikome kad su svi svoj dio kolača ugrabili, kog briga što mali smrtnici koji u njoj žive misle, ali ako ne daj Bože opet dođe do rata sve će male smrtnike brže bolje pozvati da ginu za tuđe od prije skovane planove.\n"Ikebane Srebrenici, pa nisu su ljudi samo pobili sram ga bilo


Ljiljana Stevanović izabrana za predsednicu Osnovnog suda u Mitrovici - Medija centar\nLjiljana Stevanović izabrana za predsednicu Osnovnog suda u Mitrovici\nSudski savet Kosova izabrao je sudiju Ljiljanu Stevanović za predsednicu Osnovnog suda u Mitrovici. Njen mandat će trajati pet godina.\nLjiljana Stevanović bila je jedina kandidatkinja za ovu funkciju i dobila je glasove devet članova Sudskog saveta Kosova.\nSudija Radojka Trifunović nije učestvovala u glasanju, jer je bila povezana preko „Zoom“ aplikacije, javlja Zakletva za pravdu.\nPredsedavajući Komisije za ocenjivanje za ovu poziciju, sudija Ćerim Ademaj, rekao je pred članovima Sudskog saveta Kosova da je komisija došla do zaključka da Stevanović ispunjava sve kriterijume kako bi za nju glasali članovi SSK.\nAdemaj je dodao da Stevanović ima iza sebe dugogodišnje rukovodeće iskustvo u pravosudnom sistemu, uključujući i vršenje funkcije nadzornog sudije Osnovnog suda u Mitrovici – ekzpozitura Zubin Potok, na kojoj se do sada i nalazila.\nInače, predsednik Osnovnog suda u Mitrovici do sada je bio sudija Nikola Kabašić.


Tadić - Koštunica: Srbija čini sve da završi saradnju sa Haškim tribunalom\nPredsednik Srbije Boris Tadić preneo je danas, u razgovoru sa glavnom tužiteljkom Haškog tribunala Karlom del Ponte, da Srbija čini sve da se završi saradnja sa tim sudom i da je državni interes da se optuženi za ratne zločine nadju u Hagu.\nU saopštenju iz kabineta predsednika navodi se da je Tadić preneo del Ponteovoj da državni organi i institucije rade svakodnevno sve što je u domenu njihovih nadležnosti kako bi se locirali i uhapsili preostali haški begunci.\nVojislav Koštunica: Postoji rešenost da se okonča saradnja sa Hagom\nPredsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica izjavio je danas u razgovoru sa glavnom tužiteljkom Haškog tribunala Karlom del Ponte da postoji rešenost i politička volja da se u potpunosti završi saradnja sa tim sudom. Kako je saopšteno iz Vlade Srbije, Koštunica je naglasio da je pre svega u interesu Srbije da ispuni svoje međunarodne obaveze i okonča saradnju sa Tribunalom. Dodaje se da je Del Ponteova ponovila da je za Tribunal veoma važno da se optuženi što pre nađu pred tim sudom. Na sastanku su učestvovali i predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić i sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost Miodrag Rakić.\nKarla del Ponte očekuje pozitivne rezultate u saradnji sa Srbijom\nGlavna tužiteljka Haškog tribunala Karla del Ponte izjavila je danas u Beogradu da je od zvaničnika Srbije dobila snažna uveravanja da postoji puna politička volja da se okonča saradnja sa tribunalom.\nOn je ponovila da je "sigurna" da se Ratko Mladić krije u Srbiji, a Radovan Karadžić negde u regionu, ali je podvukla da je njena dužnost da kao tužilac Haškog tribunala od Srbije traži da učini sve na hapšenju preostale četvorice haških optuženika, bez obzira gde se oni nalazili.\nUpitana kako ocenjuje saradnju sa UNMIK-om i privremenim institucijama Kosova u rasvetljavanju zločina nad nesrpskim stanovništvom Kosova, Del Ponteova je istakla da najveće probleme ima u predmetu protiv bivšeg kosovskog premijera i jednog od lidera OVK Ramuša Haradinaja. Ti problemi odnose se na ubistvo svedoka i pretnje kao i na, kako je rekla, skandaloznu odluku da Haradinaj bude privremeno pušten na slobodu i da mu se čak omogući i političko delovanje.\nRasim Ljajić: Navodi da je Ratko Mladić u Srbiji su metod pritiska\nNavodi glavne tužiteljke Haškog tribunala Karle del Ponte da je Ratko Mladić na teritoriji Srbije su metod pritiska, a ne proizvod informacija, rekao je predsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić.\n"Karla del Ponte će to tvrditi sve dok se Mladić ne izruči tribunalu, jer i u tribunalu i u dobrom delu međunarodne zajednice vlada uverenje da ce se on naći u Hagu ako Srbija bude pod konstantnim pritiskom", rekao je Ljajić novinarima pre početka konferencije o bezbednosti zdravlja na radu u Beogradu.\n"Ako hašku tužiteljku to pitate, ona će to ponoviti, ali mi nemamo tih dojava", dodao je on.\nLjajić je istakao da će ostati uzdržan od komentarisanja ocene izveštaja Karle del Ponte o naporima Srbije u ispunjavanju obaveza prema Haškom tribunalu. Ona će, kako je naveo, u ponedeljak razgovarati sa komesarom za proširenje EU Olijem Renom i od tog razgovora će zavisiti odluka EU o parafiranju Sporazuma o pridruživanju i pridruživanju sa Srbijom.\nLjajić je dodao da se nada da će razgovori biti korisni i približiti Srbiju parafiranju sporazuma. Prema njegovim rečima, u razgovorima sa Karlom del Ponte je ocenjeno da je Srbija na dobrom putu da tribunal bude zadovoljan dostavom dokumentacije koju taj tribunal potražuje od Srbije, kao i da se na dobar način vrši upis u vojne arhive.\n"Treća tema se ticala dostupnosti arhivama Vojno-bezbednosne agencije. Tokom dana tražimo način da se s jedne strane obezbedi funkicionisanje jedne službe bezbednosti, a sa druge strane da tribunal dobije dokumenta koja su mu potrebna za suđenje", objasnio je on.\nLjajić je dodao da su teme sastanaka bile i lociranje haških begunaca i to "da je za sve ljude koji rade na sprovođenju akcionog plana o hapšenju begunaca, bilo obeshrabrujuće da tribunal uslovljava Srbiju prolongiranjem potpisivanja sporazuma sa EU."\n"Još uvek nema razultata, ali nismo ni na početku procesa", zaključio je Ljajić.


Očekuje se manji rod pšenice za 30 odsto - AgroSmart\n– Smanjen je intenzitet bokorenja, a usevi su trenutno u fazi od jednog do tri lista, što je jako malo, upozorava Parađenovićeva.\nParađenovićeva objašnjava da se očekuje kašnjenje vegetacije, odnosno da će se u narednom periodu sve odvijati sporije. Početak februara je optimalni rok za prvu prihranu pšenice. Međutim, upravo zbog kašnjenja vegetacije, ratarima se savetuje da sačakaju sa prihranom biljaka.\n– U svakom slučaju, proizvođači bi trebalo da se konsultuju sa stručnjacima iz oblasti ratarstva i da analiziraju zemljište kako bi se utvrdio sadržaj azota koji je pristupačan biljkama. Pšenica će imati snage da akumulira ta hraniva iz zemljišta, korenov sistem je dobro razvijen, ali zbog kasnije vegetacije i eventualnog presejavanja i svih kasnijih problema, sa prihranom treba sačekati, napominje Snežana Parađenović.


Kompozicija, saksofoni, elektronika\nRođena Subotičanka, diplomirala na Muzičkoj Akademiji Franc List u Budimpešti, na smeru jazz saksofon i stekla magistarsku diplomu York University u Torontu, iz muzičke kompozicije. Takođe se školovala u SAD-u, Brazilu i Austriji. Dobitnica je prve nagrade na Međunaronom Takmičenju Etno Muzike u Milanu, druge nagrade na Međunarodnom Balkan Art festivalu u Ljubljani, kao i treće nagrade na takmičenju za najbolju jazz kompoziciju Mađarske Jazz Federacije. Jasna je izabrana da predstavlja Srbiju i Crnu Goru na XII Evropskom Bijenalu Mladih Umetnika 2005 u Napolju. Svirala je sa istaknutim muzičarima u Mađarskoj, celoj Evropi i Kanadi. Provela nekoliko godina na studijskim putovanjima u New Yorku, Banfu,San Francisku, Španiji i Italiji. 2008. izdala svoj debi album “Invented Reality” sa originalnim kompozicijama i aranžmanom, sa cenjenim muzičarima lokalne scene Toronta, a 2013 album “Zvuk ptica” u Srbiji.\nPoslednjih desetak godina takođe radi i u prosveti, kao profesor flaute, saksofona, muzičke teorije i istorije. Momentalno je profesor u srednjoj muzičkoj školi Subotica, na jazz odseku.\nNastupala je po čitavoj Evropi, Južnoj i Severnoj Americi u raznim projektima sa istaknutim umetnicima.\nNakon dugog vremena provedenoj u dijaspori, vraća se u Srbiju 2008. Srbiju radi i svira sa cenjenim muzičarima naše zemlje. (Vasil Hadžimanov Bend, Konzilijum, Bisera Veletanlić, Rambo Amadeus i sl) a takođe vodi i svoju grupu Jasna Jovićević Improv Kolektiv od 2009. godine, u kojoj se izvode njena originalna dela, aranžirana za gudački kvartet, saksofone, elektroniku i gostujuće umetnike.\nŠkolujući se u Indiji, Sloveniji i Italiji, stekla je sertifikat učitelja joge, i vodi svoj joga centar “Iskra joga” u Subotici. Autor je i vođa umetničko edukativnih projekata za decu i savremenu umetnost kroz nevladinu organizaciju, Udruženje građana “Artrust”, čija je i predsednica. Najpoznatiji projekti su “Mjuziklaža”, “Improv Kolektiv Internacionalna muzička rezidencija”, “12 Tona muzike” i “ Zvuk ptica”.\nJasna Jovicevic CV


Potez zbog poskupljenja hrane: Francuski gradovi dele bonove građanima | Novosadski informativni portal 021\nKako se navodi u prilogu TV kanala Frans 2, građanima se daju bonovi u vrednosti pet, 20 i 30 evra. Do danas su gradske uprave potrošile oko 37 miliona evra na izdavanje kupona i sertifikata, kao i druge mere podrške stanovništvu.\nVlada u Parizu još nije donela uredbu o dodeli ovih subvencija, ali su gradonačelnici nekih francuskih gradova odlučili da sami uvedu bonove za hranu, ne čekajući zvaničnu odluku vlade.\nIdeju o podeli vaučera za hranu domaćinstvima sa srednjim i niskim primanjima predložio je francuski predsednik Emanuel Makron i o njoj se raspravljalo mnogo pre predsedničkih izbora. Približno osam miliona francuskih građana imaće pravo na tu vrstu podrške.


Zvanično preminule još dve osobe od korone, broj novozaraženih ponovo iznad 100 | Boom93\nU poslednja 24 sata, prema zvaničnim podacima, u Srbiji su preminule još dve osobe od posledica koronavirusa, pa je ukupan broj žrtava povećan na 733, objavilo je Ministarstvo zdravlja na sajtu covid19.rs.\nOd poslednjeg preseka stanja u Srbiji, na koronavirus testirane su 3.082 osobe, a registrovano je 108 novih slučajeva zaraze.\nU Srbiji je, od početka epidemije, potvrđeno 32.408 slučajeva infekcije. Ukupno je hospitalizovano 390 osoba.\nDo 15 časova 13. septembra, u Srbiji je testirano ukupno 1.028.058 osoba koje su ispunjavale kriterijume definicije slučaja.


