Hapšenje zbog zloupotrebe položaja odgovornog lica u saizvršilaštvu -\nHapšenje zbog zloupotrebe položaja odgovornog lica u saizvršilaštvu\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Zrenjaninu uhapsili su Z. B. (1959) iz okoline Zrenjanina, zbog postojanja osnova sumnje da izvršio produženo krivično delo zloupotreba položaja odgovornog lica u saizvršilaštvu.\nSumnja se da su Z. B. kao odgovorno lice firme za eksploataciju šljunka i peska “Mlamarno” i tridesettrogodišnja zaposlena, od 13. do 17. jula 2018. godine bez pravnog osnova, odnosno bez odobrenja nadležne službe, otuđili građevinski pesak u količini od 2.706 kubnih metara, vlasništvo Republike Srbije.\nTakođe, oni se terete da su, od 11. jula do 20. septembra 2018. godine, ugradili i naplatili 3.640 kubnih metara peska, bez računa o nabavci ili dokaza o legalnoj eksploataciji, prilikom izgradnje šumskog puta.\nOni su, kako se sumnja, pribavili protivpravnu imovinsku korist od 1.165.088 dinara.\nOsumnjičeni će, uz krivičnu prijavu, biti priveden višem javnom tužiocu u Novom Sadu-Posebnom odeljenju za suzbijanju korupcije.\nPolicija je, po nalogu nadležnog tužilaštva, i protiv tridesettrogodišnje zaposlene podnela krivičnu prijavu za isto krivično delo.


Proizvodnja i Distribucija - milosevic-law.rs\nNaš tim ima veliko iskustvo u svim sektorima proizvodnje u kojima posluju naši klijenti. Kompetentni smo da se nosimo sa jedinstvenim izazovima koji dolaze sa ovako razuđenom industrijom, vešto upravljajući promenljivim potrebama kupaca, samog tržišta i složene logistike. Naši klijenti imaju proizvodnju u čitavom nizu sektora, uključujući autoindustriju, farmaceutsku industriju, elektroindustriju i građevinsku industriju.\nSavetujemo klijente o njihovim svakodnevnim operativnim pitanjima, kao i sofisticiranim transakcijama koje su ključne za njihov uspeh. Naša inovativna rešenja su deo brojnih specifičnih transakcija, a naša posvećenost u pronalaženju jedinstvenog rešenja za naše klijente, bez obzira na okolnosti, uvek je na prvom mestu.\nNaše tehničko pravno znanje je potkovano našom željom da uvek sagledamo poslovanje iz ugla naših klijenata. Kroz fluktuaciju poslovnih i ekonomskih ciklusa posmatramo i tumačimo kretanja na tržištu, pomažući našim klijentima da se, u okruženju koje se konstantno menja, nose sa svim poslovnim izazovima.


МОЛДАВИЈА ДОБИЛА НОВУ ВЛАДУ: Окрет ка Русији!\nNakon parlamentarnih izbora u Moldaviji, predsednik te zemlje Igor Dodon dobio je realnu vlast — formirana je „proruska“ vlada koja se nalazi pod njegovom kontrolom, ocenjuje ruski portal „Vzgljad“, ali i navodi da je još uvek rano govoriti da li će se ta zemlja „okrenuti ka Istoku“.\nNa čelo nove vlade izabran je Dodonov kandidat Jon Kiku, koji je u svom obraćanju obećao izbalansiranu spoljnu politiku, razvijanje odnosa kako sa Evropskom unijom tako i sa Zajednicom nezavisnih država, kao i učvršćivanje strateškog partnerstva sa Rusijom, ali i sa SAD.\nTakođe, novi premijer je istakao neophodnost dobrosusedskih odnosa sa Rumunijom i Ukrajinom, kao u učvršćivanje Ustavom zagarantovanog položaja političke i vojne neutralnosti zemlje.\nMeđutim, pažnju analitičara odmah je privukao lik novog ministra odbrane — generala Viktora Gajčuka, koji je poznat javnosti po tome što se „divi zaštitnicima Donjecke Narodne Republike“, zbog čega se i pretpostavlja da će lako naći zajednički jezik sa svojim kolegama iz Moskve.\nSa druge strane, Ministarstvo inostranih poslova predvodiće Aureliju Čokoj, bivši moldavski ambasador u SAD, Nemačkoj i Kini i savetnik predsednika za pitanja nacionalne bezbednosti.\nZa razliku od Gajčuka, kod njega nije primećeno iskazivanje rusofilskih emocija i smatra se običnim karijernim diplomatom, koji je zainteresovan za održavanje dobrih odnosa sa svim okolnim državama — i sa Rumunijom i sa Ukrajinom, kao i sa Rusijom.\nBilo kako bilo, konstatuje portal, centralne položaje nove vlade zauzeli su ljudi predsednika Dodona, što znači da on prvi put od svog izbora 2016. godine poseduje realnu vlast i mogućnost upravljanja zemljom.\nUprkos tome, dodaje se u članku, neophodno je razumeti da je ovde reč o izuzetno maloj i siromašnoj državi, te da će se na bilo kakve promene veoma dugo čekati — glavno pitanje za Rusiju ipak ostaje pitanje njenih građana i Pridnjestrovlju, kao i pitanje vojnog prisustva u toj oblasti.


Sporan kvalitet pijaće vode u Kini\nKada su nedavno hemikalije zagadile vodu u jednoj reci na severu Kine, vlastima je trebalo pet dana da objave informaciju o tom slučaju\nGusti smog koji obavija mnoge kineske gradove ovih dana je bio u fokusu kineskih medija, ali pažnju privlači i drugi ekološki problem – zagadjenje vode. Dopisnik Glasa Amerike iz Pekinga izveštava o komplikovanoj debati povodom bojazni o kvalitetu pijaće vode u Kini.\nKada su nedavno hemikalije zagadile vodu u jednoj reci na severu Kine, vlastima je trebalo pet dana da objave informaciju o tom slučaju. I mada se gradonačelnik pogodjenog grada javno izvinio, dok su menadžeri u fabrici odgovornoj za zagadjenje smenjeni, pijaća voda je bila zagadjena u još nekoliko gradova nizvodno od izvora kontaminacije, dok je poverenje javnosti u vladu dodatno uzdrmano.\nPrema zvaničnim statističkim podacima, u Kini se godišnje dogodi oko 1,700 incidenata kontaminacije vode dok je oko 40 odsto reka u zemlji kontaminirano. Prirodni Izvori pijaće vode su velikim delom zagadjeni, ali ih je takodje sve manje. Debata o kvalitetu pijaće vode je najintenzivnija u prestonici Pekingu. Žao Feihong je istraživač u Pekinškom udruženju za zdravstvenu zaštitu.\n„Od oko stotinu reka na širem području Pekinga samo dve ili tri mogu da se koriste sa snabdevanje pijaćom vodom i te reke su jedine čiju vodu vlada štiti. Iz tih reka dobijamo pijaću vodu. Ostale reke, ako nisu presušile, zagadjene su industrijskim otpadom.“\nŽao i njen muž, takodje istraživač – ekolog, došli su nedavno u centar pažnje, kako na internetu tako i u državnim medijima, pošto su priznali da nisu popili ni kap vode iz pekinškog vodovoda već 20 godina.\nNjihova priča pojavila se u medijima otprilike u isto vreme kada je gradska uprava Pekinga po prvi put objavila podatke o kvalitetu vode. Žao kaže da je to korak u pravom smeru, imajući u vidu da je to pitanje u Kini dugo smatrano državnom tajnom.\n„Činjenica da ti podaci mogu da se objave svakako predstavlja poboljšanje za gradjane koji će imati potpuniju informaciju o kvalitetu vode koju piju, ali mislim da to nije dovoljno.“\nŽao objašnjava da objavljivanje podataka o kvalitetu vode svaka tri meseca nije dovoljno već da bi vlasti trebalo da obaveste javnost o tome šta treba preduzeti u slučajevima vanrednih situacija koje utiču na pijaću vodu.\nHao Jungang se uključio u debatu o vodi kada je nedavno na kineskom mikro-blog sajtu Veibo, sličnom tviteru, objavio fotografije taloga koji sa nakupio u vodi iz slavine u njegovom stanu.\n"Nisam očekivao da će interesovanje biti tako veliko. Medjutim, ljudi danas imaju sve veća očekivanja u pogledu kvaliteta života, što uključuje i kvalitet vode, bezbednost hrane, zagadjenje vazduha, pa čak i zagušenje saobraćaja.“\nPoput mnogih stanovnika Pekinga, Hao kaže da koristi vodu iz česme za pranje sudja, ali da za kuvanje koristi filtriranu vodu. On dodaje da veruje zvaničnicima koji tvrde da je voda bezbedna na svom izvoru, posle prečišćavanja, ali da do zagadjenja dolazi u gradskoj vodovodnoj mreži.


Švedska firma „Plena“ pokazala interesovanje za BPK Goražde\nZastupnik švedske firme „Plena „ i komercijalni direktor njenog predstavništva u BiH Dejan Radivojević boravio je danas u posjeti Bosansko-podrinjskom kantonu Goražde. Na sastanku kod premijera kantona mr. Salka Obhođaša, gospodin Radivojević upoznao je kantonalne zvaničnike sa poslovanjem ovog velikog švedskog holdinga koji je zainteresovan za proširenje proizvodnje i ulaganje u ovaj kanton.\nŠvedska firma „Plena“ u čijim je preduzećima samo u ovom regionu uposleno više od 20 000 radnika, svoje poslovanje, prema riječima Dejana Radivojevića, započela je sa proizvodnjom građevinskog materijala, ali svoj kapital širom Evrope i svijeta uložila je i u druge proizvodne grane. Područje Bosne i Hercegovine, konkretno, i ovog kantona, zanima ih radi drvne industrije, prerade i obrade drveta, no interesovanje postoji i za proizvodnju električne energije, te iskorištavanje drugih prirodnih potencijala, kao što su nalazišta gipsa , o čemu je bilo riječi na današnjem sastanku kod premijera Obhođaša.\nAko ova švedska firma sa svojim kapitalom uđe u naš kanton, a već naredni sastanak sa kantonalnim zvaničnicima zakazan je za polovinu mjeseca aprila kada bi u Goražde trebao stići i direktor ove firme za Jugoistočnu Evropu, biće to vrlo dobra investicija za sve one koji su svoju egzistenciju vezali za Bosansko-podrinjski kanton Goražde, zaključak je sa ovog sastanka.


Iznad 50.000 ima 4.928 građana | Ekonomist\nUšteđevinu, odnosno depozit veći od 50.000 eura u bankama ima 4.928 građana i 1.256 kompanija, pokazuju podaci Fonda za zaštitu depozita koji garantuje uloge do 50.000 eura u slučaju da banka ode u stečaj ili likvidaciju.\n“Garantovani depozit ima 824.896 deponenata”, kazao je Pobjedi direktor Fonda Predrag Marković.\nOn ističe da su garantovani depoziti upola manji od ukupnih.\n“Na nivou bankarskog sistema ukupni depoziti na kraju marta ove godine iznose 2,31 milijarde eura, a ukupni garantovani 1,06 milijardi eura”, ističe Marković.\nNa pitanje koliko će biti isplaćeno građaninu, koji recimo ima po 50.000 eura depozita u dvije banke, u slučaju da obje dođu u probleme, Marković kaže sve.\n“S obzirom da je sistemom zaštite depozita osiguran depozit do 50.000 eura po deponentu po banci, deponent bi prilikom isplate garantovanog depozita dobio oba svoja depozita, što znači 100.000 eura”, objašnjava Marković.\nJedan od uslova za ulazak Crne Gore u EU je da se garantuje 100.000 eura depozita.\n“U skladu sa ispunjavanjem uslova za priključenje EU, koje se ne planira prije 2016. godine, povećaće se nivo garantovanih depozita i smanjiti rok isplate”, kaže Marković.\nPrilikom izmjena Zakona o zaštiti depozita, najavljuje on, definisaće se da li će biti tranzicionog perioda ili će navedeni nivo važiti od dana pristupanja Crne Gore EU.\nErbas zapošljava Poljake


Federalni parlament o vakcinama: Jednoglasno usvojen prijedlog SBB-ovog zastupnika, svjetski poznatog hirurga – proces.info\nFederalni parlament o vakcinama: Jednoglasno usvojen prijedlog SBB-ovog zastupnika, svjetski poznatog hirurga\n1. Zadužujemo Vladu Federacije BiH da se formira ad hoc tim za direktne pregovore sa proizvođačima vakcina. U tim uključiti predstavnike Odbora za zdravstvo Predstavničkog doma Federacije BiH.\n2. Hitno održati sastanak premijera Federacije BiH, ministra zdravstva F BiH, premijera svih kantonalnih vlada,ministara zdravstva u vladama kantona i Odbora za zdravstvo Predstavničkog doma u roku od 72 sata do sedam dana, a u cilju jedinstvenog nastupa u procesu nabavke vakcina i vakcinaciju stanovništva.\n3. Aktivirati Ministarstvo vanjskih poslova BiH da se sa svojim diplomatsko-konzularnim predstavnicima aktivno uključe u direktnu komunikaciju s proizvođačima vakcine.\n4. Dopuniti član 10. Zakona o javnim nabavkama kojim bi se izuzela primjena Zakona u slučajevima nabavke rizičnih lijekova (vakcina) u uvjetima pandemije, odnosno, epidemije zaraznih bolesti većih razmjera, a u cilju zaštite javnog zdravlja stanovništva i sprečavanju transmisije zaraznih bolesti za koje je oglašena pandemija, odnosno, epidemija.\n5. Dopuniti član 63. Zakona o lijekovima i medicinskim sredstvima kojim bi se omogućilo da izuzetno u uvjetima pandemije, odnosno, epidemije zaraznih bolesti, uvoz i velepromet rizičnih lijekova (vakcina), pored veleprometnika, mogu raditi i proizvođač vakcina na način i pod uvjetima deklariranim od proizvođača.\nOznake:izdvojeno, Kacila, Vakcine


Briselski dijalog i normalizacija odnosa Beograda i Prištine – FER\nForum za etničke odnose, uz podršku fondacije Hajnrih Bel, organizovao je 2. oktobra 2015. godine u Index sali hotela IN okrugli sto na temu „Briselski dijalog i normalizacija odnosa Beograda i Prištine“. Glavni govornici tog skupa bili su gospodin Bljerim Šalja, koordinator dijaloga za normalizaciju odnosa Beograda i Prištine, i dr Dušan Janjić, predsednik IO Foruma za etničke odnose. Okruglom stolu prisustvovale su brojne diplomate kao i članovi različitih organizacija civilnog društva.\nNa samom početku, moderator, gospodin Nenad Đurđević, postavio je glavno pitanje o tome kakve korake možemo očekivati u budućnosti u vezi sa unapređenjem Dijaloga. Šalja je istakao da je neophodno da se prihvati realnost i da se budućnost nalazi u ostvarivanju ciljeva koje su zajednički postavili obe strane, kako bi uspostavili prijateljske odnose. Naveo je da je logika pregovora veoma jasna i da nema budućnosti ni za Srbiju ni za Kosovo ako jedni druge ne priznaju kao ravnopravne partnere. Takođe je rekao da ne misli da postoje bilo kakve pretnje u vidu eskalacije konflikta u budućnosti, da obe strane vidi u budu\nnosti kao uzajamno priznate zemlje sa evropskom perspektivom. Dr Janjić je pak istakao da je najveći problem implementacija već postignutih sporazuma i da je važno uzeti u obzir političke i društvene razlike u oba društva kao i da će to uticati na upostavljanje zajednice srpskih opština na severu Kosova.