Mohamed Morsi - Blic Online\nNajmlađi sin bivšeg egipatskog predsednika Mohameda Morsija, umro je od srčanog udara.\nDva bivša egipatska predsednika pojavila su se juče u istoj sudnici u Kairu, pri čemu je Hosni Mubarak svedočio u ponovnom suđenju Mohamedu Morsiju zbog optužbi vezanih za bekstvo više od 20.000 zatvorenika iz zatvora u zenitu ustanka kojim je 2011. godine Mubarak svrgnut s vlasti.\nEgipatski kasacioni sud odbacio je danas doživotnu zatvorsku kaznu za zbačenog egipatskog predsednika Mohameda Morsija i naložio novo suđenje u slučaju u vezi sa optužbama za špijunažu u korist palestinskog Hamasa.\nPotvrđena presuda Mohamedu Morsiju\nEgipatski sud potvrdio je dvadesetogodišnju zatvorsku kaznu bivšem predsedniku Mohamedu Morsiju, saopštili su izvori iz egipatskog pravosuđa.\nEgipat: Rođaci Morsija pušteni iz pritvora\nBrat bivšeg egipatskog predsednika Mohameda Morsija i njegov nećak (14) pušteni su danas iz pritvora, prenosi RT.\nBivši egipatski predsednik osuđen na DOŽIVOTNU KAZNU\nEgipatski sud osudio je danas bivšeg islamističkog predsednika Mohameda Morsija na doživotni zatvor u slučaju špijunaže za Katar dok je šestoto od tih optuženih u tom slučaju osuđeno na smrtne kazne, uključujući tu i dvojicu zaposlenih u televiziji Al-Džazira.\nEgipatski predsednik: Policija i vojska oštro će se suprotstaviti demonstrantima!\nEgipatski predsednik Abdel Fatah el-Sisi i ministar unutrašnjih poslova Magdi Abdel Gafar izjavili su danas da će se policija i vojska oštro suprotstaviti učesnicima demonstracija koje će organizovati opozicija, prenela je agencija Frans pres.\nKairo: Keri pružio podršku Egiptu\nMohamed Morsi više neće da jede zatvorsku hranu\nSvrgnuti egipatski predsednik Mohamed Morsi izjavio je u subotu na saslušanju u sudu u Kairu da više neće da jede zatvorsku hranu jer smatra da nije bezbedna.\nOdloženo suđenje Morsiju\nSuđenje bivšem egipatskom predsedniku Mohamedu Morsiju, koje je danas trebalo da bude održano pred sudom u Kairu, odloženo je za 2. avgust.\nBela kuća: Presuda Morsiju politički motivisana\nSAD i Ujedinjene nacije izrazile su danas zabrinutost zbog izricanja smrtne presude svrgnutom predsedniku Egipta Mohamedu Morsiju i liderima Muslimanskog bratstva, a Bela kuća je poručila da je presuda "politički motivisana".\nErdogan kritikuje izricanje smrtne kazne Morsiju\nTurski predsednik Redžep Erdogan oštro je kritikovao egipatsko pravosuđe koje je potvrdilo smrtnu kaznu bivšem egipatskom predsedniku Mohamedu Morsiju, ocenivši da je to "masakr protiv osnovnih prava i sloboda".\nPAD VELIKOG DIKTATORA Mohamed Morsi osuđen na smrt\nEgipatski sud osudio je danas svrgnutog predsednika Mohameda Morsija na smrtnu kaznu, u procesu u kojem je optužen zbog masovnih bekstava iz zatvora i napada na policiju tokom pobune protiv tadašnjeg predsednika Hosnija Mubaraka 2011. godine.\nProtest Arapa u Izraelu zbog smrtne kazne za Morsija\nHiljade Arapa protestovalo je juče na severu Izraela, zbog odluke Egipta da osudi na smrt svrgnutog islamističkog predsednika Mohameda Morsija.\nBan zabrinut zbog smrtne kazne Morsiju\nGeneralni sekretar UN Ban Ki-mun izrazio je danas duboku zabrinutost zbog izricanja smrtne presude svrgnutom egipatskom predsedniku Mohamedu Morsiju.\nEvropska unija osudila je izricanje smrtne presude svrgnutom egipatskom predsedniku Mohamedu Morsiju, ističući da je ona doneta na kraju masovnog suđenja koji nije u skladu sa obavezama Egipta prema međunarodnom zakonu.\nSLUČAJ MORSI Vašington duboko zabrinut zbog smrtne kazne\nVašington je duboko zabrinut zbog odluke egipatskog suda koji je zatražio smrtnu kaznu za bivšeg egipatskog predsjednika Mohameda Morsija zbog špijunaže, rekao je danas zvaničnik Stejt departmenta.\nČetvoro mrtvih u napadu na severu Sinaja\nDvojica egipatskih sudija, tužilac i njihov vozač ubijeni su danas u severnom Sinaju, gde su česti napadi džihadista na snage bezbednosti, saopštio je portparol Ministarstva zdravlja Hosam Abdel Gafar.


"Sigurno su POGREŠILI..." Stanojević pred meč sa Radom podsetio "neposlušne" da je i dalje sve na njima! - Sportal\nSt. K. - Vest objavljena: 18:26 - 06.03.2021\nTačno šest meseci od kada je trener Aleksandar Stanojević preuzeo crno-bele i prethodnog duela sa ''građevinarima'', kada je u Humskoj slavio sa 3:0.\n- Biće drugačija utakmica, njihov trener se promenio, Milanović je sada dosta podigao ekipu Rada, iskusan je trener, vidi se da Rad igra bolje nego na početku. I mi igramo bolje, biće drugačija i neizvesnija utakmica – istakao je Stanojević na današnjoj konferenciji za medije.\n- Bez obzira na taj podatak, više bih voleo da igramo kod kuće nego na njihovom stadionu. Nema pravila, pobedili su Proleter, igraju oni uvek dobro na Banjici – naglašava Stanojević.\n- Prva stvar, oni su sigurno pogrešili što nisu otišli, ali takve utakmice što organizujemo su baš zbog njih dvojice i još nekih igrača. Od njih zavisi, sve je na njima kada će biti konkurentni za sastav – objasnio je Stanojević.\n- Lazaru neće biti predložena pozajmica sigurno, jer je blizu prve postave. On je pojačao rad u svim segmentima igre, zavisi od njega. Podiže se, zadovoljan sam, nema govora o pozajmici – kaže Stanojević.\n- Suma je stranac koji je odigrao toliko utakmica, danas će njemu posebno biti dodeljen dres, nije malo biti treći stranac u istoriji kluba, zaslužio je poseban respekt – zaključio je Stanojević.\nDomaći fudbal Aleksandar Stanojević FK Partizan FK Rad Superliga Srbije


PROUNS: Prestanite s primitivizmom i pretnjama, osmislite politički program | RTK\nObjavljeno: subota, 18. januar 2020.\nI Profesionalno udruženje novinara Srbije oglasilo se saopštenjem povodom poruke Vesne Pešić na njenom tviter profilu.\n„Da li je moguće da u 21. veku neko ko je veliki deo svog društvenog života proveo baveći se politikom i navodno se zalagao za demokratska načela, poziva na ubistvo predsednika Vučića – porukom «cev u glavu»?\nI ona sebe naziva predstavnikom, takozvane građanske Srbije?\nPROUNS najoštrije osuđuje ovaj skandalozni i sramni poziv na ubistvo predsednika Srbije Aleksandra Vučića i poziva nadležne, a pre svega tužilaštvo, da se preispita da li i u ovom slučaju treba da okreću glavu ili je krajnje vreme da nešto preduzmu i stanu na put ovakvoj retorici i ponašanju.\nPROUNS je već nekoliko puta molio nadležne da povedu računa o nasilnoj i sramnoj retorici mnogih na političkoj sceni Srbije.\nJoš jednom podsećamo da se političkim programima i vizijama osvaja vlast, a ne primitivnim i zapaljivim govorima koji ne vode nikuda“ – saopštava Profesionalno udruženje novinara Srbije.\nPrethodno : Udruženje elektronskih medija Comnet najoštrije osudilo pretnje upućene predsedniku Vučiću od strane Vesne Pešić\nSledeće : Danas je Bogojavljenje


Čubrilo naglašava da će snega biti uglavnom u predelima preko 600 metara nadmorske visine, ali je nakratko moguć i niže.\nOko 9. decembra kratkotrajno otopljenje, a zatim novo zahlađenje uz padavine. Do oko 15. u mesecu biće umereno hladno, zatim je moguće manje otopljenje.\nPrema 20. decembru ima signala koji vode ka jačem zahlađenju.\nDanas nad većim delom regiona pretežno oblačno i hladno, nad središnjim, a posebno južnim i jugoistočnim predelim regiona povremene padavine, sneg uglavnom preko 600 mnv. Na zapadu suvo, ponegde uz sunčane intervale.\nU toku noći ka utorku padavinska zona bi se mogla proširiti još malo na sever i zahvatiti veći deo Srbije (osim najvećeg dela Vojvodine), severoistok BiH i možda istok Hrvatske, ali će padavine nad tim delom regiona biti slabe i ukoliko se sneg i javi neće dolaziti do akumulacije, barem ne ispod 500mnv. Vetar severozapadni, umeren, povremeno i jak, duž Jadrana bura. Dnevni maksimum danas i sutra od 0 do +6 stepeni Celzijusa, ističe Čubrilo.\nU utorak posle podne razvedravanje, te će noć ka sredi biti dosta hladna, ponegde uz maglu, a nad najvećim delom regiona treba očekivati mraz do -1 do -6 stepeni Celzijusa. Na planinama, posebno tamo gde će snega biti na tlu, lokalno i ispod -10 stepeni Celzijusa. U sredu tokom dana suvo i hladno uz okretanje vetra na južni smer.\nU četvrtak sledi nova promena vremena, ispred novog frontalnog poremećaja će se ka nama i to posebno ka istočnim i središnjim predelima regiona pokrenuti topliji vazduh, te će ovde uz jak vetar južnog kvadranta maksimum ponegde biti i oko +8 stepeni Celzijusa, dok će prema zapadu biti hladnije uz maksimum oko +3 stepena Celzijusa. Naoblačenje će već u četvrtak ujutro zahvatiti zapadne, jugozapadne i južne predele donoseći kišu, Jadranu ponegde i grmljavinu, dok će nad Gorskim Kotarom i većim delom Slovenije biti snega, pokazuje vremenska prognoza.\nU toku dana pogoršanje će zahvatiti i ostale predele, a kako hladan front bude napredovao na istok uz okretanje vetra na severozapadni smer uslediće zahlađenje, te je posle podne i u noći ka petku prolazna pojava snega moguća i u nizijama regiona. U petak tokom dana hladnije, ali uglavnom suvo uz maksimum od 0 do +5 stepeni Celzijusa.\nOd 11. 12. do 13. 12. sledi razvijanje ciklona nad Jadranom i od njegovog tačnog položaja će zavisiti i temperatura vazduha i oblik padavina.\nPosle 15. 12. bi nakratko usledila stabilizacija, a zatim postoje signali da bi moglo doći do pomeranje sinoptike u pravcu koji bi oko 18. 12. mogao voditi ka jačem zahlađenju, uz prave zimske temperature i u nizijama. Ovako nešto bi bilo u skladu sa dugoročnim trendom, ali tek za tri do četiri dana ćemo nešto više znati o mogućem razvoju sinoptike posle 15. 12, kaže Čubrilo.\nNaredni dani donose tipično rano decembarsko vreme, sa laganim spuštanjem snežne granice ispod 300 mnv.\nvremenska prognoza Vreme vremenska prognoza za Srbiju vremenska prognoza za Beograd Marko Čubrilo prognoza vremena vreme danas Vreme sutra prognoza vremena za Beograd vremenska prognoza Srbija vremenska prognoza Beograd prognoza vremena za zimu\nLITURGIJA U SABORNOM HRAMU U SKOPLJU: Patrijarh Porfirije i starešina makedonske crkve služe "liturgiju pomirenja"\nU PRISUSTVU velikog broja vernika u Sabornom hramu Sveti Kliment Ohridski u Skoplju u toku je zajednička liturgija Srpske pravoslavne crkve i MPC-OA, koju služe patrijarh srpski Porfirije i starešina makedonske crkve Stefan.\n24. 05. 2022. u 11:02\n13:57 VUČIĆ IZ DAVOSA: Tražim saveznike našoj zemlji i rešenja za krizu koja je pogodila Evropu (FOTO)\nPREDSEDNIK Srbije Aleksandar Vučić oglasio se iz Davosa na svom Instagramu nakon brojnih sastanaka sa evropskim liderima.\n13:47 HAPŠENJE IZ BIZARNOG RAZLOGA: LJiljana Dragutinović se prisetila anegdote sa Petrom Božovićem - dobili smo fine batine\nGLUMAC Petar Božović nedavno je dobio nagradu za životno delo "Dobričin prsten", a tom prilikom njegova koleginica LJiljana Dragutinović ispričala je jednu anegdotu iz prošlosti.\n13:39 PODRŠKA PRIJATELJICE: Aleksandra i Olga ponovo zagrljene proslavile pobedu\n13:39 PUTIN PORUČIO: Otvoreni smo za ekonomsku saradnju sa svima, spremni smo i da je proširimo\nPREDSEDNIK Rusije Vladimir Putin saopštio je da uprkos sankcijama Moskva namerava da ostane otvorena za ekonomsku saradnju sa svim zemljama sveta i da će, štaviše, proširiti saradnju sa zemljama koje su zainteresovane za to.\n13:28 POVUČEN ZAKON O POPISU: Vlada Crne Gore donela odluku, za sada bez obrazloženja\nBRAVO LACI! Đere preskočio prvu prepreku


Društvo i ekonomija: Čepurin: Rusiji potrebni snažna Srbija i Srbijagas - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin, generalni direktor Gazprom Exporta Elena Burmistrova, ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i generalni direktor Srbijagasa Dusan Bajatović\n"Rusiji je potrebna snažna Srbija, kao i snažni Srbijagas koji stoji uspravno", kazao je Čepurin čestitajući Srbijagasu 10.godišnjicu postojanja.\nRuski ambasador je izrazio očekivanje da će u narednom periodu biti ostvarene nove mogućnosti za saradnju u toj oblasti, dodajući da je prethodnih 10 godina uspešnog rada Srbijagasa dobar osnov za budućnost.\nPrema njegovim rečima, Gasprom je u 2014. isporučio Evropi ukupno 146 milijardi kubnih metara gasa i da je potrošnja gasa u Evropi povećana i da se očekuje da će Gasprom u 2015. ukupno isporučiti Evropi 160 milijardi kubnih metara tog energenta.\nOn je dodao da se Rusija zalaže da se uzimaju u obzir interesi Srbije po pitanju snabdevanja gasom, kao i da je Rusija više puta htela da gasovod Južni tok prođe kroz Srbiju.\nČepurin je rekao da su u svetu u toku velike promene i da je potrebno obnoviti dijalog između istoka i zapada kako bi se zajedno suprotstaviti globalnim pretnjama.


Igra "Uzmi račun i pobedi" kreće sutra, više nagrada nego prošle godine - Ozon Media\nPremijerka Ana Brnabić, ministri i predstavnik NALED-a najaviće danas novi ciklus nagradne igre „Uzmi račun i pobedi“.\nBrnabić, ministar finansija Dušan Vujović, ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić i predsednik Skupštine NALED-a, ujedno i član Saveza za fer konkurenciju Dragan Penezić govoriće o važnosti podizanja poreske discipline, negovanju poreske kulture, Nacionalnom programu za suzbijanje sive ekonomije, kao i o važnosti učešća građana i privrede u tom procesu.\nNa konferenciji koja počinje u 17 sati biće predstavljeni i kriterijumi novog ciklusa nagradne igre sa fiskalnim računima i slipovima „Uzmi račun i pobedi i takmičenja gradova i opština, koja je jedna od važnih mera Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije, navodi se u saopštenju Kancelarije Vlade Srbije za saradnju s medijima.\nKako piše Blic, novi krug počeće sutra, 1. februara, a prvo izvlačenje i nagrade čekaju građane već u martu.\nFond nagrada, koji uključuje nekoliko stanova u Beogradu, nove automobile, putovanja u inostranstvo, kao i u domaće banje i na planine, zatim belu tehniku i brojne druge vredne poklone, ovaj put će biti mnogo veći, a kako navodi „Blic“, juče je održan i prvi sastanak radne grupe koja utvrđuje uslove i način održavanja nagradne igre popularno nazvane „Uzmi račun i pobedi“.\n„Jako je vazno napomenuti da će ove godine računi moći da se šalju u bilo kojoj koverti, a ne u nekoj tipskoj. Takođe, ona će moći da se pošalje u bilo kojoj pošti. Tako će biti izbegnute gužve, stvaranje redova i svađe do kojih je, nažalost, dolazilo prošle godine“, prenosi list reči svog izvora.\n„I to je bilo sporno prošle godine, zbog zaštite ličnih podataka građana. Da ne bude zabune, sada izričito naglašavamo da ne treba da se ostavlja matični broj na koverti, već samo ime i prezime pošiljaoca, adresa, poštanski broj i mesto“, ističe izvor.\n„Blic“ podseća da je nagradni fond u prvom krugu, koji je održan u martu prošle godine iznosio oko 135,3 miliona dinara, a da će, prema najavama, ove godine biti znatno veći.\nU prvom krugu su podeljene 742 nagrade, među kojima i šest stanova u Beogradu, 50 automobila „Fiat 500L“, porodična putovanja n Zlatibor, Staru planinu, putovanja u Pariz i Njujork.\nNajvrednije nagrade, uključujući i šest stanova u Beograd tada su obezbeđene iz budžeta, dok su 690 nagrada male i srednje vrednosti obezbedila preduzeća okupljena u NALED-u.\nIzložba „Ruski emigranti i njihovi potomci u Sremu i Sremskoj Mitrovici“\nKrizni štab predlaže: Sve škole na onlajn nastavu,...\n„Nadam se da nikada nećete čuti rečenicu: „Vaše...\nĐerlek: Ako za 7 do 10 dana ne...


Vučić: Si me je zagrlio, iako to retko radi - Sputnjik Srbija\n18:05 22 Jun 2021\nVučić: Si me je zagrlio, iako to retko radi\n14:04 25.04.2019 (osveženo 14:10 25.04.2019) Preuzmite kraći link\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Pekingu da očekuje da će predsednik Kine Si Đinping uskoro ponovo posetiti Srbiju. Vučić je novinarima u Pekingu preneo da je kineski predsednik dao nalog svom ministru spoljnih poslova da pronađe vreme u njegovom, inače gustom rasporedu za posetu Srbiji.\n„Kroz osmeh mi je govorio da zna koliko mi je to važno, da vidi moju volju da ga dočekam još jednom. To bi bila kruna mog posla i karijere, da predsednika Sija dovedemo drugi put u Srbiju, jer znam da bi to mnogo toga donelo našoj zemlji“, rekao je Vučić i dodao:\n© REUTERS / Kenzaburo Fukuhara\nVučić se sreo sa Sijem: Nešto posebno veže Srbiju i Kinu\n„Smem da kažem da ga uskoro očekujemo u Srbiji“.\nVučić je novinarima posle sastanka sa Sijem u Pekingu rekao da je Srbija dobila izuzetno dobar tretman za malu zemlju kakva jeste.\n„Kod Kineza postoji pravilo da nema grljenja i ljubljenja, ja to ni ne radim često. Predsednik Si je više puta izveo nekakav zagrljaj, što izuzetno retko radi, a to znači da poštuje Srbiju i ja sam zbog toga veoma srećan i ponosan“, rekao je Vučić.\nOn je naveo da je ton predsednika Sija bio izuzetno prijateljski i preneo da je Si, koji bira svaku svoju reč, rekao da je malo zemalja i prijatelja u svetu koji nedvosmisleno i na svakom mestu govore i prihvataju prijateljstvo Kine.\n„Neke zemlje koje su navikle na ustaljeni poredak pokušavaju da zaustave Kinu i postoji pritisak da se ne sarađuje previše sa Kinom. Suština je da oni veruju u naše prijateljstvo“, rekao je Vučić.\nOn je naveo i da je imao čast da se obrati delegatima Komunističke partije Kine, vodeće snage u toj zemlji, a da se nakon toga sastao i sa Vangom Huningom, članom Stalnog komiteta Politbiroa CK KP Kine, članom sekretarijata Centralnog komiteta Kine i direktorom Kancelarije za istraživanja politike CK KP Kine.\nVučić za njega kaže da je čovek koji je u nekom smislu ideolog moderne Kine.\n„Reč je o čoveku od kojeg sam mnogo čuo o različitim temema, kako Srbija koja je na važnom strateškom mestu i opkoljena i pritisnuta sa svih strana da čuva svoju nezavisnost i razvija ekonomiju“, rekao je Vučić.\nSi Đinping, susret\n18:01 Putin i Merkel: Očuvati sećanje na tragične događaje od pre 80 godina\n17:34 Vimbldon 2021\n17:34 Stefanović u Moskvi: Srbija nikada ne sme da zaboravi svoje čvrsto prijateljstvo sa Rusijom /foto/\n17:27 Euleks: Nismo predali predmete ratnih zločina tužilaštvu Srbije\n17:20 Rusija povodom 80. godišnjice napada nacista na SSSR: Ne delimo pobedu na svoju i tuđu


OECD: BiH nedostaje jedinstveni ekonomski prostor | SWOT SWOT\nOECD: BiH nedostaje jedinstveni ekonomski prostor\nSARAJEVO – Generalna ocjena publikacije Reformski indeks za ulaganja 2010 (IRI) jeste da BiH nedostaje jedinstveni ekonomski prostor kao ključni uslov za njen budući razvoj, reforme i strane investicije, rekao je koordinator pri Organizacija za ekonomski razvoj i saradnju (OECD) vezano za Sporazum o ulaganju u jugoistočnu Evropu i aktivnosti IRI-ja Hamdo Tinjak.\nMinistarstvo spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH i OECD predstavili su u Sarajevu publikaciju OECD-ov Reformski indeks za ulaganja 2010.\nTinjak je rekao novinarima da je konstatovano da određene probleme u BiH na ovom planu stvara i složena ustavno-pravna struktura na svim nivoima vlasti.\nVođa Sporazuma o ulaganju u jugoistočnu Evropu Alister Nolan pojasnio je da je riječ o dokumentu koji tretira aktivnosti IRI 2010 u Albaniji, Bugarskoj, BiH, Hrvatskoj, Makedoniji, na Kosovu pod rezolucijom Savjeta bezbjednosti UN 1244, Moldaviji, Crnoj Gori, Rumuniji i Srbiji.\nNolan je istakao da je u svim zemljama regiona ostalo još mnogo da se uradi na planu izdavanja različitih dozvola i odobrenja, posebno na nižim nivoima vlasti, a sve zemelje bi trebalo da unaprijede provođenje zakona o intelektualnom vlasništvu.\n”Problematično pitanje za sve zemlje jeste i raspoloživost ljudskih kapaciteta, odnosno problem `odliva mozgova`”, dodao je Nolan.\nIRI 2010, na osnovu podataka vlasti, nezavisnih eksperata i privatnog sektora, te koristeći više od 100 indikatora, procjenjuje regulaciju i reforme u skladu sa najboljim međunarodnim praksama u sljedećim sektorima: politika ulaganja i promocija, razvoj ljudskog kapitala, trgovinska politika i olakšice, pristup finansijama, analiza politike oporezivanja, infrastruktura i podrška investicijama, te politika malih i srednjih preduzeća.\nU 2009. godini pokrenute su aktivnosti na izradi IRI 2009, koji pokriva sedam oblasti: pristup finansijama, razvoj ljudskog kapitala, infrastruktura za ulaganja, politika i promociju ulaganja, trgovinska politika i olakšice, oblast poreza.\nPublikacija IRI 2010. izuzetno je cijenjena na međunarodnom nivou i mnoge organizacije i države koriste rezultate ovog vida analize, koji u velikoj mjeri utiču na međudržavnu ekonomsku politiku i odnose, pa će kao takva biti razmatrana i na Savjetu ministara BiH.


Ruska vojska dobila 6.600 novih vojnih oruđa u 2020. godini\nTanjug 29. januara 2021. 13:16\nMOSKVA – Ruske oružane snage su dobile više od 6.600 vojnih oruđa u 2020. godine, izjavio je danas ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu.\n„Uprkos pandemiji kovida, uspeli smo da dobro ojačamo našu vojnu industriju i osiguramo da se ispuni unapred određeni plan državne odbrane. Tokom prethodne godine, ruska vojska je primila 6.600 komada oružja, vojnih oruđa i specijalnih vozila“, rekao je Šojgu, a preneo TAS S.\nU nova vojna oruđa koja je dobila vojska spadaju „četiri sistema S-400 Trijumf, dva sistema Buk-M3, nuklarna podmornica ‘Knjaz Vladimir’ s balističkim projektilima Bulava, fregata „Admiral Kasatonov“, brod ‘Pjotr Morgunov’, podmornica ‘Volhov’, i korvete ‘Grejmaši’ i ‘Aldar Cvedežanpov'“, dodao je ministar.\nOsim toga, vojska je dobila i brojne avione, nove i modifikovane, uključujući Su-35S, Su-57, MiG31BM…\n„U oktobru i novembru prošle godine, izveli smo uspešne testove na prvom vodenoj hipersoničnoj krstarećoj raketi, Zirkon, 8. marta. Nivo modernizacije ruske strateške nuklearne sile je sada na 86 odsto“, ocenio je Šojgu.