Objekti vredni više od pola milijarde evra spremni za gradnju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Objekti vredni više od pola milijarde evra spremni za gradnju\nDelta holding predstavio rezultate poslovanja u 2017. i planove za ovu godinu\nDelta planet na Autokomandi vredan 200 miliona evra, Delta centar u Bloku 20, u kojem će se naći hotel Interkontinental sa pet zvezdica i ekskluzivna poslovna zgrada ukupne vrednosti od oko 110 miliona evra, kao i nova zgrada Delta holdinga od 35 miliona evra, projekti su koje je kompanija Delta rijel estejt spremna da gradi čim dobije neophodne dozvole.\n0Piše: DanasOnline 22. januara 2018. 20.00\nOsim toga u ovoj godini biće otvoreni i najveći šoping mol u Banja Luci i BiH u koji je investirano 70 miliona evra, a pri kraju je izgradnja i šoping mol u Varni, u Bugarskoj vrednog 110 miliona. Sve u svemu, investicije vredne više od pola milijarde evra, spremne su za realizaciju u naredne tri godine, saopšteno je na predstavljanju godišnjih rezultata Delta holdinga.\nPrema rečima Dejana Jeremića višeg potpredsednika Delta holdinga ova kompanija je u 2017. godini ostvarila ukupne prihode od 55,8 milijardi dinara što je rast od 11,3 odsto u odnosu na 2016. godinu. EBITDA (zarada pre kamata, poreza, deprecijacije i amortizacije) iznosila je 4,75 milijardi dinara uz godišnji rast od čak 33,9 odsto. „Nakon 2011. godine kada je Maksi prodat Delezu, 2017. je bila najuspešnija godina. Delta holding je u 2017. u budžet Republike Srbije uplatio 11,2 milijardi dinara“, ocenio je Jeremić dodajući da su u ukupnim prihodima najveći udeo imali Delta agrar (43 odsto) i Delta distribucija (38 odsto).\nDelta rijel estejt, jedan od dva kor biznisa Delte, je prema rečima Zorane Ždrale Burlić, generalne direktorke te kompanije, u 2017. zabeležio tri važna događaja. Prvi je završetak gradnje i otvaranje hotela Interkontinental, prvog hotela sa pet zvezdica u Ljubljani, a druga dva su otvaranje gradilišta najvećeg šoping mola u BiH, u Banja Luci i šoping mola u Varni. Šoping mol u Banja Luci je investicija od 70 miliona evra sa više od 100 lokala, dok je 90 odsto, od ukupno 110.000 kvadrata objekta u Varni, vrednog 120 miliona evra, već završeno. „U planu je izgradnja i poslovne zgrade Delta holdinga, vredne 35 miliona evra, koja će se prostirati na 25.000 kvadratnih metara. Plan je da to bude jedna od prvih zgrada u Beogradu koja će primenjivati najviše ekološke standarde u gradnji i održavanju“, objašnjava Zorana Ždrale Burlić.\nPotpredsednik Delta holdinga zadužen za hotelski biznis Živorad Vasić istakao je visok procenat popunjenosti kapaciteta hotela Kraun plaza (72 odsto) i Holidej in (71 odsto), kao i veliki uspeh u izgradnji Interkontinentala u Ljubljani za samo 18 meseci, dva meseca pre planiranog roka. „To je prvi hotel sa pet zvezdica u Ljubljani, prvi strani brend, sa restoranom koji ima Mišelinovu zvezdicu. U prva četiri meseca popunjenost hotela premašila je 60 odsto, što je odlično imajući u vidu da se u prvih šest meseci rada nekog novog hotela zauzeće kreće, u proseku, od 20 do 25 odsto“, objasnio je Vasić. Komentarišući učešće Delte na tenderu grada za zakup Sava centra, čiji je rok 31. januar, Vasić je najavio nameru Delte da uloži više od 25 miliona evra u Sava centar, mada je tenderom zahtevano 12 miliona evra.\nIvan Kostić, potpredsednik kompanije zadužen za poljoprivredu, ocenio je da je prošla godina, uprkos lošim vremenskim uslovima, bila jedna od najuspešnijih, s obzirom na to da su i prihodi i EBITDA porasli za 14 odsto. Prema nejgovim rečima investicije u ovu granu kompanije su u 2017. godini iznosile 24 miliona evra, a za ovu godinu planirano je da se taj iznos udvostruči. Izvoz Delta agrara u 2017. iznosio je 62 miliona evra. Kod Zaječara je podignuto novih 100 hektara pod jabukom, dok je u podizanje zasada trešnje na 30 hektara uloženo tri miliona evra. Kostić je najavio plan da se u narednih četiri, pet godina pod voćnacima nađe 1.000 hektara.\nAko govorimo o stočarstvu, onda treba naglasiti da je farma u Vladimircima među tri najbolje u svetu, ocenio je Kostić najavljujući 170.000 tovljenika do 2020. godine. Ništa manje ambiciozni nisu ni planovi za proizvodnju mleka, imajući u vidu da je u toku uvoz junica iz Danske koje daju 12.000 litara mleka godišnje. Plan je da Delta proizvodi 20 miliona litara mleka do 2020. godine. Takođe, započet je uvoz i ovaca rase „Il dFrans“, a planirana je farma sa 6.000 ovaca i 15.000 jagnjadi. Jedna od većih investicija Delte u prošloj godini bilo je i ulaganje 12 miliona evra u doradni centar Pionir semena u Staroj Pazovi. Izvoz Delta agrara u 2017, pre svega u EU, ali i Rusku Federaciju, iznosio je 62 miliona evra. Delta holding predstavlja u Srbiji i automobilske brendove BMW, Mini i Hondu, a ove godine očekuje nas predstavljanje novog modela X2, kao i X4 i X5, dok će krajem godine naša javnost imati prilike da vidi novi BMW serije osam. Dobre rezultate u prošloj godini ostvarila je i Delta DMD koja zastupa neke od najpoznatijih brendova u Srbiji poput BAT-a, Ferera, a od skoro i Tikveša.\n– Želimo da nastavimo gradnju u Srbiji. Čim dobijemo dozvolu za Delta Planet na Autokomandi počećemo sa izgradnjom. Reč je o investiciji vrednoj 200 miliona evra. Gradilište bi zaposlilo oko 2.500 ljudi, dok bi u objektu sa više od 200 lokala bilo otvoreno 4.500 radnih mesta. Tu su i planovi za izgradnju Delta centra u Bloku 20, sa dve zgrade, ukupne površine 80.000 kvadratnih metara. Jedna od tih zgrada biće hotel Interkontinetal sa pet zvezdica, a druga ekskluzivni prodajni i kancelarijski prostor. Ukupna investicija vredna je 110 miliona evra – rekla je Zorana Ždrale Burlić.


Malac Genijalac | Uslovi korišćenja sajta\nPoštovani korisnici zahvaljujemo Vam se što ste posetili naš internet sajt. Pristup i korišćenje sajta podleže uslovima korišćenja i važećim zakonskim propisima kojima je uređena ova oblast. Pristupom i korišćenjem internet sajta, bezuslovno prihvatate sledeće Uslove korišćenja :\nInternet sajt i svi tekstovi, logotipi, grafika, slike, audio i video materijal predstavljaju autorsko pravo i vlasništvo su njegovog autora. Sadržaj sa sajta možete preuzimati isključivo za informativne i edukativne svrhe, uz obavezu da označite izvor i sačuvate originalne oznake autorstva. Ukoliko sadržaj koristite u druge svrhe, potrebno je da pribavite pristanak vlasnika. Svako neovlašćeno korišćenje autorskih prava, prava intelektualne svojine i ostalih srodnih prava, predstavlja krivično delo.\nSadržaj internet sajta može sadržati netačne podatke ili slovne greške. Promene sadržaja na sajtu su moguće u bilo kom trenutku bez predhodnog obaveštenja. Vlasnik ne garantuje da će internet sajt funkcionisati bez prekida i da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani, odnosno da je internet sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom.\nVlasnik u svakom trenutku može izmeniti ove uslove korišćenja, bez prethodnog upozorenja. Sve promene odredbi uslova biće prikazane na ovoj stranici sajta. Iz tog razloga preporučujemo Vam da periodično posećujete ovu stranicu radi upoznavanja sa trenutno važećim uslovima korišćenja.


Hidratantna krema za lice sa anti age efektom - nar ANTI ...\nHidratantna krema za lice sa anti age efektom - nar pruža efikasnu negu protiv starenja, podmlađujući kožu i osiguravajući regeneraciju na ćelijskom nivou. Umanjuje vidljivost postojećih bora i sprečava pojavu novih. Koža je podmlađena, sjajnija, čvršća i elastična. Intezivna formula bez parabena koja podmlađuje i štiti kožu.\nPostoji veliki broj anti-age aktivnih supstanci koje usporavaju proces starenja. Sastojci koji aktiviraju ćelije mogu podstaći veću proizvodnju hijeluronske kiseline, kolagena i elastina. Dokazano je da antioksidansi štite od oštećenja ćelija i tkiva. Tako anti-age kreme mogu da pomognu da se koža duže očuva u dobrom stanju. Uprkos tome, bore ne mogu jednostavno da se uklone kremom. Ova neprocenjiva komponenta smanjuje vrućine, smanjuje stres na koži zbog izlaganja agresivnom spoljnom okruženju povezanom sa povišenim temperaturama, zagađenjem i UV zračenjem.\nPiling za lice i telo - ekstrakt kajsije ANTI AGING 150 ml\nPiling za lice i telo - ekstrakt kajsije za sve tipove kože otvara pore, čisti lice i telo i efikasn..\nAnti age krema za lice sa lifting efektom - ekstrakt orhideje ANTI AGING 150ml\nAnti age krema za lice sa lifting efektom - ekstrakt orhideje zagladjuje vidljive bore, sprečava poj..\nKrema za lice sa aloja verom, kolagenom i elastinom - dan BIO SPA 200ml\nDnevna regenerativna krema sa aloja verom, kolagenom i elastinom koja intezivno hidrira i smiruje ko..\nKrema za lice i telo protiv fleka sa krastavcem, kolagenom i elastinom BIO SPA 200ml\nKrema za lice i telo protiv fleka sa krastavcem, kolagenom i elastinom obezbeđuje optimalnu i dugot..


Tag / Pamela Anderson / Vesti online\nSlaba na fudbalere: Pamela se vratila Ramiju\nPamela Anderson više nije sama! Poznata glumica rešila je da pruži drugu šansu svojoj ljubavi sa 18 godina mlađim francuskim fudbalerom Adilom Ramijem, od kojeg se razišla u septembru prošle...\nHolivudska glumica Pamela Anderson uputila je predsedniku Rusije Vladimuru Putinu otvoreno pismo u kome traži oslobađanje kitova orka i beluga koji su zarobljeni u blizini mesta Nahotka u regionu...\nŠta kaže fudbaler?\nFrancuski reprezentativac Adil Rami demantovao navode da je raskinuo sa Pamelom Anderson.\nPamela progovorila o svojim seksualnim iskustvima\n23:00 >> 19:04\nKolinda nije jedina plavuša koja ruši pravila Mundijala\nIako je pehar Svetskog prvenstva u fudbalu namenjen samo osvajačima nije hrvatska predsednica jedina koja ga je "nezasluženo" ponela. I poznata holivudska glumica Pamela Anderson imala je tu...\nPoznata glumica: Ne jedem meso, zato sam bolja u seksu\nŽena koju decenijama unazad obožavaju muškarci širom sveta, Pamela Anderson, priznala je da već više do 20 godina ne jede meso.