Kako piše Jutarnji.hr, reč je o blagom rastu kroz godine, a iznenađujuće je to što su brojne racije odložene zbog privremeno zatvorenih sudova. Međutim, Daimler i za ovo ima objašnjenje – budući da je svet pogođen pandemijom koronavirusa, onlajn prodaja falsifikovanih delova snažno dobija na značaju. Kompanija je uspela da ukloni 138.000 falsifikovanih proizvoda s mreže.\nNajviše pažnje Daimler je posvetio falsifikovanim proizvodima koji utiču na sigurnost vozila, poput kočionih diskova i naplataka. Iako ti proizvodi često izgledaju legitimno i teško je prepoznati razliku, njihov kvalitet je značajno niži od originalnih proizvoda. ‘Oni ne ispunjavaju ni minimalne pravne standarde‘, dodaje Daimler.\nTestirano je nekoliko falsifikovanih proizvoda, pri čemu je automobil s lažnim delovima kočionog sistema imao znatno dužu krivu zaustavljanja. Uz to, delovi su pokazali opsežnije trošenje pri testu otpornosti.\nUnifab Trade Association je zabeležio da lažni delovi često ostvaruju veći profit od narkotika. ‘Najbolji način da ih izbegnete je korišćenje zdravog razuma i kupovima delova od ovlašćenih trgovaca ili uglednih firmi‘. Najbolji pokazatelj su cene koje se često čine toliko dobre da nisu istinite.


Akti privrednog društva — Википедија\nUgovor o osnivanju mora biti sačinjen u pisanoj formi (forma ad solemnitatem),a nekad se traži i neki oblik svečane forme (overa potpisa u sudu,sačinjavanje ili overa od strane notara i slično).Opšti uslovi ugovornog prava koji se traže za punovažnost ugovora zahtevaju se podjednako i u ovom ugovoru,budući da i on ima obligaciona dejstva (sposobnost ugovornih strana,forma,predmet,saglasnost volja,kauza). Ugovor o osnivanju osnov je nastanka građanskog ortakluka koji stvara prava i obaveze za osnivače, na ugovornoj osnovi.Za razliku od opštih pravila ugovornog prava, koja važe za ugovore koji imaju obligaciona dejstva , budući da ovaj ugovor može da ima i statusna institucionalna dejstva (kada na njegovoj osnovi nastaje privredno društvo kao pravni subjekat), u ovom ugovoru ima i određenih posebnih pravila koja proizilaze iz ovog dejstva. Svi komapanijski zakoni, pa i zakon o privrednim društvima, uređuju bitne elemente ugovora o osnivanju privrednog društva, bilo uopšte za sva društva, bilo posebno za svako društvo, te bi izostanak nekog od ovih bitnih elemenata činio ugovor o osnivanju ništavnim, osim elemenata koji imaju kategoriju pretpostavljenih bitnih elemenata po samom zakonu (vreme osnivanja na primer). Osim ovih elemenata, ugovor o snivanju može sadržati i fakultativne elemente koji zavise od prirode društva i čije izostajanje ne čini takav ugovor po samom zakonu ništavnim, budući da ih tada nadomešćuju dispozitivne zakonske norme. Ugovor o osnivanju privrednog društva, pored obligacionih može da ima i statusna (institucionalna) obeležja (društvo sa pravnim subjektivitetom). Upravo ova statusna svojstva i čine ovaj ugovor specifičnim u odnosu na ugovore koji imaju samo obligaciona svojstva. Jedna od važnih specifičnosti, koja je upravo posledica činjenice da na osnovu ovog ugovora može nastati privredno društvo kao pravni subjekt koji se upisuje u registar jeste specifičnost mogućnosti potpunog raskida ugovora.\nUgovorne strane za ugovore o osnivanju privrednog društva mogu biti i fizička i pravna lica (osim ako to u određenim slučajevima nije izričito isključeno). Po pravilu, ovaj ugovor nije bilateralan već multilateralan, ali se uglavnom ne propisuje maksimalni broj ugovornih strana (ograničenje maksimuma se u zakonodavstvima sve više napušta a tako ograničenje ipak sadrži zakon o privrednim društvima za društvo sa ograničenom odgovornošću i za akcionarsko društvo bez javnog upisa akcija-zatvoreno akcionarsko društvo). Ugovor o osnivanju privrednog društva uvek ima neki zajednički cilj osnivača i izražen affectio societatis koji ne postoji u drugim srodnim ugovorima (ugovor o delu,ugovor o radu, ugovor o uslugama, ugovor o mandatu i sl).\n1 Ugovor o osnivanju u društvima sa neograničenim rizikom\n1.1 Ortačko društvo\n1.2 Komanditno društvo\n2 Ugovor o osnivanju u društvima sa ograničenim rizikom\n2.1 Društvo sa ograničenom odgovornošću\n2.2 Akcionarsko društvo\nUgovor o osnivanju u društvima sa neograničenim rizikomУреди\nOrtačko društvo nastaje simultanim osnivanjem, i to ugovorom o osnivanju. Zakon o privrednim društvima određuje minimum obaveznih elemenata ovog ugovora:\nDelatnost društva-cilj društva\nOdređenje vrste i vrednosti uloga svakog ortaka \nOvim ugovorom ili posebnim aktom treba odrediti i zastupnike društva. Osnivački akt u formi ugovora o osnivanju je obavezan konstituivni akt ovog društva, a pored ovog akta, ortačko društvo može da ima i poseban akt — ugovor ortaka društva, koji se ne prilaže registru, a kojim ortaci mogu bliže da urede svoje međusobne odnose, čime se rasterećuje konstituvni akt nepotrebnog sadržaja, a sa druge strane, omogućuje ortacima da bliže urede upravljanje društvom i svoje međusobne odnose i odnose prema društvu. U slučaju nesaglasnosti osnivačkog akta i ugovora ortaka prednost imaju odredbe osnivačkog akta. Osnivački akt menja se saglašnošću svih ortaka ako u tom aktu nije drukčije utvrđeno.\nOsnivački akt ovog društva je jedini pravni akt konstituivnog značaja za ovo društvo. Ugovor o osnivanju ovog društva obavezno se prilaže za njegovu registraciju. Na pravnu valjanost ovog ugovora u našem pravu primenjuju se u potpunosti odredbe zakona o obligacionim odnosima.\nMinimalan sadržaj ovog ugovora određen je zakonom:\nOznačavanje fizičkog ili pravnog lica ortaka ovog društva\nOznačavanje vrste i vrednosti uloga svakog ortaka\nPored ovih elemenata, osnivački akt ovog društva može sadržati i druge elemente po volji osnivača. Ovim ugovorom ili posebnim aktom treba odrediti zastupnike društva. Pored osnivačkog akta, komanditno društvo može imati poseban akt — ugovor ortaka društva koji se ne prilaže registru a kojim ortaci mogu bliže da urede međusobne odnose, kao i odnose sa komanditnim društvom. Ugovor o osnivanju društva može se promeniti saglašnošću svih ortaka društva (i komplementara i komanditora).\nUgovor o osnivanju u društvima sa ograničenim rizikomУреди\nDruštvo sa ograničenom odgovornošćuУреди\nDruštvo sa ograničenom odgovornošću osniva se odlukom o osnivanju ako je osnivač jedan član, odnosno ugovorom o osnivanju ako je više osnivača. Zakon o privrednim društvima određuje minimalan obavezni sadržaj (bitni elementi) osnivačkog akta ovog društva koji, pored opštih elemenata osnivačkog akta obuhvata I posebne elemente koji su u osnovi diktirani prirodom ovog društva:\noznačavanje osnivača-članova društva\nZakon o privrednim društvima utvrđuje mogućnost izmene ugovora o osnivanju ovog društva samo saglasnošću svih članova društva (osnivača I docnijih članova), ako ovim ugovorom nije drukčije određeno.\nZakon o privrednim društvima određuje posebno sadržinu osnivačkog akta akcionarskog društva, u skladu sa rešenjima Druge directive EU, tako što određuje minimalni obavezni sadržaj I minimalni fakultativni sadržaj. Po ZPD-u obavezni elementi osnivačkog akta akcionarskog društva su:\nOznačavanje da li je društvo otvoreno ili zatvoreno\nOznačavanje vrste I vrednosti osnovnog kapitala,upisanog I uplaćenog\nBroj,vrsta I klasa akcija,kao I njihova nominalna ili računovodstvena vrednost\nOznačavanje osnivača koji ulažu nenovčane uloge,opis tih uloga I broj I vrsta akcija\nVreme osnivanja društva\nPosebne pogodnosti koje se daju osnivačima\nPo zakonu o privrednim društvima osnivački akt privrednog društva može da sadrži I označavanje prvog direktora,odnosno članova prvog upravnog odbora,ovlašćenje upravnom odboru da izda odobrene akcije,ograničavanje prenosa akcija zatvorenog društva I druge odredbe koje mogu biti sastavni deo osnivačkog akta ili statuta društva. Najmanji osnivački ulog akcionarskog društva je 3 miliona dinara.\nStatut akcionarskog društva je obavezan akt. Društvo pored osnivačkog akta ima i statut kojim se uređuje upravljanje društvom i druga pitanja u skladu sa ovim zakonom o privrednim društvima, ako posebnim zakonom nije drugačije propisano.Statut se sačinjava u pisanoj formi i registruje se u skladu sa zakonom o registraciji. Izmene statuta, kao i prečišćeni tekstovi ovog dokumenta nakon svake takve izmene, registruje se u skladu sa zakonom o registraciji. Statut akcionarskog društva menja se odlukom skupštine, odnosno drugog organa određenog zakonom o privrednim društvima.\nStatut, kao i njegove izmene i dopune, donosi skupština običnom većinom glasova svih akcionara sa pravom glasa, osim ako je veća većina predviđena statutom.\n^ Kompanijsko pravo, pravo privrednih drustava, Mirko S. Vasiljevic. ISBN 978-86-7630-197-3.\n^ Ortačko društvo, Hiber D., PiP 3-6/1995.\n^ Privredno pravo, Antonijević Z., Beograd\n^ Obligaciono pravo, Antić O. Beograd 2007\nUgovor Архивирано на сајту Wayback Machine (30. децембар 2011)\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Akti_privrednog_društva&oldid=23353481”\nПоследња измена на дан 20. септембар 2020. у 11:52 ч.\nДатум и време последње измене странице: 20. септембар 2020. у 11:52


Porezni obveznici FBiH u januaru uplatili 405.099.282 KM javnih prihoda – Biznis.ba\nobjavljeno 08. feb 2021. u 13:54\nPorezni obveznici Federacije BiH u januaru ove godine uplatili su 405.099.282 KM javnih prihoda, što je u odnosu na januar prošle godine manje za 19.970.556 KM, ili za 4,7 posto.\nU strukturi javnih prihoda u januaru ove godine: porez na dohodak i zaostali prihodi od poreza fizičkih lica naplaćeni su u iznosu 33.928.248 KM, porez na dobit i zaostali prihodi poreza na dobit u iznosu 20.647.183 KM, porez na imovinu, nasljeđe i poklon u iznosu 5.356.955 KM, porez na promet nepokretnosti i prava naplaćeni su u iznosu 5.101.915 KM, zaostali prihodi od ostalih poreza naplaćeni su u iznosu 58.818 KM, takse i naknade u iznosu 49.456.302 KM, novčane kazne u iznosu 2.991.324 KM, članarine u iznosu 439.246 KM, a ostali javni prihodi naplaćeni su u iznosu 230.082 KM.\nU januaru ove godine naplaćeni su doprinosi za penzijsko i invalidsko osiguranje, zdravstveno osiguranje i doprinosi za slučaj nezaposlenosti u ukupnom iznosu 286.872.812 KM.\nU strukturi doprinosa za januar ove godine naplaćeni su: doprinosi za PIO/MIO u iznosu 159.559.298 KM, doprinosi za zdravstveno osiguranje u iznosu 113.926.044 KM, te doprinosi za osiguranje za slučaj nezaposlenosti u iznosu 13.387.470 KM.\nPrema službenim podacima Porezne uprave Federacije BiH, 31. januara ove godine na području Federacije BiH instalirano je ukupno 85.612 fiskalnih uređaja, putem kojih je u januaru ove godine evidentiran ukupan promet u iznosu 2.981.711.258,97 KM.\nU odnosu na 31.januar 2020.godine broj fiskalnih uređaja je veći za 8.671, a evidentirani promet u januaru ove godine je manji u odnosu na januar 2020. godine za 361.062.290,08 KM\nOpćina sa najvećim brojem fiskalnih uređaja krajem januara ove godine je Općina Centar Sarajevo na čijem području je instalirano 5.619 fiskalnih uređaja. Općina sa najmanjim brojem fiskalnih uređaja je Općina Dobretići na čijem području su instalirana četiri fiskalna uređaja.\nOpćina na kojoj je evdentiran najveći ukupan promet putem fiskalnih uređaja u januaru ove godine je Općina Novi Grad na čijem području je evidentiran ukupan promet fiskalnih uređaja u iznosu 235.257.067,85 KM.\nOpćina na kojoj je evdentiran najmanji ukupan promet putem fiskalnih uređaja u januaru ove godine je Općina Dobretići na čijem području je evidentiran ukupan promet fiskalnih uređaja u iznosu 34.366,18 KM, saopćeno je iz Porezne uprave Federacije BiH.


Stefanović u Leskovcu: Kriminalce neće štiti ni značka ni knjižica!\nmladen radulovic\t 04.02.2015. 23:35h 02:40h\nSvi oni ljudi koji su se ogrešili o zakon, koji su pljačkali vaš novac, koji su uzimali od naše budućnosti, koji su pljačkali naše kompanije... pred zakonom moraju da odgovaraju, poručio ministar\nLESKOVAC - Ministar policije Nebojša Stefanović poručio je večeras na tribini "Policija u zajednici i bezbednost građana", da će svako biti uhapšen ko krši zakon i da nikog neće sačuvati ni policijska značka ni partijska knjižica. Stefanović je u amfiteatru Visoke poslovne škole pred oko 400 Leskovčana poručio da su za policiju svi građani isti i jednaki.\n"Za nas su svi apsolutno isti, apsolutno svi jednaki ispred zakona. Ni policijska značka, ni partijska knjižica, ni položaj u društvu, ni novac, ni moć, ni prijateljstvo, ni kumstvo, neće sačuvati ako je kriv. Svi oni ljudi koji su se ogrešili o zakon, koji su pljačkali vaš novac, koji su uzimali od naše bududćnosti, koji su pljačkali naše kompanije, koji su bili korumpirani i nanosili štetu celoj zemlji pred zakonom moraju da odgovaraju", naglasio je Stefanović.\nOdgovarajući na pitanja građana, Stefanović je rekao da želi da narko dileri osećaju strah i dok prolaze Srbijom, i ocenio da su još uvek male zaplene u odnosu na količinu koja prođe našom zemljom. On je ukazao da su od narko dilera najviše ugrožena deca u školama.\nStefanović je najavio da će u novoj organizacionoj strukturi doći do povratka policije na ulicu, među građane, kako bi građani mogli direktno da se obrate policajcu u svakom trenutku. Tribini su prisustvovali gradonačelnik Leskovca Goran Cvetanović i načelnici Uprave saobraćajne policije i Uprave policije Vladimir Rebić i Zoran Alimpić.\nNebojša Stefanović LESKOVACborba protiv korupcije


Sindikati RGZ se obratili otvorenim pismima premijerki i ministarki Mihajlović - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Sindikati RGZ se obratili otvorenim pismima premijerki i ministarki Mihajlović\nTri sindikata Republičkog geodetskog zavoda (RGZ), čiji zaposleni štrajkuju, uputili su otvoreno pismo predsednici Vlade Srbije Ani Brnabić u kome traže da se hitno formira Odbor za praćenje i primenu sporazuma, koji je potpisan u januaru ove godine između Vlade i sindikata RGZ-a.\n1Piše: Beta 06. marta 2019. 10.59\nIstovremeno u otvorenom pismu od ministarke građevinarstva Zorane Mihajlović traže hitan prijem.\nSndikati RGZ-a podsećaju da su u poslednjih 15 godina organizovali osam štrajkova i da je motiv uvek bila „zaštita zaposlenih i odbrana njihove egzistencije i statusa“.\n„Hajka koja se u sredstvima informisanja sprovodi protiv učesnika i organizatora štrajka od strane direktora i rukovodstva RGZ-a je pre svega oličenje bahatosti i izvesne moći“, navodi se u otvorenom pismu sindikata.\nU pismu se pita kakva je budućnost RGZ-a sa rukovodstvom koje krši zakone i sporazume koje garantuje Vlada Srbije i da li ima smisla očekivati povećanje efikasnosti rada RGZ-a ako se primanja zaposlenih vraćaju na nivo 2009. godine.\n„Osnovno je pitanje zbog čega još uvek nije formiran Odbor za praćenje i primenu sporazuma koji je potpisan 21. januara 2019. godine između Vlade Srbije i sindikata RGZ-a? Ovim putem od Vas zahtevamo da se po hitnom postupku formira i sazove Odbor kako bi utvrdio sve elemente kršenja postignutog Sporazuma“, navode iz sindikata i naglašavaju da se problemi mogu otkloniti brzo i tako obezbediti uslovi za neometan rad sklužbi katastra.\nSindikati su poručili premijerki da je od najvišeg interesa da se RGZ reformiše u skladu sa strategijama koje su usvojene, ali i da se socijalno pitanje zaposlenih „uredi na način koji je najprimereniji i najoptimalniji u odnosu na stanje u Republičkom geodetskom zavodu“.\nU otvorenom pismu ministarki građevinarstva Zorani Mihajlović sindikati traže da njihovu delegaciju hitno primi na razgovor i ističu da navodi direktora o političkoj pozadini štrajka u RGZ-u nemaju nikakvog osnova.\n„To je sve plod fikcije i insinuacija usmerenih ka prikrivanju sopstvene neodgovornosti i nesnalaženja u uslovima u kojima ideja o pretvaranju RGZ-a u privredno ili ortačko društvo nije dobila podršku u Vladi Srbije“, navodi se u pismu ministarki.\nIstaknuto je da zaposleni u RGZ-u ne smeju da budu taoci neuređenih odnosa između Vlade Srbije i RGZ-a.\nPodseća se i da su dosadašnje molbe sindikata, koje su upućivali ministarstvu u vezi sa sprovođenjem reforme RGZ-a i rešavanjem statusnih pitanja, ostale bez reakcije, kao i insistiranje sindikata da ministarstvo pokrene nadzor nad radom rukovodstva RGZ-a.\nSindikati su ministarki u otvorenom pismu postavili ista pitanja koja su uputili direktoru RGZ u nadi da će ona moći da im odgovori.\nPored ostalog traže odgovor o iznosu izdvojenih sredstva za više projekata koji su sprovedeni u RGZ, kao i o tome čija je odluka dovela da se u januaru 2018. godine ukine dodatak za više od 700 zaposlenih RGZ-a i svima umanje primanja i pored odluke Vlade Srbije o povećanju osnovice za pet odsto za zaposlene u javnoj upravi.\nSindikati zahtevaju i odgovor koliko je RGZ, u periodu od 2015. do ove godine, primio službenika putem preuzimanja iz drugih državnih organa, kao i koliko je to uticalo na povećanje mase sredstava za zarade zaposlenih.\nOčekuju i odgovor koliko je kredita i donacija utrošeno od 2014. do ove godine, odnosno koliko je sredstava potrošeno na opremu, prostor i zaposlene u RGZ-u.\nAna Brnabić, Otvoreno pismo, republicki geodetski zavod, rgz, Štrajk, Tri sindikata RGZ, Zorana Mihajlović\nSindikati RGZ-a pisali Vučiću: Reforma institucije se loše sprovodi, nema mera zaštite od epidemije\nAleksandar Kostić kaže:\n15. aprila 2019. u 16.46\nBio sam danas u RGZ Cara Dušana 1. Još štrajkuju. Ne mogu da mi reše predmet od 09. Januara…


Ahmeti: Strani centri protiv evroatlatnskih integracija Makedonije\nPostoje mnogi centri u susednim zemljama koji rade protiv integrisanja Makedonije u Evropsku Uniju, a naročito u NATO-u, kaže u intervjuu za Radio Slobodna Evropa Ali Ahmeti, predsednik Demokratske Unije za integraciju, partije Albanaca koja je deo vlade. On smatra da ti centri rade na izazivanju haosa i nepoverenja između Albanaca i Makedonaca.\n“Ne okrivljujem vlade susednih zemalja, ali u njima postoje grupe koje ne zanima budućnost Makedonije. Oni ne žele da Makedonija bude deo NATO-a i EU. Te grupe su zainteresovane da podele zemlju zbog odredjenih interesa. Da ne budem pogrešno shvaćen, ne radi se o vladama tih zemalja, ali govorim o grupama i grupacijama koje nisu bez uticaja u zemljama gde rade”, izjavo je Ahmeti.\nMUP Makedonije je juče saopstio da je uhapsilo dva lica zbog sumnje da planiraju terorističke napade i za povezanost sa povratnicima iz “Islamske države”, kao deo šire regionalne antiterorističke operacije u kojoj su učestvovale makedonska, albanska i kosovska policija.\nSa druge strane, profesor Vladimir Pivovarov, koji je ranije bio šef vojne obaveštajne službe, smatrae da kada se govori o narušavanju bezbednosne situacije u zemlji, ipak oni koji iznose takve informacije moraju biti precizniji. “Ministarstvo je dalo malo informacija, a i Ahmeti je bio nejasan”, ističePivovarov.\nOsim centara koje pominje Ahmeti, nedavno je i lider VMRO DPMNE i nekadašnji premijer Nikola Gruevski ponovo pomenuo strane službe koje, kao što je istakao, ne mogu obmanuti narod.