Iz BiH hadž će obaviti 1.680 vjernika, 8. augusta kreće prva grupa - Vijesti Banja Luka\nIz Bosne i Hercegovine ove godine će petu islamsku dužnost – hadž, obaviti 1.680 vjernika, i oni će s pet aviona, 8. 9. i 10. augusta krenuti iz Sarajeva ka Medini. Iz Bosne i Hercegovine ove godine će petu islamsku dužnost – hadž, obaviti 1.680 vjernika, i oni će s pet aviona, 8. 9. i 10. augusta krenuti iz Sarajeva ka Medini. Direktor Ureda za hadž i umru Rijaseta Islamske zajednice u BiH muderris Nezim ef. Halilović je kazao da je ove godine neznatno manji broj hadžija. Prijave su okončane i izvršene su sve potrebne pripreme za odlazak na hadž i izvršavanje hadžskih obreda u 2018. godini.\nIako je postojao proceduralni problem sa Zavodom za javno zdravstvo FBiH, sve hadžije su dobile vakcinu putem "Plave poliklinike" u Sarajevu, Tuzli i Bihaću.\n"Imamo sve više mladih ljudi, mladih bračnih parova. To je pokazatelj da se pojačava svijest o hadžu, kao petoj islamskoj dužnosti koju smo dužni da izvršimo kad se za to steknu uslovi", istakao je Halilović te izrazio nadu da će biti sve više mladih koji žele obaviti hadž.\nHalilović navodi da je cijena hadža neznatno povećana, za 250 KM, u odnosu na prošlu godinu, a to je bilo neophodno zbog dodatnih taksi koje se plaćaju u KSA i "to je minimalno što smo morali da učinimo“.\n"Imali smo zlonamjernih tekstova u medijima, kada je u pitanju organizacija hadža iz BiH, u odnosu na organizacije hadža u drugim državama regiona i evropskih država", kaže Halilović.\n"Ali to je neki naš bošnjački usul, gdje ljudi žele po svaku cijenu da sruše sve što liči na državu, instituciju, zaboravljajući da su država, institucije, državni organi, važniji od svih nas pojedinačno", naglasio je on.\n"To je i naš poseban emanet, pogotovu kada su u pitanju naše majke, očevi, roditelji naših šehida. Prema njima imamo posebnu obavezu i nadam se da će i naš hadž biti primljen zbog njihovih dova", ističe direktor Ureda za hadž i umru Rijaseta IZ u BiH muderris Nezim ef. Halilović. Mekka hadž Islamska zajednica u BiH Prijavi grešku


Dačić: Iz Grčke uveravanja da neće priznati nezavisnost Kosova – Okvir\nPredsednik Narodne skupštine Srbije Ivica Dačić iskoristio je posetu Atini za bilateralne susrete sa grčkim kolegom Konstantinosom Tasoulasom, Arhiepiskopom atinskim Jeronimom II i sada šefom opozicije, a nekadašnjim premijerom Grčke, Aleksisom Ciprasom koji su mu potvrdili da Grčka neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\nPredsednik parlamenta, koji u Atini učestvuje na konferenciji predsednika Parlamenta u organizaciji Saveta Evrope, kazao je da je arhiepiskop Jeronim veoma važna ličnost ne samo u pravoslavnom svetu, već i u društvenom životu Grčke.\n„I predstavnici vlasti, odnosno predsednik parlamenta, šef opozicije, arhiepiskop, svi govore isto, a to je da Grčka neće priznati jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova. Na nama je da tu temu stalno držimo aktivnom, odnosno da postavljamo tu vrstu pitanja jer je to za nas od velikog značaja“, kazao je Dačić.\nVučić: U celoj Srbiji u subotu protestovalo oko 30.000 ljudi


Šutanovac i Čomić: Parada je bespotrebno trošenje novca i energije - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Vijesti Šutanovac i Čomić: Parada je bespotrebno trošenje novca i energije\nŠutanovac i Čomić: Parada je bespotrebno trošenje novca i energije\nPoslanik Demokratske stranke Dragan Šutanovac izjavio je danas da je organizovanje grandiozne vojne parade u Beogradu bespotrebno trošenje resursa, novca i energije i da će izuzetno mnogo koštati i Ministarstrvo odbrane i građane.\nŠutanovac, koji je bivši ministar odbrane, rekao je novinarima u parlamentu da je potpuno neprimereno da se, “u vremenu kada loša vlada smanjuje plate i penzije i to čini i oficirima i podoficirima Vojske Srbije usled mera štednje, pravi grandiozna paradu koja će izuzetno puno koštati Ministarstvo odbrane i građane Srbije”.\nPrema njegovim rečima, neprirodno je da se vojna parada pravi u čast dolaska bilo kog državnika, i to četiri dana pre Dana oslobođenja Beograda.\n“Pokazujemo bespotrebnu snishodljivost, sumnjam da bi bilo kome u Moskvi palo na pamet da bilo kojim povodom pomere paradu jer im dolazi neki državnik u posetu“, rekao je Šutanovac, sa čime je saglasna i njegova partijska koleginica i zamenica šefa stranke Gordana Čomić.\nČomić je novinarima u skupštini rekla da bi bilo bolje da se parada održava na dan oslobođenja Beograda, kao i da bi bilo bolje “da su svi potpuno ubeđeni” da se radi o vraćanju ugleda Vojske Srbije nakon 2006, kada je Srbija postala nezavisna država.\n“S obzirom da je Srbija početkom pregovora preuzela obavezu da usklađuje svoju spoljnu politiku sa spoljnom politikom EU, bilo bi dobro da se sve dileme oko toga unesu u Skupštinu Srbiju, jer smatramo da mi poslanici treba da damo podršku svakoj vladi koja je rešena i privržena evropskim integracijama, da te sve obaveze zaista ispunjava”, rekla je Čomić.\nPrema njenim rečima, svaka druga prilika koja može biti iskorišćena, a da joj parada bude samo povod, neće doneti koristi ni Srbiji, ni Vojsci Srbije, ni stanovništvu Srbije u celini.\n“Mi se nadamo da to i nije slučaj sa vojnom paradom i da Srbija ostaje privržena spoljnopolitičkim ciljevima EU”, naglasila je ona.\nČomić je uputila čestitke svim rodovima VS koji predano ispunjavaju sve dužnosti.\nPrethodni tekstTurski mediji – Rusko, američko i srpsko oružje u rukama IDIŠ-a i PKK-a\nSledeći tekstIzbori za članove nacionalnih saveta nacionalnih manjina


Oprobani recepti: Amerikanci razmišljaju o uvođenju sankcija Ukrajini – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSjedinjene Države upozorile su ukrajinsku vladu da ne angažuje vojsku protiv proevropski nastrojenih demonstranata. Pentagon je saopštio da je američki minstar odbrane Čak Hejgel u telefonskom razgovoru upozorio svog ukrajinskog kolegu Pavla Lebedeva da “ni na koji način” ne dopusti upotrebu vojne sile protiv pripadnika protestnog pokreta.\nNo, nije samo to upozorenje koje dolazi iz Sjedinjenih Država. Naime, vlada u Vašingtonu nakon nasilnog obračuna snaga bezbjednosti protiv proevropskih demonstranata, ne isključuje više mogućnost uvođenja sankcija protiv ukrajinskog državnog aparata. “Vlada će preduzeti neke političke korake, među njima i sankcije”, kazala je u Vašingtonu porptarolka Ministarstva spoljnih poslova Dženifer Psaki. No, Psaki napominje da odluka o tome još nije donijeta.\nAmerički ministar spoljnih poslova, Džon Keri izrazio je “zgražavanje” zbog policijskog nasilja. “Ono niti je prihvatljivo, niti smije da se dešava u jednoj demokratiji”, kazao je Keri. SAD kada jednu represivnu državu žele da stave pod pritisak onda uvedu naprimjer zabranu putovanja za predstavnike vlasti ili zamrznu sredstva visoko rangiranim političarima. Tako je Vašington reagovao u slučaju Sirije i tamošnjeg moćnika Bašara al Asada.\nAgencija Asošijeted pres ocjenjuje da se ukrajinska opozicija najvjerovatnije osjeća jačom poslije iznenadnog povlačenja policije iz dijelova Kijeva, glavnog ukrajinskog grada. To je probudilo nade da su nedjelje protesta uticale na smanjenje policijske podrške Janukoviču i njegovoj vladi. Lider najveće opozicione partije u parlamentu Arsenij Jatsenjuk nazvao je povlačenje policije “velikom pobjedom”. Policija se povukla nakon što je prethodno pokušala i da iz zgrade opštine u Kijevu istjera zvaničnike i pristalice opozicije, koji su tu zgradu još u nedjelju okupirali. Oni su pendrecima tukli demonstrante ispred opštine, a opozicija je kroz prozore zgrade opštine protiv policije upotrijebila šmrkove za gašenje požara.\nU Ukrajini već gotovo tri nedjelje traju protesti zbog odluke vlasti da ne potpiše Sporazum o pridruživanju Evropskoj uniji i da Ukrajinu, kako kaže opozicija, “preda” Rusiji.


EU želi skenere i kamere na biralištima u BiH | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Politika EU želi skenere i kamere na biralištima u BiH\nNaime, EU je u prostorijama Centralne izborne komisije (CIK) BiH započela realizaciju projekta “Razvoj Strategije i Akcionog plana za poboljšanje integriteta, transparentnosti i efikasnosti izbornog procesa u BiH”, a na kojem su insistirale nevladine organizacije i pojedine političke stranke nezadovoljne dosadašnjim načinom sprovođenja izbora. Koliko je realno da se sve preporuke i poboljšanja dogovore, usaglase i izglasaju u parlamentu, ostaje da se vidi, a o izmjenama Izbornog zakona govori se već nekoliko izbornih ciklusa, ali dosad nikakvih konkretnih pomaka nije bilo.\nU Delegaciji rekli su “Nezavisnim” da su predviđene mjere naznačene u mišljenju Evropske komisije i analitičkom izvještaju.\n“Projekat će takođe podržati jačanje institucionalnih kapaciteta CIK BiH u ispravljanju tehničkih nedostataka izbornog procesa, uključujući moguće uvođenje tehnoloških alata i poboljšanje komunikacije CIK BiH sa ciljem ponovnog uspostavljanja povjerenja javnosti u izborni proces”, kažu oni.\nU mišljenju EK su preporuke o poboljšanju izbornog procesa navedene kao prvi prioritet od ukupno 14 mjera koje je potrebno sprovesti kako bi EU dala pozitivno mišljenje za dalje korake ka članstvu u EU. U uvodnom paragrafu prije pomenutih 14 mjera je jasno naznačeno da “Komisija smatra da je pregovore moguće otvoriti tek kad zemlja bude ostvarila potreban stepen komplementarnosti s kriterijumima za članstvo”, iz čega se može zaključiti da je poboljšanje izbornog procesa neophodan uslov za dalje evropske integracije.\n“Izvještaj ohrabruje političke stranke da poštuju zakon i da se uzdrže od pritiska na glasače. Traži sprovođenje istraga za sve tvrdnje izbornih prevara brzo, potpuno i efikasno, kao i da prekršioci budu privedeni pravdi”, naglasili su.\nprevious Istekao rok za formiranje vlasti na državnom nivou\nnext Komšić: BiH ostaje privržena EU po pitanju Krima, Dodik iznosi lične stavove


Đurić: Vučić se u 21 sat obraća javnosti, Srbi na KiM okupljaju se na više lokacija - 29.09.2018, Sputnik Srbija\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić rekao je u trećem vanrednom obraćanju da će se predsednik Srbije Aleksandar Vučić povodom najnovijih dešavanja na KiM... 29.09.2018, Sputnik Srbija\n16:03 29.09.2018 (Osveženo: 16:25 29.09.2018)\n© Tanjug / Tanja ValičMarko Đurić\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić rekao je u trećem vanrednom obraćanju da će se predsednik Srbije Aleksandar Vučić povodom najnovijih dešavanja na KiM javnosti obratiti večeras u 21 čas.\nĐurić je rekao i da se Vučić trenutno nalazi u obilasku naših oružanih snaga. On je obavestio javnost da su Srbi sa severa KiM započeli sa okupljanjem na više lokacija.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Đurić demantovao je danas medijske navode da su se ROSU povukle sa severa Kosova i Metohije i da niko nije uhapšen i zadržan.\n29 Septembar 2018, 16:21\nUhapšeni su Nemanja Milovanović, Miloš Milić, radnici Centra za ekologiju i sport, kao i građevinski radnici Nikola Jurović i Nenad Galjak i oni su zadržani u tom objektu, rekao je Đurić na drugoj vanrednoj konferenciji za novinare.\nOn je istakao da se u ovom trenutku na čitavoj teritoriji Srbije sprovode aktivnosti Vojske i policije u skladu sa naređenjem predsednika Aleksandra Vučića, sa ciljem da se ovakvo ponašanje Prištine zaustavi.\nNa pitanje da pojasni šta to znači, Đurić je rekao da je bio jasan i precizan, te ponovio da je predsednik izdao odgovarajuća naređenja i da će pripadnici bezbednosnih snaga svoje zadatke sprovoditi na najbolji način.\n„O svemu ćete biti blagovremeno obavešteni“, rekao je Đurić.\nOn je izjavio da su specijalne jedinice ROSU još uvek prisutne na severu Kosova.\nĐurić je rekao da ROSU nemaju šta da traže na severu KiM i da nemaju prava na to, te da su prisutni tu mimo garancija NATO-a da paravojne kosovske jedinice nikad neće biti na severu Kosova.\nOn je istakao da se po treći put pokazalo da srpski narod na KiM ne može da računa na Kfor i NATO.\n„Prvi put se desilo kad su mene i još nekolicinu uhapsili, drugi put kad je predsednik Vučić onemogućen da poseti selo Banje, sada ovo danas…“, rekao je direktor Kancelarije za KiM.\nOn je istakao i da je laž da se ovo danas desilo zbog unutrašnjih igrica među kosovskim političarima.\nĐurić je poručio Srbima sa KiM da ne brinu i da je Beograd, državno rukovodstvo i ceo srpski narod čvrsto uz njih i da neće dozvoliti teror i progon i nasilje nad njima.\n„Srbija će pobediti one koji misle da mogu da se igraju na ovaj način“, podvukao je Đurić, preneo je Tanjug.\nKaže da se sada mogu videti pravi razlozi i okolnosti sa kojima se suočava srpska delegacija u Briselu i zbog čega je predsednik bio u pravu što nije otišao u Njujork.\nOn je poručio da će nakon današnje situacije „malo teže videti Vučića u Briselu“.\n„Svim apologetama zamrznutog konflikta mogu da čestitam na fantastičnim rezultatima. Vidim da im divno ide sa zamrznutim konfliktima“, rekao je Đurić.\nOn kaže da Srbija hoće kompromis i mir, ali da „ni časa neće časiti da zaštiti svoj narod na KiM u skladu sa međunarodnim pravom“.\nOn dodaje da Srbija ni od koga, ni od EU, ne očekuje bilo šta, nikakva objašnjenja ili komentar.\n„Svi se prave nevešti. Drskost i bezobrazluk kao da nemaju kraja i sada se na to još nižu laži, kako se ovo tobože smiruje, a niko od njih se ne bavi uzrocima“, rekao je Đurić.


Dve osobe poginule u saobraćajnoj nesreći kod Kline\nTeška saobraćajna nesreća dogodila se večeras nedaleko od Kline kada su se sudarili automobil i kamion. Preminule su dve osobe, potvrdili su iz Kosovske policije.\nSaobraćajna nesreća kod Kline (Foto Llapi.info)\nPortparol KP, Daut Hodža je kazao je večeras za Zeri da se nesreća dogodila na putu Priština - Peć, u selu Zajmovo kod Kline.\nHodža je nešto ranije rekao da su u nesreći koja se dogodila u 18.25 učestvovali kamion lokalnih i automobil stranih registarskih tablica, te da su povređeni muškarac, žena i dete.\nMeđutim, u međuvremenu je više prištinskih medija javilo, pozivajući se na svoja saznanja, da su usled zadobijenih povreda dve osobe preminule, što je zatim potvrdila i Kosovska policija.\nPrištinski Zeri je javio, pozivajući se na potvrdu portparola KP u Peći, Fadilja Gašija, da su dve osobe u međuvremenu preminule.\n„Usled nesreće, dve povređene osobe koje su upućene u regionalnu bolnicu u Peći su, nažalost, došle do bolnice bez znakova života“, kazao je on.\nIz Kosovske policije su ujedno potvrdili za Kohu da je među stradalima i dete.


Galuzin: SAD su sklone nuklearnim avanturama, a na Rusija\nTanjug 28. marta 2022. 10:41\nTOKIO – Ambasador Rusije u Japanu Mihail Galuzin preporučio je vladi Japana da se, kada je reč o nedopustivosti upotrebe nuklearnog oružja obrati Americi, a ne Rusiji.\nGaluzin je na Fejsbuku napisao da je upravo Vašington očigledno sklon nuklearnim avanturama, navodeći kao primer upotrebu municije sa osiromašenim uranijumom tokom NATO bombardovaranja tadašnje SRJ 1999. godine.\nGaluzin je, komentarišući izjavu japanskog premijera Fumia Kišide tokom posete Hirošimi 26. marta, u prisustvu ambasadora SAD, o nedopustivosti upotrebe nuklearnog oružja, ocenio da je takav apel logičnije bilo uputiti američkom ambasadoru.\n„Japan, u prisustvu ambasadora SAD, raspravlja u Hirošimi (!) o nedopustivosti upotrebe nuklearnog oružja, veštački i bez ikakvog razloga pokušavajući da sa tim „poveže“ Rusiju“, napisao je Galuzin.\nOn smatra da je takav apel bilo mnogo logičnije direktno uputiti šefu američke diplomatske misije, koji je, kako navodi, bio udaljen metar i po.\n„Tim pre što je Vašington očigledno sklon nuklearnim avanturama: upotreba municije sa osiromašenim uranijumom u varvarskom bombardovanju bivše Jugoslavije 1999. godine“, naveo je ruski ambasador.\nGaluzin je kao vrhunac cinizma ocenio to što, kako je naveo, „američki diplomata, koliko se može razumeti, nije ni smatrao potrebnim da se izvini narodu Japana za najteži ratni zločin svoje zemlje 6. avgusta 1945. godine, koji je odneo živote desetina hiljada civila u Hirošimi, uključujući žene i decu“.


Veliki Šigirski idol, najstarija drvena statua na svetu, duplo starija od Stounhendža – Srbija NASA Zemlja\nVeliki Šigirski idol, najstarija drvena statua na svetu, duplo starija od Stounhendža\nby srbijanasazemlja March 25, 2021, 7:37 am 2k Views\nNova studija objavljena u časopisu Quaternary International pomerila je taj datum za dodatnih 900 godina – čineći ga više nego dvostruko starijim od Stounehendža ili egipatskih piramida.\n„Idol je isklesan tokom ere velikih klimatskih promena, kada su se rane šume širile toplijim kasnim glacijalom do postglacijalne Evroazije“, kaže zaNjujork tajmsvodeći autor rada, arheolog Tomas Terberger, šef istraživanja u Odeljenju za kulturno nasleđe Donje Saksonije. „Predeo se promenio, a umetnost – figurativna umetnost i naturalističke životinje naslikane u pećinama i uklesane u steni – se takođe promenila, možda i da bi im pomogla da se suoče sa izazovima koje im je okruženje donosilo“.\nAli sasvim je moguće da velika većina „pokretne umetnosti“ – arheološki izraz za prenosnu praistorijsku skulpturu – jednostavno nije preživela zbog materijala koji su korišćenih za njenu izradu.\n„Obrada drveta bila je verovatno raširena tokom kasnog glacijala do ranog holocena“, tvrde naučnici u svom članku. „Šigursku skulpturu doživljavamo kao dokument složenog simboličkog značenja i duhovnosti kasnog glacijala do ranih mezolitskih lovaca-sakupljača s Urala“.


Šok bombe, kamenje i suzavac u Skoplju, povređeno sedam policajaca (video) - 18.06.2018, Sputnik Srbija\nŠok bombe, kamenje i suzavac u Skoplju, povređeno sedam policajaca (video)\nUčesnici sinoćnih demonstracija u Skoplju, koji se protive potpisivanju sporazuma Grčke i Makedonije o imenu bivše jugoslovenske republike, zasuli su šok bombama... 18.06.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, grčka, skoplje, severna makedonija, region\n07:16 18.06.2018 (Osveženo: 03:48 26.08.2021)\n© REUTERS / OGNEN TEOFILOVSKIProtest u Skoplju\nUčesnici sinoćnih demonstracija u Skoplju, koji se protive potpisivanju sporazuma Grčke i Makedonije o imenu bivše jugoslovenske republike, zasuli su šok bombama i kamenjem policiju koja je uzvratila suzavcem.\nPovređeno sedam policajaca, privedeno troje\nNova demokratija: Tužan dan za Grčku — dan srama\n17 Jun 2018, 22:39\nNajmanje sedam policajaca je povređeno u protestima ispred zgrade makedonskog Sobranja u Skoplju, dok 25 osoba privedeno.\nNajnovije podatke saopštilo je makedonsko Ministarstvo unutrašnjih poslova, koje je navelo da je deo demonstranata upotrebio „rasprskavajuća sredstva i nasilno gurao zaštitnu ogradu s namerom da nasilno uđe u Sobranje“.\n„U cilju da se spreči eskalacija situacije i nasilan upad u Sobranje, a postupajući u skladu sa procedurama, policija je upotrebila suzavac“, kaže se u saopštenju.\nMUP navodi da poštuje pravo na miran protest, ali poručuje da neće dozvoliti upotrebu sile i nasilni upad, kao i narušavanje javnog reda i mira.\nAgencija MIA je prethodno javila da je tokom protesta intervenisala i Hitna pomoć zbog povređenih osoba. Međutim, zasad nema informacija koliko je ljudi povređeno.\nGrčka i Makedonija potpisale su sporazum po kome će novo ime bivše jugoslovenske republike biti Republika Severna Makedonija.\nSporazum o rešavanju makedonsko-grčkog spora oko imena i o strateškom partnerstvu Makedonije i Grčke potpisali su danas u mestu Psarades, na grčkoj obali Prespanskog jezera, šefovi diplomatija Grčke i Makedonije, Nikos Kocijas i Nikola Dimitrov, u prisustvu premijera dveju zemalja, Aleksisa Ciprasa i Zorana Zaeva.\nTom činu prisustvovao je i posrednik UN Metju Nimec, kao i podsekretarka za politička pitanja UN Rozmari di Karlo, visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini i evropski komesar za pregovore o proširenju i politiku susedstva Johanes Han.\nSporazum treba još da potvrde parlamenti dveju zemalja, a u Makedoniji i građani na referendumu.


Zbrka.com - Specijalne želje učesnika evrosonga - Zanimljivosti i Jet Set\nPredstavnici Rusije, Holandije, Jermenije i Izraela na Evrosongu svojim ekipama dostavili spisak želja, koje prilično odudaraju od uobičajenih potreba\nNa svakom festivalu se pored svakodnevnih potreba učesnika nađu i neke tzv. specijalne želje, pa tako ni Evrosong neće biti izuzetak, saznaje Kurir od ljudi bliskih host ekipama delegacija zemalja učesnika.\nNeki od njih su već izrazili svoje želje, koje dosta odudaraju od svakodnevnih potreba. U "uvrnutim" željama prednjači predstavnik Rusije Viktor Belan, poznatiji kao Dima Bilan, koji će, ako je suditi po njegovoj želji, za vreme boravka u našem glavnom gradu biti i više nego seksualno aktivan.\nNaime, mlađani Rus je tražio da mu se obezbedi trista kondoma. Možda je i to jedan od razloga Bilanovog retkog pojavljivanja na mestima na kojima se mogu sresti i videti ostali predstavnici pesme Evrovizije. Pevač vreme uglavnom provodi u hotelu, osim ako zbog evrovizijskih obaveza mora da napusti sobu.\n- Dima je slušao priče o dobrim srpskim cicama, pa je odlučio da se u to i sam uveri - završava naš sagovornik.\nPredstavnici Holandije od ljudi odgovornih za njihovu ekipu tražili su da im se obezbedi nekoliko vožnji balonom nad širom okolinom Beograda, kako bi grad i ovaj deo Srbije videli iz vazduha.\nNaime, 22-godišnja predstavnica Holandije Hind Larusi odmah po dolasku u Beograd počela je da se raspituje o mogućnostima leta u balonu, pa joj je želja ubrzo i ostvarena. Holandska ekipa je već u nekoliko navrata naš glavni grad i njegovu širu okolinu gledala iz vazduha, pa su tako Holanđani više vremena proveli u balonu nego na zemlji.\nPredstavnica Jermenije 21-godišnja Sirušo zahtevala je da se na njenom meniju nađu isključivo vegetarijanska jela, jer ne želi da jede ništa što je nekada hodalo i disalo, kaže naš izvor blizak delegaciji Jermenije. Naime, pevačica je zakleti vegetarijanac - alergična je i na miris mesa, pa je njena ishrana zasnovana isključivo na voću i povrću.\nEkipa Izraela zahtevala je vanserijsko obezbeđenje i pratnju sastavljenu isključivo od muškaraca, pa se tako u host ekipi Izraela nije smela naći ni jedna ženska osoba.\nNaime, 20-godišnji Boaz je iz nama nepoznatog razloga bio poprilično uplašen za svoju bezbednost tokom boravka u Srbiji, pa je od organizatora tražio pojačano obezbeđenje. Razlog zbog kojeg se u njihovoj host ekipi ne sme naći nijedna žena ostaće za sada nepoznat.\nKurir se pobrinuo da vam predoči samo neke od specijalnih želja kojih, najverovatnije, neće manjkati ni do samog takmičenja, a sa kojima će naši čitaoci, naravno, biti upoznati.


Najveći naučni skup na svetu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Najveći naučni skup na svetu\nU organizaciji Instituta za nuklearne nauke „Vinča“\nNajveći naučni skup na svetu\nInstitut „Vinča“ biće domaćin jednog od najvećih svetskih naučnih skupova u fizici – LCWS14 (Linear Collider Workshop 2014), u periodu od 6. do 10. oktobra ove godine, posvećenog projektima budućih linearnih akceleratora ILC i CLIC. Zahvaljujući naučnicima iz Instituta za nuklearne nauke „Vinča“, Srbija je nakon višedecenijske pauze dobila priliku da ugosti najveća imena iz sveta nauke.\n0Piše: B. S. 08. aprila 2014. 16.29\nLCWS je godišnja konferencija koja okuplja oko 400 vrhunskih naučnika fizičara iz celog sveta, koji su uključeni u istraživanja u vezi sa linearnim akceleratorima u oblasti fizike visokih energija. U organizaciji LCWS skupova se smenjuju Evropa, Amerika i Azija, tako da se ovim skupom ne predstavlja samo Institut „Vinca“, već i Beograd, Srbija i Evropa, u čije je ime naš najveći naučni institut domaćin. Nakon skupova u Tokiju, Čikagu, Hamburgu, Pekingu i nizu drugih značajnih mesta na naučnoj mapi sveta, Beograd je dobio priliku da se predstavi u najboljem svetlu.\n„Posebno mi je drago da su naučni rezultati Instituta „Vinča“ u ovoj oblasti prepoznati u toj meri da nam je ukazano poverenje da, u ime evropskih zemalja, budemo domaćin svetskog skupa i to u konkurenciji sa Univerzitetom Oksford. Ovo je svakako jedan od najznačajnijih, ako ne i najznačajniji događaj u naučnom životu Srbije u 2014. godini, pa u tom smislu očekujemo i podršku nadležnog ministarstva, kao i Grada Beograda“ – izjavio je dr Borislav Grubor, direktor Instituta za nuklearne nauke „Vinča“.\nInstitut „Vinča“ je prema zvaničnoj statistici u poslednje tri godine institucija koja ima najuspešnije naučnike i projekte u oblasti fizike visokih energija u Srbiji. Ovaj skup u Beograd dovode upravo ti rezultati ili, tačnije, rezultati tima naučnika Instituta angažovanih na dva projekta budućih linearnih akceleratora, od kojih se jedan realizuje u Evropskoj organizaciji za nuklearna istraživanja (CERN). U ovoj oblasti naučnici iz Instituta „Vinča“ zauzimaju visoke pozicije uključujući i mesto predsedavajućeg borda kolaboracije, što je jedinstven slučaj za nekog ko dolazi sa afilijacijom srpske institucije.