02. Jun 2000 17:45 (GMT+01:00)\nDrugi pišu: The Washington Post\nPod suncem Zapada\nDržavni funkcioneri govore o priključenju Evropskoj uniji, dok u to isto vreme cvetaju korupcija i crna berza\nTokom toplih prolećnih noći, dok dokoni Crnogorci šetaju svojom sumornom prestonicom, oko ponoći u zabačenom kafiću možete ugledati visoku priliku u farmerkama i jakni od prevrnute kože. Većina prolaznika gotovo da i ne primećuje predsednika Mila Đukanovića, okruženog trojicom diskretnih telohranitelja, kako u društvu supruge Lidije ispija bezalkoholno piće i ćaska sa prijateljima. Opušten i smiren, ne izgleda kao čovek koji je svoju republiku spasio sa ivice ambisa. Ali, jeste.\nPre godinu dana, dok su NATO bombe padale na Jugoslaviju, izgledalo je da je ovaj deo zemlje spreman da eksplodira. Bombardovanje je prevashodno bilo usmereno na Srbiju, većeg partnera Crne Gore u jugoslovenskoj federaciji, i produbilo je jaz između zapadnjački orijentisanog Đukanovića i predsednika Jugoslavije Slobodana Miloševića. Ali, i Crna Gora je bila na meti NATO, pa su mnogi njeni građani bili besni na Zapad.\nEvropski i američki funkcioneri strahovali su da će Milošević pokušati da raspiri neslogu u Crnoj Gori i sruši Đukanovića.\nMeđutim, izgleda da su Đukanovićeve pozicije danas jače nego ikada, a njegovi planovi da svoju republiku okrene prema Zapadu brzim tempom grabe napred, tvrde ovdašnji i strani eksperti. U poslednjih nekoliko meseci, Crna Gora je uvela nemačku marku kao valutu i ova drsko hrabra ekonomska mera razbesnela je Miloševića.\nU znak odmazde, Milošević je uveo blokadu između Srbije i Crne Gore, ali je Đukanović uspeo da izbegne većinu njenih posledica, delimično zahvaljujući velikodušnoj i uglavnom bezuslovnoj pomoći Zapada. Pošto su Đukanovićeve pozicije sigurnije, SAD i njihovi saveznici počinju da ukazuju na Crnu Goru kao na balkanski svetionik i uzor kako treba razvijati tržišnu ekonomiju koja će podstaći političke promene i u drugim delovima regiona.\nAko Crna Gora bude prosperirala pod suncem Zapada - i uz finansijsku pomoć Zapada, uključujući 55 miliona dolara koliko će ove godine dobiti od SAD - možda će njeni tvrdoglaviji susedi ugledati tu svetlost, bar tako razmišljaju zapadni krugovi.\nĐukanović je u jednom nedavnom intervjuu izgovorio ono u šta veruje sve veći broj ovdašnjih ljudi: po svoj prilici, on će uspeti da nadživi Miloševića i biće tu da obezbedi budućnost Crne Gore kada jugoslovenskog lidera više ne bude. Možda najveći izazov sa kojim se Đukanović suočava jeste kako da preoblikuje Crnu Goru u skladu sa zapadnim imidžom. Crna Gora je zemlja protivrečnosti, mesto na kome državni funkcioneri govore o priključenju Evropskoj uniji, dok u to isto vreme cvetaju korupcija i crna berza.\nUlice su pune "BMV"-a i drugih skupih automobila, iako je prosečna mesečna plata samo oko 75 dolara. Strani investitori maštaju o hotelima punim turista na spektakularnoj stenovitoj jadranskoj obali, ali je ono malo poslovne privatizacije koja je dosad izvršena bilo ograničeno uglavnom na ljude povezane sa vlašću.\nĐukanović kaže da mu je potrebna dodatna pomoć Zapada kako bi sprečio da blokada ne nanese još veću štetu Crnoj Gori. Pomoć Zapada takođe se koristi da bi se osujetile posledice krajnje zamršenog državnog budžeta Crne Gore i ekonomskog sistema. Pored 55 miliona dolara koliko će SAD dati Crnoj Gori ove godine, biće takođe obezbeđene garancije države privatnim investitorima.\nEU planira da pošalje oko 36 miliona dolara u vidu slične direktne finansijske podrške, a očekuje se da će izdvojiti još 45 miliona dolara za izgradnju novog mosta i auto puta u Podgorici. Ono što, međutim, brine ovdašnje eksperte jeste činjenica da uglavnom bezuslovna pomoć Zapada neće biti veliki podsticaj Đukanoviću da raskine sa crnogorskom tradicijom protežiranja. Od novca koji stiže iz zapadnih zemalja finansiraju se ne samo mostovi i tuneli, već isplaćuju i penzije i druge olakšice, što Đukanoviću, kako neki tvrde, omogućava da nastavi da velikodušno pomaže onima koji imaju veze.\nPrema tvrdnji američkih funkcionera, Đukanović postiže napredak u preobličavanju svoje u tradiciju ogrezle republike, ali tehnički eksperti prate situaciju i savetuju ga, tako da će verovatno biti postavljani novi uslovi kako se iznos pomoći Crnoj Gori bude povećavao. Eksperti, međutim, kažu da važan strateški položaj Crne Gore navodi Zapad da bude nešto manje sitničav prema Đukanoviću i njegovoj politici nego što bi bio da su okolnosti drugačije.


Vodeæa uloga UN od kljuènog znaèaja za proces transformacije u Iraku - 2003-09-25\nRuski predsednik je ogranièio svoje primedbe o situaciji u Iraku na dosta uopštene formulacije ne upuštajuæi se u pojedinosti o tome kada i kako bi vlast trebalo da bude predata Iraèanima. Umesto toga, Putin se usredsredio na pozitivne aspekte, primetivši da postoji opšta saglasnost da svetska organizacija mora, u krajnjoj liniji, da preuzme vodeæu ulogu u Iraku.\n“Uprkos oštrim razmimoilaženjima o tome kako bi trebalo razrešiti situaciju u Iraku, rešenje se ipak mora naæi u okviru pravnog sistema UN. Stav Rusije je dosledan i jasan. Jedino direktno uèešæe UN u Iraku æe omoguæiti Iraèanima da odluèe o svojoj sudbini. “\nVladimir Putin je naglasio da je vodeæa uloga UN u Iraku od kljuènog znaèaja za proces transformacije u toj zemlji.\n“Samo zahvaljujuæi aktivnom, i želim to da naglasim, praktiènom, uèešæu UN u ekonomskoj i gradjanskoj transformaciji Iraka æe ta zemlja biti u stanju da ponovo zauzme svoje mesto u medjunarodnoj zajednici“.\nPomirljive izjave ruskog predsednika su u skladu sa ruskom politikom održavanja dobrih odnosa sa SAD. Ruske diplomate su medjutim, jasno stavile do znanja da žele što skoriji povratak civilnoj upravi u Iraku, ali su izbegavali da daju izrièitu podršku insistiranju Francuske na preciznim i kratkim rokovima za taj proces. Ruski predsednik æe se sastati sa predsednikom Džordžom Bušom u Kemp Dejvidu, u subotu. U intervjuu koji je dao pre odlaska iz Moskve, Putin je nagovestio moguænost da Rusija pošalje trupe u Irak, koje bi bile pod amerièkom komandom, ali je dodao da se ta ideja, kako je rekao, za sada, ne razmatra aktivno.


Nove grčka vlada sa 16 ministara – Nadlanu.com\nObjavljeno 21. juna 2012. / 10:30:18\nBEOGRAD/ATINA, 20. juna 2012. (Beta) – Sastav nove vlade Grčke koju, uz podršku socijalista i umerene levice, predvodi lider desnice Andonis Samaras, biće objavljen u četvrtak, izjavio je jedan vladin izvor.\nMediji su u početku pominjali objavljivanje sastava vlade u sredu uveče, da bi novi ministar finansija mogao već u četvrtak u Briselu predstavlja Grčku na sastanku Evrogrupe.\nRapanos, veteran grčkog ekonomskog menadžmenta, blizak socijalistima, potvrdio je novinarima da će “verovatno” preuzeti portfelj finansija.\nKako javlja atinski Radio Skai, nova vlada će, za grčke prilike, biti mala – 16 ministara i 12 zamenika, i u njoj će biti neuobičajeno mnogo vanstranačkih eksperata-tehnokrata.\nNovina je što se ponovo formiraju ministarstva trgovačke mornarice i turizma, dve najlukrativnije privredne delatnosti Grčke.


PREDSEDNIK VUČIĆ PRIMIO AMBASADORA RUSIJE BOCAN-HARČENKA: Razgovarali o temama od obostranog značaja (FOTO)\nDRON “MALI MILOŠ” PROTIV RUSKOG ROBOTA “MARKER”: Vojska Srbije razvila daljinsku borbenu besposadnu platformu (VIDEO)\nSAVIĆ: Čestitke Hrvatima, idemo dalje\nANA BRNABIĆ O RADNICIMA “FIJATA”: Dogovor je postignut￼\nBIKOVIĆ DOBIO ORDEN: Sad sam postao pravi Tirke!￼\nRAKIĆ NA SASTANKU SA LAJČAKOM: Zajednicu srpskih opština formirati što pre!\n9 Avgusta, 2021 9 Avgusta, 2021 admin\t0 Comments\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas ambasadora Ruske Federacije Aleksandra Bocan-Harčenka, sa kojim je razgovarao o temama od obostranog interesa.\nPredsednik Vučić i ambasador Bocan-Harčenko konstatovali su da su Srbija i Rusija i u proteklom periodu, uprkos teškoćama koje je doneo korona virus, potvrdile visok stepen bilateralne saradnje.\nZato su izrazili očekivanje da u narednom periodu dođe do povećanja robne razmene, da budu završeni tekući i pokrenuti novi zajednički energetski i infrastrukturni projekti, kao i da se i dalje jača saradnja u oblasti tehnološkog razvoja i inovacija.\nPredsednik Vučić i ambasador Bocan-Harčenko su izrazili zadovoljstvo što će uskoro biti položeni poslednji delovi pruge od Beograda do Novog Sada, jer taj projekat donosi značajne promene u funkcionisanju železničkog saobraćaja u našoj zemlji. Dvojica sagovornika su razgovarali o situaciji u regionu, posebno u vezi sa poslednjim zabrinjavajućim događajima u Bosni i Hercegovini. Konstatovana je potreba da budu obezbeđeni mir i stabilnost. Ambasador Bocan-Harčenko je ovom prilikom još jednom izrazio saučešće povodom smrti ambasadora Srbije u Rusiji Miroslava Lazanskog, ističući njegove zasluge.\n← Đoković oborio rekord Navratilove\nPREDSEDNIK VUČIĆ UPUTIO VAŽAN ZAHTEV: Tražio da Ziđin smanji emisiju štetnih gasova u Boru! →\nIMA LI KRAJA TROPSKIM VRUĆINAMA? Iz RHMZ-a otkrivaju kakva nas jesen čeka nakon letnjeg toplotnog talasa\n9 Avgusta, 2021 9 Avgusta, 2021 admin\t0\nDETETU ZBOG VRUĆINE POZLILO U BAJINOJ BAŠTI: Predsednik odmah prekinuo obraćanje – “Odmah pomozite”\n17 Avgusta, 2021 17 Avgusta, 2021 admin\t0\nVučić se oglasio o sankcijama Dodiku\n6 Januara, 2022 6 Januara, 2022 admin\t0


Iguman Sava upozorava da razgraničenje znači odlazak Srba sa Kosova - Radio Kontakt Plus\n18:24, 01.03.2019Izvor: Beta, TV Hram\nIguman manastira Visoki Dečani, arhimandrit Sava Janjić upozorio je da se zbog nekih političkih rešenja koja se pominju može dogoditi da srpski narod nestane sa KiM, navodeći pri tome ideju razgraničenja.\n"Danas se suočavamo sa posebno velikim iskušenjem, jer se određenim rešenjima koja se traže na političkom planu može desiti da naš narod potpuno ode sa ovog prostora, odnosno više nego ikad ranije u istoriji", rekao je arhimandrit Sava u intervjuu za televiziju Srpske pravoslavne crkve, TV Hram.\nOn istakao, da je pitanje šta će takva rešenja značiti za svetinje SPC, jer kad se govori o "razgraničenju dva naroda" podrazumeva se da "tamo gde jedan živi nema drugoga, gde živi drugi nema prvog".\nIguman Sava je, međutim, istakao da su Srbi i Albanici "istorijski povezani na mnogo načina" i da su imali i hrišćanske veze u ranijem periodu, ali i danas.\n"Ali danas u ideologiji koja preovladava na ovim prostorima postoji ogroman stepen netrpeljivosti i prema našem narodu i svetinjama, koje se vide kao opasnost za uspostavljanje jednog novog, kulturnog i političkog, identiteta", rekao je arhimandrit Sava.\n"Zato smo mi kao Crkva, kao narod, kao sveštenstvo, monaštvo, sa našim episkopom, uputili jedan apel. Zbog takvih rešenja koja mogu imati dalekosežne i opasne posledice", rekao je iguman Visokih Dečana, podsećajući na apel koji su letos uputili predstavnici SPC.\n"Dakle, to nije nešto što je vezano za politiku, još manje za političke partije", naglasio je on, dodajući da je Crkva ta koja "povezuje i sjedinjuje".