Vladavina prava visoko na agendi Evropskog parlamenta pred ovonedeljnu sednicu - European Western Balkans\nAutor Aleksandar Ivković 26. 11. 2018. 10. 12. 2018.\nBRISEL – Prema već objavljenoj agendi plenarne sednice u Briselu, rezolucije o izveštajima o zemljama Zapadnog Balkana biće predmet debate Evropskog parlamenta u sredu, 28. novembra popodne, dok će glasanje biti održano u četvrtak ujutro.\nPlenarna sednica će najvećim delom biti posvećena prethodno dogovorenim tekstovima o izveštajima o Srbiji, Kosovu, Albaniji, Makedoniji i Crnoj Gori, ali očejuje se da poslanici u Evropskom parlamentu predstave dodatne amandmane koji nisu bili uključeni u finalnu verziju Odbora za spoljne poslove Evropskog parlamenta (AFET-a).\nAFET je prethodno usvojio izveštaje na sopstvenu inicijativu, koje su izradili izvestioci za sve države regiona, i koji su dopunjeni kompromisnim amandmanima. Jedina država Zapadnog Balkana o kojoj se neće diskutovati biće Bosna i Hercegovina, pošto je Parlament ocenio da će to imati preveliki uticaj na formiranje vlade.\nU sredu, izvestioci – Dejvid Mekalister, Igor Šoltes, Knut Flekenštajn, Ivo Vajgl i Čarls Tenok – predstaviće rezolucije o izveštajima, dok će izvestioci iz senke komentarisati i voditi diskusiju o njima, praćeni ostalim poslanicima.\nZajednička pozicija svih tekstova i dalje je pozivanje na jačanje vladavine prava i dobrosusedskih odnosa, kao i amandmani posvećeni ekonomskim pitanjima, poput upravljanja IPA fondovima, investiranja i energetske politike. Takođe zahtevaju veće uključivanje žena i manjina, proces demokratizacije i upravljanje granicama.\nIzveštaj o Srbiji uglavnom poziva zemlju da pojača svoje napore u sferi vladavine prava, borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala, kao i većeg nadzora Narodne skupštine nad izvršnom vlašću. Evropski parlament takođe poziva Srbiju da poveća usklađenost sa spoljnom i bezbednosnom politikom EU i izražava zabrinutost zbog nastavka vojne saradnje sa Rusijom i Belorusijom.\nPoziva se na dijalog pod okriljem EU kao okvir za postizanje sveobuhvatnog sporazuma o normalizaciji između Srbije i Kosova, ali se takođe napominje da “svaki dogovor može biti jedino prihvatljiv ako je zajednički postignut” i ako “uzima u obzir stabilnost regiona i međunarodno pravo”.\nIzveštaj o Kosovu, koji je izradio Igor Šoltes, ponavlja neke od problema na koje se osvrće i izveštaj o Srbiji, ponajviše jačanje vladavine prava, ali se mnogo više koncentriše na dijalog Beograda i Prištine.\nPuna normalizacija odnosa sa Srbijom, u okviru pravno obavezujućeg sporazuma i dogovora o primeni, neće biti moguć bez sveobuhvatne primene onoga što je već dogovoreno, i što se naziva “ključnim elementom na putu evropskih integracija obe strane”. Pored ovoga, Savet EU se poziva da ostvari napredak prema bezviznom režimu sa Kosovom.\nIzveštaj za Makedoniju ostaje najveći od svih, pošto pokriva najveći broj oblasti, između ostalog sveukupne reforme i dobrosusedske odnose, demokratizaciju, vladavinu prava, fundamentalna prava, medije i ekonomiju. Poslanici su pozdravili potpisivanje Prespanskog sporazuma sa Grčkom 17. juna 2018. i zatražili održavanje pozitivnog momentuma koji je stvorila nova vlada, i koji se, prema njihovim rečima, može produbiti brzim otvaranjem procesa skrininga i pregovorima o pristupanju.\nStabilan napredak koji je Vlada Albanije postigla u ispunjavanju političkih kriterijuma i pet ključnih prioriteta za otvaranje pregovora o pristupanju primećen je, i poslanici su pozvali Savet da otvori pregovore bez odlaganja, “pošto bi to pružilo dalje podsticaje za proces reformi i poboljšalo njihovo nadgledanje”. Izrazili su žaljenje zbog činjenice da sprovođenje pravde ostaje sporo i neefikasno i izjavili da proces provere mora da bude ubrzan. Izveštaj takođe poziva na saradnju sa organizacijama civilnog društva, osiguravanje efektivnog učešća javnosti u procesu donošenja odluka i više mera za unapređivanje finansijske transparentnosti državnog oglašavanja u medijima.\nNajvažnija ocena u Izveštaju o Crnoj Gori je da, uz snažnu političku volju, stvarne i odlučujuće reforme i rešavanje sporova sa susedima, ova država potencijalno može da bude spremna za članstvo u EU do 2025. Poslanici su pozvali na efektivnu primenu politika o osnovnim pravima, posebno u oblastima rodne jednakosti, prava osoba sa invaliditetom da budu uključeni u društvo, prava dece i prava Roma. Crna Gora se takođe poziva da unapredi poverenje u Agenciju za borbu protiv korupcije, kao i da poboljša transparentnost javne administracije i razmenu informacija za profesionalniju, depolitizovaniju i građanima bližu javnu administraciju.\nOvo će biti poslednje rezolucije o izveštajima o državama Zapadnog Balkana u ovom sazivu Evropskog parlamenta. Nakon izbora, prva sednica sledećeg saziva očekuje se u prvoj nedelji juna 2019. u Strazburu, a do septembra će Odbor za spoljne poslove izabrati nove izvestioce.\nProjekat „Jasnije o pregovorima: Istraživanje o procesu pritstupanja Srbije Evropskoj uniji“ realizuje se u saradnji sa Beogradskom otvorenom školom, u okviru programa „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“, uz podršku Švedske.\nAlbanijaČarls TenokCrna GoraCS4EU 2019Dejvid MekalisterEvropski parlamentIvo ŠoltesIvo VajglKnut FlekenštajnKosovoMakedonijaSrbija\nZapadni Balkan i Rumuniji jedan od prioriteta predsedavanja


Elektroenergetska efikasnost Hotela Continental - Avalon Partners\nElektroenergetska efikasnost Hotela Continental\nposted Oct 14, 2009, 11:11 PM by Unknown user [ updated Mar 27, 2010, 3:58 AM by nikola laketic ]\nAvalon Partners je izveo projekat rekonstrukcije opreme za kompenzaciju reaktivne snage i implementaciju sistema za praćenje troškova električne energije u glavnoj trafo stanici hotela Contitnental. Naši stručnjaci su u rekordno kratkom roku i sa minimumom vremena isključenja transformatora izveli radove na demontaži starih kondenzatorsih baterija, i instaciju novih sa ekološkim dielektrikom proizvođača CIRCUTOR S.A.. Stare kondenzatorske baterije predate su na uništenje ovlašćenoj firmi za rukovanje opasnim otpadom.\nIstovremeno montirani su mrežni analizatori za praćenje potrošnje i kvaliteta električne energije na svim transformatorima. Analizatori su povezani u jedinstveni sistem za praćenje svih elektroenergetskih parametara uz pomoć namenskog softvera na serveru u kontrolnoj sobi. Ovaj sistem doprinosi i pouzdanosti rada trafo stanice, jer instalirani softver ukazuje na začetke mogućih poremećaja u napajanju (preopterećenje, nesimetrije, struja neutralnog provodnika,...).\nNa ovaj način služba održavanja hotela precizno prati potrošnju električne energije, donosi mere u cilju efikasnije potrošnje i optimizuje procedure i algoritme upravljanja složenom opremom u hotelu, čime se smanjuju troškovi el. energije bez ikakvog uticaja na komfor gostiju.


Vesti online / Vesti / Ex YU / Dodik: Od Lavrova ću tražiti ruski veto na rezoluciju\nDodik: Od Lavrova ću tražiti ruski veto na rezoluciju\nPredsednik Republike Srpske Milorad Dodika najavio je da će se 18.juna u Sankt Peterburgu videti da ruskim šefom diplomatije Sergejom Lavrovom i od njega zatražiti da Rusija stavi veto na usvajanje rezolucije o Srebrenici u Savetu bezbednosti.\nDodik:Ne pominju se srpske žrtve\nDodik je u izjavi za beogradske medije rekao da će taj dokument dodatno podići tenzije u BiH.\n- Očigledno je da neće biti zajedničkog stava u Bosni oko ovog dokumenta, koji ima za cilj da politizuje tregediju i nametne kvaziistine o stradanjima u Srebrenici. Ako se teži pomirenju, zašto se ne pominje i 3.500 srpsklih žrtava, takođe na prostorima oko Srebrenice, koje su stradale od strane Nasera Orića i njegovih ljudi - pita Dodik.\nNacrt rezolucije o Srebrenici: Reč genocid 35 puta\nU nacrtu rezolucije Velike Britanije o Srebrenici, čiji tekst objavljuje današnja "Politika" osuđuje se svako poricanje genocida u Srebrenici.\nČlanice UN se pozivaju da budućim generacijama "usade lekcije" iz prošlosti, odnosno apeluje na države da lekcije o ovakvim zločinima uđu u školske udžbenike.\n"Politika" izdvaja da se u nacrtu rezolucije, koji ima četiri strane, 35 puta pominje reč genocid, a samo tri puta pomirenje.\nU uvodnom delu se podseća da je Haški tribunal u presudi generalu Radislavu Krtstiću 19. aprila 2004. konstatovao da se u Srebrenici desio genocid i da je istu kvalifikaciju za zločine u Srebrenici dao i Međunarodni sud pravde 26. februara 2007. Navodi se i da su "desetine hiljada žena, devojaka, muškaraca i dečaka žrtve seksualnog nasilja tokom sukoba u Bosni i Hercegovini, uključujući i Srebrenicu".


Hama Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, stativ cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nHama Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, stativ cene\ncena od 2.790,00 do 3.999,00 din | prodavnica (4)\nFoto video stativ STAR 63 sa torbom, Hama\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Hama Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, stativ po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Hama stativ Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Foto stativi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Hama Foto stativi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Hama Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, stativ sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Hama Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, stativ. Pre kupovine, podatke za Hama stativ Tronožac - STAR 61 Foto video stativ sa torbom, proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Bez konkretnih pomaka u dijalogu Prištine i Beograda\nRaniji pregovori: Aleksandar Vučić i Isa Mustafa\nOvonedeljna runda tehničkog dijaloga između Beograda i Prištine, koja je danas završena u Briselu, nije donela konkretne pomake.\nU delegaciji Beograda kažu da su tokom dva dana, pored najavljenih tema koje se odnose na primenu dogovora o registarskim tablicama za vozila i univerzitetskim diplomama, dotaknute i druge teme obuhvaćene dijalogom. Navodi se da je srpska strana inicirala i insistirala na razgovoru o pitanjima imovine i formiranja Zajednice srpskih opština.\nŠefica delegacije Prištine Edita Tahiri u pisanom saopštenju na kraju drugog dana razgovora u Briselu zaključuje da je celokupan proces dijaloga do sada doneo konkretne rezultate, ali da je došlo i do perioda tenzija zbog, kako Tahiri navodi, srpske blokade primene sporazuma o dodeljivanju međunarodnog pozivnog broja za Kosovo i zbog hapšenja direktora kosovske policije za region Kosovske Mitrovice Nehata Tačija na teritoriji Srbije.\nOna je navela da je srpska strana predložila da se u okviru dijaloga razgovara o Trepči, što je, prema njenim rečima, delegacija Prištine kategorično odbila.\nTahiri je ponovila tvrdnje da je Trepča kosovska imovina i da kao isključivo unutrašnje kosovsko pitanje "nikada neće biti predmet razgovora sa bilo kojom drugom stranom".


NIKOLIĆ: Srbija ima jedan uslov za Evropu | Skandalozno\nPredsednik NIKOLIĆ: Srbija ima jedan uslov za Evropu – da nikada ne traži da priznamo nezavisnost KiM!\nSrbija hoće da uredi državu na način na koji su uređene države EU, s tim što Srbija ima jedan uslov za Evropu – da nikada ne traži da priznamo nezavisnost KiM.\nOvo je izjavio predsednik Republike Tomislav Nikolić.\nGrčka i Srbija nisu krive za izbegličku krizu\nGrčka i Srbija nisu odgovorne za izbegličku krizu, ali se suočavaju sa posledicama tog problema, izjavio je večeras na Krfu predsednik Srbije Tomislav Nikolić.\nNikolić je za grčku agenciju ANA-MPA rekao da su, kada je izbeglička kriza pogodila Evropu, šefovi država promenili stav kada su uvideli da to utiče na njihovu popularnost.\n“Kada se problem pojavio u Evropi i kada su neki ljudi videli da njihova popularnost opada, onda je Evropa odlučila da to pitanje reši na drugačiji način”, kazao je Nikolić.\nOn je izrazio nadu da će izbegličko pitanje biti rešeno na bolji način i da će Evropska unija pomoći Grčkoj.\nPredsednik Srbije boravi na Krfu povodom obeležavanja stogodišnjice iskrcavanja srpske vojske na jonska ostrva Krf i Vido.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Predsednik NIKOLIĆ: Srbija ima jedan uslov za Evropu – da nikada ne traži da priznamo nezavisnost KiM!"


Prilikom uklanjanja aviobombe građani će biti smješteni u dvorani Ramiz Salčin - Klix.ba\nBiH Prilikom uklanjanja aviobombe građani će biti smješteni u dvorani Ramiz Salčin\nPrilikom uklanjanja aviobombe građani će biti smješteni u dvorani Ramiz Salčin\n16.11.2013. u 12:14\nOpćina Novi Grad avionska bomba Janja\nOpćina Novi Grad Sarajevo osigurala je dvoranu "Ramiz Salčin" na Mojmilu za građane prilikom uklanjanja neeksplodirane avionske bombe pronađene u naselju Alipašino Polje, saznaje Fena u Općini Novi Grad.\nKako je najavljeno, bomba će biti izmještena u noći sa 17. na 18. novembra u 03.00 sati.\nCivilna zaštita Općine Novi Grad moli građane da 18. novembra od 00.00 do 05.00 sati ujutro radi lične sigurnosti koriste osigurani prostor u dvorani.\nGrađani koji nisu u mogućnosti iz opravdanih razloga napustiti stambene jedinice obavezni su zaštitu zatražiti u prostorijama koje nisu direktno izložene mjestu opasnosti, odnosno mjestu gdje se nalazi bomba. Vlasnicima motornih vozila se zabranjuje parkiranje na parkingu i saobraćajnici u Geteovoj ulici od broja 1 do Osnovne škole "Meša Selimović".\nU Općini Novi Grad upozoravaju da će protiv onih koji svojim postupcima i neizvršavanjem ovih preporuka budu direktno ometali sam tok operacije biti primijenjene zakonom predviđene mjere.\nFederalna uprava civilne zaštite uputila je također apel građanima da se tokom provođenja operacije u potpunosti pridržavaju sigurnosnih mjera koje utvrde nadležni općinski, odnosno kantonalni organi da ne bi ugrozili vlastitu sigurnost, a osoblju koje će provoditi operaciju uklanjanja i uništavanja olakšali realizaciju ovog opasnog zadatka.


Pad prodaje Volkswagen na američkom tržištu - AUTOMOBILI\n19/09/2020 4:11:36 AM\nNASLOVNA / HOT / Pad prodaje Volkswagen na američkom tržištu\nProdaja nemačke automobilske kompanije Volkswagen je u SAD-u pala za 9,0 odsto u decembru prošle godine, dok je u čitavoj 2015. smanjena za pet odsto. Naime, samo u decembru, prodaja VW-ovih vozila je pala za 3.000 jedinica, na 30.956 vozila, dok je u čitavoj prošloj godini pala na 349.400 primeraka, prenosi agencija Frans pres. Decembarski podaci su, kako se navodi u saopštenju, ipak bolji od podataka iz novembra, kada je grupacija registrovala 25-procentni pad prodaje nakon što je VW obustavio prodaju dizel vozila za koja je utvrđeno da su opremljena softverom za manipulaciju vrednostima izduvnih gasova.\nNajnoviji rezultati dolaze samo dva dana posle podizanja građanske tužbe američkih vlasti protiv VW-a zbog namernog instaliranja „prevarantskog softvera“ u oko 600.000 dizel vozila marke VW, „audi“ i „porše“, zahvaljujući kome su ti automobili uspešno prošli stroga ekološka testiranja u SAD, ali su nakon toga u vožnji na otvorenom putu emitovali do 40 puta veće količine štetnih gasova od dozvoljenih.\nDirektor Volkswagenovog odeljenja za putnička vozila Herbert Dis izvinio se sinoć, na Sajmu potrošačke elektronike u Las Vegasu, američkim građanima i VW-ovim kupcima, navodeći da će popravka 8,5 miliona od ukupno 11 miliona inkriminisanih automobila početi uskoro, kao i da VW radi sa američkom Agencijom za zaštitu životne sredine na pronalaženju načina za popravku pola miliona vozila u SAD.\nTagoviamerika Automobili losi rezultati neuspeh pad prodaje prodaja trziste uspeh Volkswagen\nSledeće Fiat povećao prodaju za 13 procenata


Beta 16. juna 2016. 13:50\nKako navode Ateisti Srbije u saopštenju, doplatna markica je odštampana u tiražu od 7,6 miliona komada, a tekst obrazloženja za to, koji se nalazi na sajtu Ministarstva finansija, je prema njhovom mišljenju „tendenciozan, šovinistički i diskriminatoran“.\n„U razlozima za donošenje Uredbe Vlade Srbije, iznosi se tvrdnja da se pomenuti objekat podiže na mestu na kom su pre pet vekova spaljene mošti Svetog Save, što nije istina jer su spaljene na Tašmajdanu, a današnji vračarski plato je u to vreme bio divlji, neuredjeni prostor“, piše u saopštenju.\n„Ne samo da nije bio prosvetitelj, već je bio predstavnik dogmatskog načina razmišljanja, koji je istinske prosvetitelje udaljio trajno od crkvenih učenja i okretao ka humanizmu“, piše u saopštenju.\nOrganizacija je skrenula pažnju i na tvrdnje iz Uredbe da je Hilandar sve do 18. veka bio i „najveća srpska škola“ i „rasadnik prosvete“, kao i da je Rastko Nemanjić u Srbiji podizao mnoge škole.\n„Onda kada je feudalni društveni poredak jasno razdvajao vlastelu od kmetova, često potpuno neobrazovanih i nepismenih, neverovatno je zamišljati nekakvo podizanje škola. Činjenice uporno govore protiv te izmišljotine“, piše u saopštenju.\nDodaje se da je prve škole u Srbiji podizao Dositej Obradović, koji je bio „istinski prosvetitelj, vekovima kasnije“.\nAteisti za navod iz Uredbe u kojem se kaže da je „projekat izgradnje hrama od javnog interesa i najveće važnosti, kažu da je „teško razumeti koji je to javni interes u trošenju miliona evra na hram jedne verske zajednice“ u zemlji u kojoj škole nemaju učila, grejanje ili čak mokre čvorove.\n„Teško je shvatiti da je još jedna crkva projekat od najveće važnosti, u društvu u kom je obrazovanost na sve nižem nivou, inoformatička pismenost na evropskom začelju, a siromaštvo pravilo, a ne izuzetak“, dodali su Ateisti.\nPozvali su vlasti da budućnosti Srbije pomognu tako što će pokazati „odgovornost i razum“, da velika sredstva koja protivustavno poklanjaju Srpskoj pravoslavnoj crkvi preusmere na decu, mlade i njihovo obrazovanje.


Pakleni plan Zapada: Rusija je kriva za sve - 30.06.2016, Sputnik Srbija\nU toku je sprovođenje jedinstvene strategije Zapada koja se ogleda u snažnom pritisku na Rusiju kako bi se krivica svalila na tu zemlju i pri tome se u te svrhe... 30.06.2016, Sputnik Srbija\nZa dobrim se konjem prešina podiže.\nNa vuka uka buka, a lisice meso jedu.\nU toku je sprovođenje jedinstvene strategije Zapada koja se ogleda u snažnom pritisku na Rusiju kako bi se krivica svalila na tu zemlju i pri tome se u te svrhe koriste sve sfere života — od fudbala do ekonomije, smatraju ruski stručnjaci.\nAmerički list „Vašington post“ objavio je da su američke diplomate u Rusiji, ali i drugim evropskim državama izložene svakakvim maltretiranjima od strane ruskih obaveštajnih službi.\nNavodno, ruski obaveštajci ih zastrašuju i koriste razne metode pritisaka: prate diplomate i članove njihovih porodica, ulaze im u stanove, buše gume na automobilima, dolaze nepozvani na društvene događaje i potkupljuju novinare kako bi o njima pisali u negativnom svetlu.\nNemački diplomata upozorava na rizik sukoba sa Rusijom\nZvanična predstavnica Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova je rekla da navodi o uznemiravanju američkih diplomata u Rusiji „ne odgovaraju stvarnosti“. Ruski eksperti takođe smatraju da Amerikanci namerno „potpiruju skandal“ kako bi pojačali pritisak na Rusiju.\nAmerički list je u svom članku naveo da su se žalbe čule na nedavnom sastanku američkih ambasadora u Vašingtonu.\nPrema pisanju tog lista, najčešće se ti pritisci dešavaju u Moskvi, ali i u drugim evropskim gradovima. Oni su navodno počeli još za vreme prvog predsedničkog mandata Baraka Obame, a posle 2014. godine su naglo učestali.\nList navodi da je Stejt department preduzeo niz mera kao odgovor na dejstva ruskih obaveštajnih službi, a da su pred povratak u Evropu sve američke diplomate prošle posebnu obuku.\nKako je saopšteno, u Vašingtonu se prema pitanju bezbednosti diplomata odnose veoma ozbiljno i Stejt department podiže to pitanje u pregovorima na najvišem nivou.\n8 Jun 2016, 20:26\nZapadni mediji podsećaju da se državni sekretar SAD Džon Keri još u martu ove godine obratio ruskom predsedniku Vladimiru Putinu sa zahtevom da se prekine zastrašivanje diplomata, ali da do toga nije došlo.\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije je ocenilo da „izjave SAD o pritiscima na američke diplomate u RF produbljuju probleme u rusko-američkim odnosima“.\nMarija Zaharova je odgovarajući na optužbe američkog lista rekla da se „pritisak pojačava, ali upravo suprotno — na ruske diplomate u Sjedinjenim Državama“.\nOna je naglasila je da se za ruske diplomate u SAD neprestano izmišljaju nova ograničenja, da CIA i FBI organizuju provokacije i da se primenjuju nedopustive mere, uključujući psihološki pritisak na diplomatske službenike, čak i u prisustvu članova njihovih porodica.\n„Umesto da prihvate naša upozorenja, identifikuju problem i stvore atmosferu u kojoj bi se odnosi popravili, sve se izvrće naglavačke“, naglasila je Zaharova.\nOna smatra da je tekst u „Vašington postu“ površan, da ne odražava realno stanje, da je napisan na brzinu i očito naručen.\nOna je navela da takav pristup SAD samo pogoršava bilateralne odnose, ali je naglasila da je Moskva spremna na konstruktivne odnose sa SAD.\n„Naše kolege treba da odluče šta zapravo hoće, da li žele da razvijaju uzajamne odnose ili da ih bar ne pogoršavaju, ili da pripremaju ovakve tekstove. Pogoršavajući odnose sa Rusijom, Vašington sam otežava rad svojih diplomata ovde“, rekla je Zaharova.\nRuski eksperti, sa druge strane, kažu da se sada sprovodi snažna kampanja pritiska na Rusiju, i da se u te svrhe koriste apsolutno sve sfere života — od fudbala do ekonomije.\nStručnjaci podsećaju da se diplomatsko osoblje često koristi kao izgovor kako bi se povećale tenzije u međunarodnim odnosima i da Amerikanci nisu izmislili ništa novo. Slična praksa se primenjivala i za vreme Hladnog rata, kada su sovjetske (ruske) ambasadore u SAD optuživali za špijunažu, proglašavali ih personama non-grata i proterivali ih iz zemlje.\nOno što se dešava danas je upravo deo jedinstvene strategije Zapada, smatraju stručnjaci, kako bi se izvršio pritisak na Rusiju i krivica svalila na Moskvu.\nEksperti navode da je takva politika SAD usmerena na dalje pogoršanje rusko-američkih odnosa, što bi na kraju moglo da dovede do još većih problema u ekonomskim i političkim odnosima. Oni istovremeno dodaju da Rusija nikad „ne zatvara vrata“ i da uvek poziva SAD na dijalog, a da Vašington ide putem konfrontacija.


NSinfo: Grad po meri čoveka: Rotkvarija po meri pešaka\nGrad po meri čoveka: Rotkvarija po meri pešaka\n“Betonizacija” gradova polako uzima danak, slobodnog prostora\nje sve manje, a nedostaje i zelenih površina. “Grad po meri čoveka” sve se više spominje, a upravo je to jedan od osnovnih principa održivog razvoja.\nStudenti arhitekture na Fakultetu tehničkih nauka, u okviru Urbanističkog projektovanja, uče kako da prinicipe održivog razvoja primene u svojim radovima, pa buduće arhitekte imaju priliku da pokažu kako vide Novi Sad u budućnosti. Isidora Kisin, sada studentkinja master studija, imala je zadatak da uredi Rotkvariju, odnosno Ulicu Pavla Papa s okolinom, a pošto je projekat radila na četvrtoj godini, kasnije ga je razradila i iskoristila za diplomski.\n- Akcenat je bio na valorizaciji prostora, a pošto je reč o “živom” delu grada na nama je bilo da prosudimo šta je važno za to područje, kao i šta bi se moglo poboljšati - objasnila je Isidora Kisin za Dnevnik.\nSagovornica Dnevnika kaže da joj je prostor već bio poznat, budući da je Ulicu Pavla Papa često koristila kao prečicu, od Bulevara do centra grada. Po njenom mišenju osnovni problem tog područja je, pre svega, saobraćajna mreža, jer je većina ulica veoma uska i nisu pogodne za kolski saobraćaj, a najbolji primer za to je Ulica Stefana Stefanovića.\n- Nama, urbanistima, najviše upada u oči nepostojanje javnog prostora, osim autobuskog stajališta preko puta SNP-a u Uspenskoj ulici - naglasila je Isidora. - Problem nepostojanja javnih prostora i rešavanje, za stanovnike, veoma bitne saobraćajne mreže, su dve glavne stavke na kojima sam zasnovala rad.\nIako su ulice u pomenutom delu grada veoma uske, kako bi ih proširila naša sagovornica nije na svim mestima uklanjala objekte, kao što je to na primer učinila u Ulici Stefana Stefanovića. Objasnila nam je da su porodične kuće tu prilično lošeg kvaliteta, pa ih je zbog toga uklonila, te je ulicu proširila, uvela dovoljno široke trotoare i kolovoz, a zatim prizemlja zgrada otvorila za korisnike.\n- Neke ulice, poput Šafarikove i Pap Pavla (od hotela Centar do prve raskrsnice), sam jednostavno zatvorila za saobraćaj – objasnila je studentkinja master studija.\nIsidora je kroz sredinu poslednjeg bloka uradila upravo ono što je generalnim planom grada i predviđeno - uvela je još jednu ulicu koja kosom saobraćajnicom, po dužini preseca ceo blok, a Ulicu Pavla Papa je, kao važnu saobraćajnu i pešačku prečicu, zadržala i uredila je kao pešačku ulicu.\n- Postojeće prizemne objekte sam revitalizovala, kako bih zadržala tu čovekomernost Ulice Pap Pavla i duh centra Novog Sada i arhitekture s kraja 19. veka, koja odiše akademskim klasicizmom – napomenula je Isidora Kisin.\nKej i Tvrđava kao dobar primer\n- I laici bi rekli da je, „na oko”, najlepša arhitektura u samom centru, u Zmaj Jovinoj, možda Pašićevoj, u Dunavskoj... – smatra Isidora Kisin, i dodaje da je to najpre asocira na Novi Sad. - I kada bih mogla, tu, za sad, ne bih ništa menjala, jer su ulice, što se tiče namene objekata, popločavanja, fasada, dobro uređene, a ima i neophodnog zelenila. Ne treba zaboraviti ni Kampus i Tvrđavu, kao ni Kej, koji je takođe odlično uređen, a glavni pokazatelj za to su ljudi, naročito mladi, koji se na tim mestima leti rado okupljaju.\n... centar, Novi Sad, pap pavla, pešačka zona