Завод за заштиту природе Србије - Zavod obeležio 69 godina rada - predstavljen predlog prostora „Kučaj-Beljanica“ za novi nacionalni park u Srbiji\nZavod obeležio 69 godina rada - predstavljen predlog prostora „Kučaj-Beljanica“ za novi nacionalni park u Srbiji\nPovodom obeležavanja Dana Zavoda, 28. aprila 2017. godine u prostorijama sedišta u Beogradu predstavljene su aktivnosti na izradi predloga za zaštitu novog nacionalnog parka u Srbiji - prostora „Kučaj-Beljanica“ i strateške aktivosti u zaštiti prirode u narednom periodu.\nProgram obeležavanja 69 godina rada Zavoda otvorila je dr Stana Božović, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine i ovom prilikom čestitavši Zavodu na 69 godina uspešnog rada u zaštiti prirode, kao nacionalne smernice u daljem radu najavila aktivnosti u cilju povećanja površine u statusu zaštićenog područja koje trenutno iznose 6,53% i ustanovljavanja nacionalne ekološke mreže i pripreme za NATURA 2000, mrežu evropskih zaštićenih područja kao deo nacionalnih nastojanja vezanih za Pregovarčko poglavlje 27 za pristupanje Evropskoj uniji.\nRezultate u proteklom jednogodišnjem radu Zavoda i planirane aktivnosti u narednom periodu, kako bi se ostvarili strateški nacionalni ciljevi u zaštiti prirode, predstavio je mr Aleksandar Dragišić, direktor Zavoda za zaštitu prirode Srbije. Ovim povodom Direktor Zavoda kao glavne aktivnosti u radu na povećanju površine pod zaštitom istakao je da je završeno šest studija za nova zaštićena područja kao što su parkovi prirode „Radan“ i „Mojstirsko-draške planine“ i predeli izuzetnih odlika „Maljen“ i „Stolovi“ i završeno devet studija za područja koja su već imala status zaštićenih područja, od kojih su veća predeli izuzetnih odlika „Ozrenske livade“ i „Vlasina“. „Aktivnosti na povećanju površine u statusu zaštićenih područja tokom ove godine realizovaće se kroz reviziju i izradu studija zaštite za 13 područja, kao i istraživanja za osam područja među kojima su planine Cer, Medvednik, Mučanj i prostor Gornjačke klisure“, rekao je g-din Dragišić.\nPredstavljajući aktivnosti u zaštiti prirode direktor Zavoda naglasio je da „imamo izuzetnu čast da, nakon više od 30 godine, na Dan Zavoda, predstavimo inicijativu za zaštitu novog nacionalnog parka u Srbiji „Kučaj-Beljanica“, koji se odlikuje značajnim očuvanim i netaknutim prostorima prirode i šumskih ekosistema i koji je neprocenjiv rezervoar vodnog bogatstva Srbije“.\nPrezentaciju predloga za proglašenje prostora „Kučaj-Beljanica“ za nacionalni park održala je Dragana Petraš stručni saradnik Zavoda i koordinator izrade Studije zaštite ovog područja. U okviru prezentacije o prirodnim vrednostima i odlikama „Kučaj-Beljanica“ , D. Petraš istakla je da je „prostor Kučaj Beljanica odavno prepoznat kao prirodno nasleđe Srbije i prvi manji pojedinačni lokaliteti na ovom području istraživani su i zaštitćeni 1949. godine, tako da trenutno na ovom prostoru ima više zaštićenih pojedinačnih lokaliteta kao što su šumski rezervat Vinatovača, Lazarev kanjon, vodopad Prskalo i mnogi drugi. Bogatstvo biodiverziteta ogleda se u podatku da oko 20 odsto vrsta iz biljnog i životinjskog sveta naše zemlje ima ovde svoje predstavnike, od kojih se posebno ističe prisustvo 23 vrste gmizavaca i 70 vrsta sisara.“\nU okviru programa obeležavanja 69 godina rada dodeljene su zahvalince saradnicima Zavoda koji su u radu u zaštiti prirode proslavljali lični jubilej, odnosno 10 ili 20 godina rada u Zavodu. Zahvalnica je dodeljena i Snežani Ignjatović koja je za stalnu izložbenu postavku „Zaštita prirode“ u prostorijama Zavoda poklonila preparirane eksponate koje je priredio njen otac Aleksandrar Ignjatović, zastavnik prve klase u vojsci Republike Srbije.\nProgram obeležavanja 69 godina rada Zavoda obeležili su i zvuci Kučajskog kraja uz izvođenje izvornih narodih pesama „Mara Resavkinja“ koju je otpevala Irena Simonović (KUD „Svetozar Marković“, Medveđa) i pesme o Resavi koju je izvela Miljana Milanović iz Despotovca\nPrezentaciju „Nacionalni park Kučaj-Beljanica“, možete preuzeti ovde.


Uručena pomoć porodici Jasnić iz sela Кratina - Kosovo Online\nUručena pomoć porodici Jasnić iz sela Кratina\n23. Decembar 2021. • 07:56\nČlan Privremenog organa opštine Leposavić Stevan Petronijević sa saradnicima i direktorom Centra za socijalni rad Gradomirom Nastićem obišao je porodicu Marije Jasnić u selu Кratina i uručio joj materijalnu pomoć, objavljeno je na Fejsbuk stranici Leposavić portal.\nPorodica Jasnić živi u lošim materijalnim i stambenim uslovima.\nPrema rečima člana opštinskog veća Stevana Petronijevića, opštinsko rukovodstvo na čelu sa predsednikom Zoranom Todićem nastaviće da vodi računa o svakom njenom stanovniku stvarajući bolje i kvalitenije uslove za život svih meštana.\nMarija Jasnić zahvalila se opštinskom rukovodstvu i predsedniku opštine Zoranu Todiću na razumevanju I istakla da to nije prvi put da Opština Leposavić i predsednik Todić izlaze u susret i da im pomažu.\nKako se navodi, uručena pomoć obezbeđena je sredstvima iz opštinskog budžeta i doprineće normalnijem funkcionisanju ove porodice.\nLeposavić Opština Leposavić pomoć\nTodić obišao Gornji Krnjin, najavio izgradnju mosta preko Ibra


Tanjug 25. oktobra 2019. 18:33\nMOSKVA – Predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je danas da Sporazum Srbije sa Evroazijskom ekonomskom unijom aposlutno ne pravi našoj zemlji problem na njenom putu ka Evropskoj uniji.\n„Brisel je to još jednom danas potrvrdio. Ovo je ekonomski sporazum, nije politički sporazum. Mi kao zemlja imamo Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju sa EU i imamo pravo na sporazume o slobodnoj trgovini sa međunarodnim organizacijama i pojedinačnima zemljama“, rekla je Brnabić nakon potpisivanja Sporazuma odgovarajući na pitanja novinara.\nDo trenutka kada Srbija uđe u EU, naša zemlja ima pravo na ovakve sporazume, a u trenutku ulaska moramo raskinuti sporazume o slobodnoj trgovini sa svim „trećim“ zemljama, odnosno sa svim drugim međunarodnim organizacijama.\n„Do tada imamo pravo, i mislim da je u interesu Srbije da ima što više ovakvih sporazuma o slobodnoj trgovini“, istakla je premijerka.\n„Mislim da je ovo komplementarno sa našom evropskom politikom i našim evropskim putem“, rekla je ona i navela da je u interesu EU da ima ekonomski jaču i razvijeniju Srbiju koja je konkurentna sa boljim kompanijama kao i zemlju u kojoj građani imaju bolji standard.\n„Aposlutno mislim da je komplementaran sa našim evropskim putem i potpuno jasno nije u suprotnosti sa Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju“, zaključila je Brnabić.


Obeležen Međunarodni dan slagalica | Savremena gimnazijaSavremena gimnazija\nObeležen Međunarodni dan slagalica\nFebruary 1, 2021 Comments Off on Obeležen Međunarodni dan slagalica\nU petak, 29. januara, u Savremenoj gimnaziji obeležen je Međunarodni dan slagalica.\nUstanovljen je 1995. godine i od tada se obeležava širom sveta sa ciljem da promoviše pravo na igru, slagalice kao sjajno terapijsko i relaksaciono sredstvo, i da temom skrene pažnju javnosti na neki društveni problem ili pomogne postojeće inicijative građana u društvenoj zajednici u kojoj se održava.\nObeležavanjem ovog dana Savremena gimnazija je ujedno postala i deo međunarodnog eTwinning projekta pod nazivom „The International Day of Puzzles”, što možete da vidite na sledećem linku. Zajedno sa učenicima iz Rumunije, Turske, Litvanije i Italije, timski i individualno, sastavljali su slagalice na kojima su se nalazili Van Gogovo „Zvezdano nebo”, Tadž Mahal i predeo sa vulkanom Popokatepetl u pozadini.\nTokom sastavljanja slagalica, učenici su imali priliku da saznaju i neke zanimljivosti u vezi sa ovim delima. Ovaj događaj je po prvi put realizovan u Savremenoj gimnaziji i već se radujemo sledećem obeležavanju ovog zanimljivog dana u kome će učestvovati još više savremenih učenika.\nKako je izgledao savremeni međunarodni dan slagalica pogledajte ovde.


Rekonstrukcije pomoćnog stadiona u goraždanskom naselju Prvi maj – RTV BPK\nRekonstrukcije pomoćnog stadiona u goraždanskom naselju Prvi maj\n6. Novembra 2019.\tBosansko-podrinjski kanton\nProjekat rekonstrukcije pomoćnog stadiona u goraždanskom naselju Prvi maj, iako najavljen u ovoj, trebao bi biti realizovan u narednoj godini – kazao je član izvršnog odbora Fudbalskog saveza (FS) BiH Muhidin Raščić.\nPo njegovim riječima, time je FS BiH koji u najvećoj mjeri finansira ovaj projekat, ostavio dovoljno vremena da se u lokalnim budžetima za 2020. Godinu planiraju nedostajuća sredstva.\n„ Na sastanku koji smo imali sa premijerkom i gradskom upravom zamolili su nas da taj projekat zaledimo do iduće godine. Mi smo to ispošptovali, tako da ćemo biti zadnji ili predzadnji kanton u kojem će se realizovati ovaj projekat iz razloga što se nije zaokružila kompletna finansijska konstrukcija. Dobili smo obećanje tada od premijerke da će sredstva biti planirana u budžetu za narednu godinu“ – kazao je Raščić.\nResorni kantonalni ministar Arman Bešlija potvrdio je da je u Nacrtu budžeta BPK koji je usvojila kantonalna Vlada, za ovaj projekat planirano 70.000 KM. U Fudbalskom savezu očekuju da će svoj dio obaveza ispoštovati i Grad Goražde kako u smislu obezbjeđenja sredstava tako i provedbe tenderske procedure\n„ U FS BiH se čeka signal grada da se počne raditi i zamolio bih gradonačelnika odnosno sve institucije da se provede tender, pošto imaju parametri šta se treba raditi, tako da ne čekamo iduću godinu i da počnemo sa zemljanim radovima. Ako prođe ovaj projekat na najbolji način uz podršku grada i kantona, mi bi se poslije mogli obratiti FS da tržimo sredstva za neke manje reflektore, tako da bi stadion bio osposobljen za cjelodnevnu upotrebu“ – ističe Raščić.\nUkupna vrijednost projekta rekonstrukcije pomoćnog stadiona je oko 460.000 KM, a posredstvom UEFA-e FS BiH za ovaj projekat obezbjedio je 260.000 KM, dok je učešće lokalne zajednice oko 200.000 KM. Grad Goražde je među 15 lokalnih zajednica koje su aplicirale, a potom odabrane od Fudbalskog saveza za realizaciju ovog značajnog projekta. Za razliku od Goražda, on je u nekim gradovima već okončan dok je u drugim realizacija u toku.


DS: Maja Gojković ojadila budžet Novog Sada | Autonomija\nDS: Maja Gojković ojadila budžet Novog Sada\nZa aktuelnu propast Novog Sada najveću krivicu snosi gradonačelnik Vučević\nNovosadski odbor Demokratske stranke (DS) optužio je danas visoku funkcionerku Srpske napredne stranke (SNS) da je kriva za sklapanje štetnog ugovora sa preduzećem ATP Vojvodina.\nDS je u saopštenju za javnost optužio Gojkovićevu da je kao gradonačelnica Novog Sada ispred Srpske radikalne stranke u periodu od 2004. do 2008. godine sklopila ugovor sa ATP Vojvodinom i time „ojadila budžet“ Novog Sada za više od 400 miliona dinara.\n„Ona je time uništila i više od hiljadu radnih mesta“, naveo je DS, koji je za Maju Gojković rekao i da je do sada promenila pet političkih stranaka.\n„Njen stranački kolega i naslednik na mestu gradonačelnika Novog Sada, Miloš Vučević poziva na lokalne izbore da bi zamaskirao činjenicu da je Novi Sad u kolapsu i da nisu u stanju da obezbede ni obroke za 15.000 mališana u predškolskoj ustanovi“, naveo je DS.\nTa stranka je optužila Vučevića da kroz kritikovanje koalicionih partnera zapravo želi da prikrije sopstvenu nesposobnost i odgovornost za „katastrofalno stanje“ u Novom Sadu.\n„Kontinuirani izbori na svim nivoima su jedina ideja i program koje SNS nudi sve dok ima birača, jer im je to idealna prilika da rade ono što najbolje i umeju: da dele funkcije, pasoše, nabavke, mesta u ministarstvima i komunalnom sektoru“, piše u saopštenju.