Peticija za podršku osnivanju solidarnog humanitarnog fonda za stipendiranje dece lekara preminulih od kovida 19 “Dr Nenad Maksimović” - Peticije.online\nPodeli na Fejsbuku (2448)\nPotpisi 6 400\nVlada sprovodi fatalistički populizam, ignorišući stručne predloge, nauku i protivepidemijske mere, odlikujući "nestoroviće" i nadajući se "da će umreti manje ljudi nego što je predviđeno".\nLKS, svojim sveopštim nečinjenjem i dalje štiti dr B. Nestorovića jer, kako navodi, zbog protivepidemijskih mera sud časti ne može da se sastane i odluči po prijavi UPK. Poseban kuriozitet čine podaci iz izveštaja revizora koji govore da su u 2020. "pandemijskoj godini", na ugostiteljske usluge potrošili više od milion i po dinara, a više od pola miliona evra na svoje plate. Budžet za svoje aktivnosti LKS dobija od novca koji se svakog meseca uzima od plate svakog lekara u Srbiji. Sa nestrpljenjem iščekujemo izveštaj revizora i za 2021. godinu.\nMediji sa nacionalnom frekvencijom su ignorisali naše stručne apele, a ujedno su redovno u svoje programe dovodili razne "nestoroviće". Strahujemo da su njihova podanička crta i neprofesionalnost kao plodno tle za razne teorije zavera, mnogo doprineli opštoj konfuziji i nepoverenju u medicinsku struku i, posledično, višku smrtnosti.\nPoslednja inicijativa UPK je apel za formiranje humanitarnog solidarnog fonda pri LKS, koji bi pomagao u odrastanju i školovanju dece zdravstvenih radnika preminulih od kovida 19. Ova fondacija finansirala bi se delom od naših para, koje već, mimo naše volje, svakoga meseca uplaćujemo LKS. Peticiju da se ovakav fond osnuje je za dva dana potpisalo više od 1000 lekara, koji su svojim imenom i brojem licence stali iza ove inicijative.\nOvo su samo neki od komentara lekara potpisnika:\nVlast, LKS i mediji i dalje ćute…\nUjedinjeni protiv kovida Kontaktirajte autora peticije\nPotpisujući ovlašćujem Ujedinjeni protiv kovida da preda informacije koje pružam na ovom obrascu onima koji imaju ovlašćenja po ovom pitanju.\nDodajte peticiju "Peticija za podršku osnivanju solidarnog humanitarnog fonda za stipendiranje dece lekara preminulih od kovida 19 “Dr Nenad Maksimović”" ovom spisku


Istraga o ubistvu u severnoj Kosovskoj Mitrovici – Nadlanu.com\nIstraga o ubistvu u severnoj Kosovskoj Mitrovici\nBEOGRAD, 8. septembra 2010. (Beta) – Kosovska policija saslušala je tri svedoka u okviru istrage o ubistvu Hakifa Mehmetija u severnom delu Kosovske Mitrovice, izjavio je u sredu regionalni portparol policije Bekim Hoti.\nMehmeti je ubijen u utorak uveče oko 21.00 u blizini svoje kuće u severnom delu Kosovske Mitrovice, u Mikronaselju, gde žive i Srbi i Albanci.\nPolicija je saslušala tri osobe koje su pre ubistva bile sa žrtvom u kafani. Oni su preneli da je Mehmeti primetio dvojicu osumnjičenih kako izlaze iz automobila, i odmah je izašao iz kafane i počeo da beži. U tom trenutku začuli su se pucnji, a Mehmeti je smrtno pogođen. Podlegao je ranama na putu ka bolničkom centru u severnoj Kosovskoj Mitrovici, i tamo je konstatovana njegova smrt.


ARHIVA: Stanica podzemne železnice u Londonu, 29. decembra 2021.\nEvropa je prevazišla 100 miliona slučajeva koronavirusa od početka pandemije pre skoro dve godine, prema podacima Centra za podatke o koronavirusu Univerziteta Džons Hopkins. Širom sveta, registrovano je blizu 290 miliona slučajeva.\nSkoro pet miliona slučajeva u Evropi prijavljeno je u poslednjih sedam dana, dok je u 17 od 52 evropske zemlje ili teritorije postavljen rekord po broju novih slučajeva u jednom danu, zbog veoma zarazne varijante koronavirusa - omikrona, javila je francuska novinska agencija AFP u subotu.\nViše od milion slučajeva je prijavljeno u Francuskoj, koja se pridružila Sjedinjenim Državama, Indiji, Brazilu, Britaniji i Rusiji kao šesta zemlja u kojoj je potvrđeno više od 10 miliona slučajeva od početka pandemije, javio je Rojters.\nPolicija u Nju Delhiju razgovara sa menadžerom restorana, kontrolišući sprovođenje restrikcija zbog sve većeg broja slučajeva kovida-19 u Indiji, 31. decembra 2021.\nMinistarstvo zdravlja Indije prijavilo je 22.775 novih slučajeva koronavirusa u subotu, navodeći da omikron do sada čini oko 1.431 novi slučaj. Zdravstveni zvaničnici su, međutim, upozorili da stvaran broj slučajeva kovida u zemlji u velikoj meri nije dokumentovan.\nSidnej Morning Herald je u subotu objavio da je u australijskoj državi Nju Saut Vels tokom noći zabeležen "rekordan broj poziva hitnim službama", koje su imale najprometniju noć u proteklih 126 godina, dok se omikron varijanta širi po svetu.\nInspektorka za hitne službe Nju Saut Velsa Kej Armstrong izjavila je telefonom za australijski dnevnik da su telefonski pozivi uključivali "uobičajene slučajeve za novogodišnju noć - nesreće, incidente izazvane alkoholom, ali povrh toga i kovid."\nMetju Tejlor, šef britanske Konfederacije Nacionalne zdravstvene službe, izjavio je da će omikron varijanta "testirati granice kapaciteta službe. Tejlor je takođe predvideo da će bolnice biti primorane da prave "teške izbore" zbog varijante.\nPrema podacima Univerziteta Džons Hopkins, od početka pandemije prijavljeno je više od 289 miliona globalnih slučajeva kovida 19. Centar navodi da je do sada podeljeno 9,1 milijarda vakcina.\nDeo informacija u ovom izveštaju preuzet je od agencija Rojters i AFP.


Dobro došli na european-running4all.org (“Veb lokacija"), kojom upravlja udruženje Evropska atletika (EA) (“Evropska atletika”, “mi”, “naš”). Evropska atletika ozbiljno shvaća privatnost korisnika Veb lokacije (“korisnik”, “vi”, “vama”, “vaše”). Pre dalje upotrebe Veb lokacije pročitajte tekst u nastavku da biste saznali više o našoj Politici privatnosti i načinima korišćenja vaših informacija.\nDatum izdavanja ove politike privatnosti: mart 2015\nVAŠE INFORMACIJE OBRAĐUJU SE U ŠVAJCARSKOJ I MOGU BITI SPREMLJENE I KORIŠĆENE DRUGDE, U ZAVISNOSTI OD LOKACIJE SARADNIKA, POSLOVNIH PARTNERA I DRUGIH ENTITETA KOJIMA JE DOZVOLJEN PRISTUP TAKVIM INFORMACIJAMA POD USLOVIMA OVE POLITIKE PRIVATNOSTI (A TAKVE LOKACIJE MOGU UKLJUČIVATI ZEMLJE KOJE MOŽDA NE MOGU GARANTOVATI ISTI NIVO ZAŠTITE TAKVIH PODATAKA KAO ZEMLJA IZ KOJE STE PROSLEDILI INFORMACIJE). PROSLEĐIVANJEM INFORMACIJA NAMA EKSPLICITNO PRIHVATATE TAKAV PRENOS I SVE SRODNE SVRHE.\nPrikupljanje informacija i način njihove upotrebe\nEvropska atletika prikuplja podatke prvenstveno u svrhu obezbeđivanja i poboljšavanja Veb lokacije i usluga, funkcija i sadržaja, kao i s namerom da korisnicima omogući da koriste i jednostavno navigiraju Veb lokacijom.\nEvropska atletika ne prikuplja lične podatke za identifikaciju kada pristupate početnoj strani Veb lokacije i pretražujete Veb lokaciju bez otkrivanja svojih ličnih podataka, osim kao što je opisano u ovoj Politici privatnosti ili relevantnom delu Veb lokacije i osim kolačića (vidite dole pod "kolačići").\nEvropska atletika prikuplja lične podatke za identifikaciju kada se registrujete na Veb lokaciji, kada koristite određene proizvode ili servise Veb lokacije i kada učestvujete u promocijama, nagradnim igrama ili sličnim uslugama koje sponzoriše Evropska atletika ili njen poslovni partner. Evropska atletika takođe može primiti lične podatke za identifikaciju od svojih poslovnih partnera. Uoči registracije, Evropska atletika pitaće vas za ime, adresu e-pošte i neke druge lične podatke. Kada se registrujete na veb lokaciji Evropske atletike i/ili prijavite u naše proizvode ili usluge, za Evropsku atletiku niste više anonimni.\nUkoliko za prijavu koristite naloge socijalnih mreža (Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo), Evropska atletika može primiti neke informacije iz Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo naloga, ali vi ste isključivo odgovorni za svoj celokupan odnos s Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo nalogom, uključujući bez ograničenja moguće sadržaje na veb lokacijama Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo naloga.\nUkoliko raskinete svoje članstvo s Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo nalogom i/ili raskinete vezu između Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo naloga i naše Veb lokacije, Evropska atletika izbrisaće sve podatke koje je primila iz Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo naloga o vama, ako vi to zahtevate od Evropske atletike. To možete uraditi na isti jednostavan način kao što pristupate svojim ličnim podacima za identifikaciju, kao što je definisano u ovoj Politici privatnosti. Nadalje, Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo nalog od Evropske atletike može da zatraži brisanje podataka primljenih iz aplikativnih programskih interfejsa Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo naloga u slučaju narušavanja odredbi i uslova tih sajtova.\nAko Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo nalog onemogući bilo koju vezu na našu veb lokaciju, Evropska atletika izbrisaće sve vaše podatke primljene putem korišćenja aplikativnih programskih interfejsa Google/Facebook/Twitter/LinkedIn/Yahoo naloga, osim ako se radi o osnovnim podacima korisničkog naloga ili ako ste Evropskoj atletici dali eksplicitnu saglasnost da zadrži vaše podatke.\nEvropska atletika takođe automatski prima i u evidencijama servera beleži informacije iz vašeg internetskog pregledača, uključujući vašu adresu internetskog protokola (IP adresu), kojom se identifikuje vaš računar, informacije o kolačićima Evropske atletike i strani koju ste zahtevali.\nEvropska atletika koristi prikupljene informacije u četiri opšte svrhe: za tehničku administraciju Veb lokacije, za istraživanja i razvoj s namerom postići i održavati visok nivo usluga i za informacije o klijentima (da bi prilagodila sadržaj koji vidite, ispunila vaše zahteve za određene proizvode i usluge, da bi vam slala biltene i saopštenja za javnost i da bi vas kontaktirala u vezi posebnih ponuda i novih proizvoda i usluga).\nAgregatne informacije takođe će se koristiti za prilagođavanje oglašavanja. Svojim korišćenjem Veb lokacije izričito ovlašćujete Evropsku atletiku za prikupljanje i obrađivanje vaših informacija, posebno za takvo oglašavanje i prilagođavanje Usluge. Svoju saglasnost možete povući u svakom trenutku brisanjem svog korisničkog naloga.\nEvropska atletika, kao i brojne druge veb lokacije, na vašem računaru može da postavi kolačiće i da im pristupa. Kolačić je mali skup podataka koji često sadrži anonimni jedinstveni identifikator koji se šalje vašem pregledaču iz računara veb lokacije i čuva se na disku vašeg računara.\nSvoje kolačiće Evropska atletika koristi u brojne svrhe, prvenstveno za sledeće:\nEvropska atletika može trećim stranama koje predstavljaju promocije ili obavljaju istraživanja odziva korisnika na reklame na nekim našim stranama dozvoliti da na vašem računaru postave svoje kolačiće i da im pristupaju. Upotrebu kolačića trećih strana regulišu njihove vlastite politike privatnosti, ne ova.\nKrađa identiteta i praksa koja se naziva "phishing" predstavljaju veliku brigu za Evropsku atletiku. Čuvanje informacija u svrhu vaše zaštite od krađe identiteta od najveće je važnosti. Mi od vas ne tražimo i nikada nećemo tražiti informacije o vašoj kreditnoj kartici, imenu i lozinki vašeg korisničkog naloga ili nacionalne identifikacione brojeve nezaštićenim putem ili putem nezahtevane e-pošte ili telefonske komunikacije.\nInformacije o vama Evropska atletika može da pošalje drugim preduzećima ili licima ako:\na) imamo vašu saglasnost za deljenje informacija; ili\nb) moramo da delimo vaše informacije da bismo vam obezbedili traženi proizvod ili uslugu; ili\nc) moramo da posredujemo informacije preduzećima koja posluju u ime Evropske atletike u okviru ugovora o poverljivosti; ili\nd) moramo da se odazovemo na sudske pozive, sudske naloge ili pravne procese; ili\ne) smo uvereni da je, prema našem nahođenju, neophodno potrebno da istražimo, sprečimo ili preduzmemo mere u vezi s ilegalnim aktivnostima, sumnjom na prevaru, urgentnom situacijom, koje uključuju moguće pretnje fizičkoj bezbednosti bilo kojeg lica, zbog narušavanja uslova upotrebe Evropske atletike ili drugih zakonskih zahteva.\nŽelimo da vašu upotrebu Veb lokacije prati osećaj sigurnosti. Zato smo uveli razumne tehničke i organizacione mere, namenjene zaštiti vaših informacija od slučajnog gubitka i neovlašćenog pristupa, korišćenja, menjanja ili otkrivanja. Međutim, internet je otvoren sistem, zato mi ne možemo garantovati da neovlašćene treće strane nikada neće moći da savladaju te mere ili da upotrebe vaše informacije u krive svrhe.\nAko s Evropskom atletikom komunicirate putem e-pošte, morate znati da je tajnost internetske e-pošte neizvesna. Slanjem osetljive ili poverljive e-pošte ili informacija koje nisu šifrirane, vi prihvaćate rizik takve neizvesnosti i mogućeg nedostatka tajnosti na internetu.\nVaše pravo do pristupa informacijama\nImate pravo videti informacije koje držimo o vama. Ako to želite, molimo vas da nam pošaljete e-poštu na office@european-athletics.org. Možda ćemo morati da od vas zatražimo verifikaciju vašeg identiteta i uplatu administrativne takse za obezbeđivanje kopije čuvanih informacija. U nekim slučajevima, tamo gde nam važeći zakoni o zaštiti podataka daju to pravo, možda ćemo morati odreći pristup vašim informacijama.\nAžuriranje/brisanje vaših informacija\nSvoje lične podatke možete pregledati, ispravljati, ažurirati, menjati ili brisati u bilo kojem trenutku; u tu svrhu potrebno je da se prijavite u svoj korisnički nalog na lokaciji European-athletics.org. Vašem zahtevu za brisanje vašeg naloga pokušaćemo ugoditi, ako nam nikakve zakonske obaveze ne nalažu zadržavanje zapisa. Ako želite da pregledate, ispravite, ažurirate, promenite ili izbrišete svoje podatke, pošaljite nam e-poštu na sledeću adresu: office@european-athletics.org.\nVeze na druge lokacije\nAko bilo koji deo Veb lokacije sadrži veze na druge veb lokacije, za druge veb lokacije ne važi ova Politika privatnosti. Ako odlučite da posetite lokaciju oglašivača ili kliknete na vezu treće strane, bićete preusmereni na veb lokaciju te treće strane. Mi ne nadziremo veb lokacije trećih strana, zato vam savetujemo da proverite izjave o privatnosti, objavljene na njihovim lokacijama, da biste razumeli njihove procedure za prikupljanje, korišćenje i otkrivanje ličnih podataka.\nAko roditelji ili staratelji ustanove da nam je njihovo dete prosledilo lične podatke bez njihove saglasnosti, oni mogu da izbrišu korisnički nalog (vidite: Ažuriranje/brisanje vaših informacija). Ako mi ustanovimo da nam je dete mlađe od 13 godina prosledilo lične podatke bez saglasnosti roditelja/staratelja, izbrisaćemo te podatke iz svojih arhiva.\nOva politika može da se promeni s vremena na vreme. Ako na bilo koji način promenimo Politiku privatnosti, ažuriranu verziju objavićemo na ovoj strani naše Veb lokacije. Redovno posećujte ovu stranu da biste uvek znali koje informacije prikupljamo, kako ih koristimo i u kakvim okolnostima, ako one postoje, delimo te informacije sa drugim stranama. Ako u način korišćenja vaših ličnih podataka unesemo bitne promene, obavestićemo vas objavom saopštenja na našoj Veb lokaciji.\nOvu Politiku privatnosti i sva pitanja koja iz nje proizlaze ili su vezana na nju regulišu materijalni zakoni i načela Švajcarske, bez obzira na odredbe kolizionog prava.\nMoguća osporavanja, sporove ili zahteve koji proizlaze iz ove Politike privatnosti ili su na nju vezani, uključujući njeno važenje, nevaženje, narušavanje ili raskid, rešavaće isključivo redovni sudovi kantona Vaud u Švajcarskoj, dok se žalba može predati Saveznom sudu u Švajcarskoj.