Sa lepim vremenom dolasci imigranata na ostrvo koje je bliže Africi nego Italiji su svakodnevni. Ostrvo je veličine 20 km kvadratnih, ima dva grada i 5.500 stanovnika. Jasno je je zašto veliki priliv migranata predstavlja problema za lokalne vlasti i stanovništvo. Utoliko veći što je zbog pandemije turizam, glavna privredna grana ostrva, pretrpeo velike štete.\nFoto: PASQUALE CLAUDIO MONTANA LAMPO / EPA;\nNelo Musumeci, predsednik regije Agridžento u čijem sastavu je Lampeduza, poznat i javnosti van Italije po porukama i pretnjama koje je emitovao u toku pandemije Kovida-19 kada je insistirao da se bezbedna distanci mora držati i u krevetu, tražio je od vlade u Rimu da proglasi na ostrvu vanredno stanje.\nLokalne zdravstvene strukture nemaju mesta za sve novopridošle niti dovoljno osoblja koje bi moglo i moralo da rukovodi situacijom u kojoj hiljadu novih migranata treba testirati, rekao je gradonačelnik Lampeduze Salvatore Marftelo.\nPredsednik regije Musumeci je rekao da neće dozvoliti da Lapeduza i Sicilija postanu migrantski centri.\n-Migranti treba da budu briga nacionalne agencije, a ne lokalnog stanovništva. Tražili smo od vlade da proglasi vanredno stanje, ali se prave gluvi. Ako nam premijer Konte ne da brz odgovor i rešenje, mi ćemo podsetiti Rim šta su problemi i u kakvom stanju se nalazi Lampeduza- rekao je Nilo Musumeci.


Pišu: Nevena Bogdanović i Danica Gudurić\nZaboravljena remek djela sjećanja na antifašizam\nPrvobitno se u oglasu za prodaju Ugostiteljsko-turističkog preduzeća "Putnik" iz Prijepolja u stečaju, koja je zakazana za 28. februar, našao i Memorijalni kompleks "Boško Buha", podignut na mestu gde je stradao narodni heroj iz Drugog svetskog rata, a koji je, kako su tvrdili nadležni, u vlasništvu tog preduzeća.\nNedelju dana pred licitaciju je, međutim, objavljeno obaveštenje Agencije za licenciranje stečajnih upravnika da se od prodaje Memorijalnog kompleksa, odnosno "celina 2 i 3", u čijem su sastavu spomenik Bošku Buhi, Pionirski dom i Spomen dom Boško Buha, odustaje, te da će na licitaciji 28. februara biti ponuđena samo "celina 1", odnosno hotel koji je takođe u vlasništvu preduzeća "Putnik".\nIz stečajne mase su izuzeti Dom kulture, Muzej pionira i omladine Jugoslavije i Spomen-dom "Boško Buha", paviljoni za smeštaj gostiju i dve vile, i zemljište u okviru kompleksa na visoravni pored puta Prijepolje-Pljevlja, blizu graničnog prelaza ka Crnoj Gori.\nPrvi oglas za prodaju u kom se našao i Memorijal "Boško Buha" rasplamsao je rasprave na društvenim mrežama, ali i aktivizam građana koji su pokrenuli peticiju "Sprečimo prodaju Memorijalnog kompleksa Boško Buha".\nTrenutno odustajanje od prodaje pokretači peticije vide kao svoju "malu pobedu" i "uspešan primer građanskog aktivizma".\nOnlajn peticiju je potpisalo više od 840 građana, među kojima je i 55 javnih ličnosti i stručnjaka iz oblasti istorije, muzeologije, umetnosti, i pedagogije, kaže za Radio Slobodna Evropa dramska pedagoškinja Ivana Bogićević Leko, koja je zajedno sa istoričarkom Sanjom Petrović Todosijević pokrenula peticiju.\n"Mi smo smatrali da kao javnost treba i moramo da reagujemo, da imamo tu obavezu da ukažemo na to da se postupak licitacije preispita i kao aktivni građani smatramo da je važno da razgovaramo kako bismo razmenili zajednički ideal i zajednički sačuvali ovaj prostor i vratili mu njegovu prvobitnu funkciju", kaže Bogićević Leko.\nOna dodaje da je pored peticije poslat i dopis nadležnim institucijama.\n"Pre svega, uputili smo dopis ministarstvima kulture, obrazovanja i omladine i sporta jer smatramo da ih se ovo tiče, a takođe i muzeju u Prijepolju, Skupštini opštine Prijepolje, Zavodu za zaštitu spomenika i stečajnoj upravi jer smatramo da su, svako na svoj način, nadležni i pozvani da govore o ovom problemu", ističe Bogićević Leko, dodajući da su Muzej grada Prijepolja i Opština Prijepolje i zvanično stali uz zahteve peticije.\nPrema nepotvrđenim navodima medija, Agencija je odustala od prodaje Memorijala "zbog velikog pritiska javnosti". Međutim, na pitanja zbog čega se odustalo od prodaje i šta će dalje biti sa Memorijalom, odnosno "celinama 2 i 3", RSE nije dobio odgovor.\nJedan od problema u vezi sa prodajom Memorijala je to što se ne zna kakav je njegov pravni status, kaže istoričarka Sanja Petrović Todosijević i ističe da će to i dalje biti problem, jer se ne zna šta će se sa Memorijalom dalje dešavati iako se od prodaje trenutno odustalo.\nDeo memorijalnog kompleksa "Boško Buha"\nMeđutim, Agencija je ranije tvrdila da je prodaja po zakonu. U njihovom odgovoru za RSE, koji je poslat pre nego što se odustalo od prodaje, navodi da se pre oglašavanja nisu obraćali za mišljenje Republičkoj direkciji za imovinu jer za tim nije bilo potrebe, pošto, kako kažu, "predmet prodaje nije javna svojina".\nIstoričarka Petrović Todosijević ističe da se mora obratiti pažnja šta se sve prodaje u privatizacionim postupcima, jer je ranije sva imovina, pa i imovina ugostiteljsko-turističkih preduzeća, pripadala državi, odnosno društvu, te nije bilo neuobičajeno da se memorijalni kompleksi podižu uz imovinu takvih preduzeća.\n"Ono što bi moglo da se postavi kao pitanje je zašto još tada nije eventualno donesen određeni zakon koji bi se odnosio na prostor samog memorijala, i koji bi u tom smislu još više podvlačio specifičnost tog kompleksa", kaže Petrović Todosijević, objašnjavajući je kompleks trebalo da štiti to što ga je Republički zavod za zaštitu spomenika kulture kategorisao kao nepokretno dobro od izuzetnog značaja.\nNa pitanje da li je po zakonu bilo moguće da se nepokretno kulturno dobro nađe u oglasu za prodaju, u Agenciji su na prvi upit Radija Slobodna Evropa odgovorili da je Zakonom o stečaju predviđeno da se čak i ako su postojala, gase ranije stečena prava preče kupovine u pogledu imovine stečajnog dužnika.\n"Takođe, u toku stečajnog postupka koji traje od 2010. godine, a i pre tog perioda, nije utvrđen opšti interes za eksproprijaciju navedenog kulturnog dobra, u skladu sa članom 121. Zakona o kulturnim dobrima", kažu u Agenciji.\nIstoričarku Petrović Todosijević ne čudi informacija da pre prvog oglašavanja prodaje nije bilo "opšteg interesa za eksproprijaciju Memorijalnog kompleksa". Ona kaže da taj podatak jasno govori da Srbija nema jasno profilisanu ideju kako da se odnosi prema antifašističkom nasleđu.\n"Boško Buha je stradao 1943. godine u četničkoj zasedi. Vi sada imate potpuno apsurdnu situaciju u našem društvu, da imate jedan memorijal dečaku koji se aktivno borio protiv fašizma i u toj borbi stradao, u borbi protiv onih koji su otvoreno kolaborirali sa fašizmom, a da je u tom istom društvu i u toj istoj državi, zakonodavac pre nekoliko godina rehabilitovao čoveka koji je stajao na čelu tog kolaboracionističkog pokreta (reč je o vođi četničkog pokreta Dragoljubu Draži Mihailoviću, i odluci Višeg suda u Beogradu koji je poništio presudu kojom je Mihailović 15. jula 1946. godine bio osuđen na smrt, a dva dana kasnije streljan prim.aut.). Sve to je na neki način i vodilo ka ovome", kaže Petrović Todosijević.\nRepublički zavod za zaštitu spomenika kulture u odgovoru za RSE, u kom se izjašnjava o eventualnoj mogućnosti prodaje Memorijalnog kompleksa, navodi da "nepokretna kulturna dobra mogu biti u svim oblicima svojine i njihovi vlasnici ili korisnici mogu biti i pravna i fizička lica". Ističu i da zavodi za zaštitu spomenika kulture nemaju svojinska ovlašćenja nad kulturnim dobrima, pa ne mogu uticati na promenu vlasnika.\n"Promena vlasnika nad kulturnim dobrom ne utiče na njegov status i njegova svojstva, već novi vlasnik ima obavezu da poštuje Zakon o kulturnim dobrima, odnosno ne sme ništa da menja, ruši ili preduzima bilo kakve radove na dobru bez utvrđenih uslova od strane nadležnog zavoda za zaštitu spomenika kulture", kažu u Republičkom zavodu.\nPodsećaju da je Memorijalni kompleks Boško Buha dobio taj status nepokretnog dobra od izuzetnog značaja Odlukom Narodne skupštine SRS (Socijalističke republike Srbije prim.aut.) iz 1987. godine kojom su zabranjeni svi radovi koji ga mogu na bilo koji način ugroziti.\n"To znači da i u slučaju promene vlasnika, novi vlasnik ne sme da preduzima intervencije koje nisu odobrene od strane Republičkog zavoda", ističu u Zavodu.\n"To je potpuno paradoksalno", kaže Petrović Todosijević i dodaje da je sam memorijal u velikoj meri propao upravo zbog nebrige države, koja je po zakonu morala da se stara o njemu. Podseća da isti stepen zaštite kao i Memorijalni kompleks "Boško Buha" na teritoriji opštine Prijepolje ima još samo pravoslavni manastir Mileševa.\nIdeja za trajno obeležavanje mesta pogibije legendarnog borca – bombaša Druge proleterske udarne brigade i narodnog heroja Boška Buhe (rođenog u Gradini kod Virovitice u Slavoniji, koga su ustaše sa porodicom 1941. godine proterale u Mačvu, učesnika mnogih borbi na Neretvi i Sutjesci), potekla je 1959. godine od pionira Prijepolja i Pljevalja.\nIncijativu je prihvatio Savez pionira Jugoslavije, pa je pokrenuta akcija tokom koje su pioniri iz čitave zemlje sakupljali novac za izgradnju pionirskog spomen doma, priča za RSE istoričar Bato Pušica, jedan od prvih kustosa ovog kompleksa na Jabuci.\n"U tom domu je bilo osam spomen soba, a svaka je nosila ime narodnog heroja pionira iz tadašnjih republika i pokrajina", kaže Pušica.\nKasnije je na Vidikovcu, najvišoj koti na Jabuci podignut veliki spomenik Bošku Buhi, Aleja narodnih heroja sa bistama boraca iz bivših republika i pokrajina (Lepa Radić, Zlate Malakovski, Savo Jovanović Sirogojno, Dragan Kovačević, Ganimete Terbeši, Vera Miščević, Mate Blažina i Milan Mravlje) kao i Omladinsko naselje, sa osam paviljona i centralnom zgradom u kome su bili omladinci koji su gradili prugu Beograd-Bar.\n"Kroz to Omladisko naselje prošlo je oko 14.000 omladinaca. Uglavnom su to bili studenti i internacionalne brigade iz Evrope koje su takođe učestvovale u toj velikoj radnoj akciji izgradnje pruge Beograd-Bar", podseća Pušica.\nSmeštajni kapacitet na Jabuci je bio oko 450 ležajeva i sve do raspada Jugoslavije bila je jedno od najposećenih mesta gde su se smenjivale đačke eskurzije. Posle Kragujevca, Jabuka je bio najposećeniji memorijalni centar u Srbiji.