Turska policija hapsi odgovorne za napad na ambasadu SAD\nTurska policija uhapsila je do sada 121 od ukupno 167 osoba za kojima se traga zbog povezanosti s napadom na Ambasadu Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Ankari 1. februra.\nSvi uhapšeni su osobe koje se dovode u vezu sa Revolucionarnim frontom za narodno oslobođenje (DHKP-C), čiji pripadnik je izvršio teroristički napad na Ambasadu SAD-a.\nU Istanbulu su, do sada, uhapšene 54 osobe, u Ankari 33, u Mersinu osam, Antaliji sedam, Hatayu deset, Bursi šest, Gaziantepu i Konyi po četiri, Balikesiru i Canakkaleu po tri osobe, Karsu i Kutahyi po dvije, i po jedna osoba u Tekirdagu, Kocaeliju, Gumushaneu, Eskisehiru, Duzceu i Afyonkarahisaru.\nTakođer, u okviru operacije u Malatyi, Sivasu i Tunceliju privedeno je još 12 osoba.\nU operaciji u Ankari koja je trajala četiri sata, policija je zaplijenila određene dokumente i računare. U Ankari je izdata naredba za hapšenje 33 osobe, među kojima se nalazi jedan profesor poznatog Srednjoistočnog tehničkog univerziteta u Ankari (ODTU).


Novi zakon o radu: Probni rad do šest meseci, rad na određeno do dve godine!\nPrema nacrtu novog zakona o radu, čija se primena očekuje od jula, radnici će moći da idu na odmor već posle mesec dana rada, probni rad bi trajao najduže šest meseci, a zbog novog obračuna minulog rada plata bi bila manja i do 15 odsto mesečno.\nOBRAČUN - Radnoj grupi za izradu zakona Ministarstvo za rad je pre dva dana poslalo verziju u kojoj stoji da će se naknada za minuli rad računati samo na osnovu godina provedenih kod poslednjeg poslodavca. Ako zaposleni promeni firmu, minuli rad će mu praktično biti nula, a sada je zakonski minimum 0,4 odsto zarade po godini staža. Radnik koji je recimo kod prethodnog poslodavca imao 10 godina staža, a kod novog došao na platu od 50.000 dinara, svakog meseca će dobijati 2.000 dinara manje.\n- Vremenom će još dosta radnika promeniti posao, pa bi manju platu po ovom osnovu moglo da ima i više od 90 odsto zaposlenih - kažu u SSSS.


Talas opšteg poskupljenja zapljusnuo je proteklih meseci celu Evropu, a statistički podaci svedoče o inflaciji koja u mnogim zemljama nije zabeležena decenijama unazad. Istraživanje u Nemačkoj je pokazalo da građane najveće evropske ekonomije rast cena brine više i od invazije Rusije na Ukrajinu, a od inflacije strahuju i više nego od korone.\nFoto: Vlad Karkov/Sopa images, Shutterstock, Justin Ng, Profimedia / Ringier\nIz Evropske komisije stižu ohrabrujuće prognoze, a u najnovijem izveštaju se predviđa da će inflacija dostići vrhunac sredinom 2022. da bi potom usporila od jeseni. Međugodišnja inflacija u našoj zemlji je 9,6 odsto u aprilu, a EK procenjuje da će stopa ove godine biti 8,5 posto, kao i da će nakon toga opasti na 4,6 odsto sledeće godine, piše Euronews.\n"Međugodišnja inflacija u Srbiji je u februaru i martu bila veća od proseka Evropske unije, a manja nego u nekim članicama EU i to u februaru od četiri, a u martu od 11 članica. U februaru i martu međugodišnja inflacija je u Srbiji iznosila 8,8 odsto i 9,2 odsto, a u Evropskoj uniji 6,2 odsto i 7,8 odsto", navodi se u najnovijem biltenu Makroekonomske analize i trendovi (MAT) koji izdaju Ekonomski institut i Privredna komora Srbije.\nI Narodna banka Srbije i dalje očekuje da će inflacija u drugoj polovini ove godine imati opadajuću putanju. Iz centralne banke su saopštili da su na aprilsku mesečnu inflacija od 1,5 procenata, što je 9,6 posto u odnosu na april prošle godine, najviše uticali rast cena hrane i energenata.\n"Posmatrano u odnosu na isti mesec prethodne godine, cene prerađene hrane su u aprilu bile više za 11,4 posto, dok su cene neprerađene hrane povećane za 24,6 procenta. Visok međugodišnji rast cena hrane najvećim delom posledica delovanja faktora na strani ponude na koje mere monetarne politike imaju ograničen efekat - odnosno, reč je o rastu cena svih ulaznih troškova u proizvodnji hrane", naveli su u NBS.\n"Mesečni rast cena u okviru bazne inflacije iznosio je jedan posto. Za razliku od pojedinih zemalja centralne i jugoistočne Evrope koje su u režimu ciljanja inflacije, međugodišnja bazna inflacija na koju mere monetarne politike mogu u većoj meri da utiču i dalje je znatno niža od ukupne i u aprilu je iznosila 5,5 procenata. Tome je doprinela očuvana relativna stabilnost deviznog kursa i u izuzetno neizvesnim globalnim uslovima", navode u NBS.\nAustrijanci manje kupuju i traže akcije\nU Austriji je stopa inflacije u aprilu, prema prvim procenama, dostigla nivo od 7,2 odsto, što je najviša vrednost od jeseni 1981. godine. Prema istraživanju javnog mjenja Johanes Kepler univerziteta iz Linca, 92 odsto ispitanih građana reklo je da osećaju povećanje cena namirnica.\nTakođe, 49 odsto kaže da je osetilo poskupljenje robe u drogerijama, a 36 odsto rast cena građevinskog materijala.\nGotovo 30 odsto Austrijanaca planira da ograniči svoje kupovne navike, 75 odsto njih kaže da prilikom kupovine sve više traži akcije, a 59 odsto ispitanika ističe da prelazi na jeftinije alternative.\nNemci strahuju od inflacije\nBrz rast cena na mnogim područjima zabrinjava ljude u Nemačkoj više nego išta drugo, pa 40 odsto njih navodi da je njihova najveća briga inflacija, dok 34 odsto ispitanika brine ruska invazija na Ukrajinu, pokazuju rezultati javnog mnjenja koje je sprovela konsultantska firma Mekinzi, prenosi DW. Oko 40 odsto od oko 1.000 ispitanika navelo je da je njihova najveća briga trenutno – inflacija, 34 procenta navelo je rusku invaziju na Ukrajinu, a samo osam odsto pandemiju kovida 19.\nGotovo trećina ispitanih, 29 odsto,strahuje da će zbog rasta cena morati da ograniči svoj način života na nekim područjima.\nStrah od rasta cena naročito je zahvatio ljude s nižim primanjima, pa dve trećine ispitanika očekuje da će cene da rastu i u narednih 12 meseci, navodi Dojče vele.\nHrvatska oborila rekord iz 2008. godine\nInflacija u Hrvatskoj je porasla u aprilu za 9,4 posto u odnosu na isti mesec 2021. godine, ubrzavši sa martovskog nivoa od 7,3 procenta. Državni zavod za statistiku (DZS) je obavio da je to najviša stopa otkad DZS vodi tu evidenciju.\nKako prenosi agencija Hina, najviša stopa inflacije u Hrvatskoj pre ove objavljene danas bila je u julu 2008. godine u visini od 8,4 odsto. Na mesečnom nivou, potrošačke cene su u aprilu u proseku bile više za 2,6 posto, pokazuju podaci DZS-a.\nStanovanje, voda, električna energija, gas i ostala goriva su poskupeli za 8,8 posto međugodišnje, odeća i obuća za 7,5 procenata, rekreacija i kulture za 5,6, razna dobra i usluge za 5,4 posto, a alkoholna pića i duvan 1,2 procenta. Jedino su cene komunikacija u Hrvatskoj zabeležile prošlog meseca neznatan pad od 0,1 odsto na godišnjem nivou.\nU Mađarskoj najviše poskupeli hleb i piletina\nPotrošačke cene u Mađarskoj porasle su u aprilu za 9,5 odsto međugodišnje sa nivoa od 8,5 procenata u martu, objavio je danas Centralni zavod za statistiku (KSH).\nCene hrane su zabeležile rast od 15,6 odsto, pri čemu su hleb i živinsko meso poskupeli za 29,5 posto, a mlečni proizvodi za 22,5 procenata u odnosu na april 2021. godine, prenosi agencija MTI. Motorna goriva su koštala prošlog meseca 12,7 odsto više, dok su cene alkoholnih pića i duvanskih proizvoda povećane za 5,0 procenata.\nPrema prilagođenom harmonizovanom indeksu potrošačkih cena, koji omogućava poređenje inflacije između zemalja članica Evropske unije, mađarska inflacija je u aprilu iznosila 9,6 odsto, dok je bazna inflacija, iz koje su izuzete volatilne cene goriva i hrane, iznosila 10,3 procenta. Na mesečnom nivou, aprilska inflacija je porasla za 1,6 posto u Mađarskoj.\nU Rumuniji inflacija već dvocifrena\nGodišnja stopa inflacije u Rumuniji porasla je na 13,76 odsto u aprilu sa 10,15 odsto u martu, prema današnjim podacima Nacionalnog instituta za statistiku (INS).\nUsponu aprilske inflacije najviše je doprineo rast cena neprehrambenih proizvoda za 16,35 odsto, prehrambenih proizvoda za 13,54 procenta i usluga za 7,11 posto, prenosi agencija Ađerpres.Potrošačke cene u Rumuniji su u aprilu, u odnosu na mart, porasle za 3,7 procenata. Rast inflacije od početka godine iznosi 7,9 posto.\nNarodna banka Rumunije (BNR) očekuje da će inflacija iznositi 11,2 odsto na kraju drugog kvartala ove godine, 10,2 procenta na kraju trećeg i 9,6 odsto na kraju četvrtog tromesečja 2022, prema Kvartalnom izveštaju o inflaciji rumunske centralne banke.\nInflacija Evropa Građani Rast cena\nNOVI, JAČI TALAS INFLACIJE HARA EVROPOM U Austriji, Francuskoj i Nemačkoj cene nisu nikada brže rasle, a nova poskupljenja najavljuju se za leto


Asijer Iljaramendi - Blic Sport\nPametno poslovanje tima iz San Sebastijana: Iljaramendi se vratio u Sosijedad\nDosadašnji fudbaler Real Madrida Asijer Iljaramendi vratio se u matični Sosijedad iz San Sebastijana, objavio je klub iz Baskije.\nReal prihvatio ponudu Bilbaa, ali Iljaramendi odbio da pređe\nFudbaler Reala Asijer Iljaramendi odbio je ponudu Atletik Bilbaa, rekao je trener madridskog kluba Karlo Anćeloti.\nAnćeloti se ne odriče Baskijca: Iljaramendi ostaje u Realu\nMadridski Real nema nameru da u januarskom prelaznom roku pusti veznog igrača Asijera Iljaramendija, koji je važan deo tima, rekao je danas trener Madridjana Karlo Anćeloti.\nMilan želi Iska i Iljaramendija\nItalijanski fudbalski klub Milan želi u januarskom prelaznom roku da dovede na pozajmicu igrače madridskog Reala Asijera Iljaramendija i Iska.\nKao u nekom lošem Anćelotijevom snu: Iljaramendi u kostimu Betmena beži od bika\nReal Madrid je glavni pretendent za titulu šampiona u Primeri i moraće dobro da se potrudi kako trofej ne bi otišao u ruke gradskog rivala Atletika ili Barselone. Dok su ostali igrači "kraljevskog" kluba u pripravnosti, mladi vezni fudbaler Asijer Iljaramendi našao se na ulicama Aspetije obučen u dresu Betmena, a za njim je trčao bik... Znamo zvuči smešno i nestvarno.