Rusija će dominirati evropskim tržištem gasa narednih 20 godina – The PRESTIGE\nMercedes i Tojota otvaraju fabrike u Srbiji? prije 6 satiLagard dobija podršku ključnih saveznika za povećanja kamatne stope prije 7 satiOko 10 odsto domaćinstava posjeduje kripto imovinu prije 7 satiMađarska uvodi novi porez bankama, telekomunikacijama, trgovinama… prije 7 satiViše od milijardu dolara kazni Glencoru zbog podmićivanja prije 7 satiSvijetu prijeti nestašica hrane za deset do 12 mjeseci? prije 7 satiRusija će plaćati spoljni dug u rubljama prije 6 satiSberbank i zvanično počinje da posluje pod imenom Atos bank prije 6 satiWall Street porastao nakon objave zapisnika Feda prije 6 satiAzijska tržišta: Oprezna trgovina u atmosferi rasta kamatnih stopa prije 6 sati\nRusija će dominirati evropskim tržištem gasa narednih 20 godina\nTržište 02.03.2017. evropsko tržište, gas, gasprom, Rusija\nRuska gasna kompanija Gasprom povećala je udio na evropskom tržištu gasa na rekordnih 34 odsto u prošloj godini\nTo znači da će Rusija ostati najveći snabdjevač Evrope gasom do 2035. godine, prema procjenama naftnih kompanija Royal Dutch Shell i British Petroleum.\n– Evropi smo prošle godine isporučili 179,3 milijarde kubnih metara gasa, što je za 12,5 odsto više nego u 2015. godini. Naš tržišni udio na evropskom tržištu je porastao na 34 odsto – izjavio je zamjenik direktora Gasproma Aleksandar Medvedev.\nEvropa je uvijek bila i nastaviće da bude prioritetno tržište za Gasprom, koji će ove godine, prema njegovim riječima, prodavati gas po cijeni između 180 i 190 dolara za hiljadu kubnih metara, što je skok u odnosu na prošlogodišnju cijenu od 167 dolara.\nAnglo-holandska kompanija Royal Dutch Shell saopštila je nedavno da će Rusija nastaviti da bude glavni snabdjevač Evrope gasom barem do 2035. godine, pridruživši se tako procjeni britanskog BP iz januara.\nU 2016. godini Evropa je, osim uvoza ruskog gasa, uvezla i 24 odsto gasa iz Norveške, 13 odsto tečnog prirodnog gasa i 11 odsto iz Alžira.\nSnažan pad nafte usljed porasta američkih zaliha\nEU zabranila: Nema više “biljnog sira” i “mlijeka od soje”\nTviter bi da naplaćuje “cvrkutanje“


Katalonija: Zakuvava se – kolone traktora, okupacija škola - B92\nReferendum je zakazan za 1. oktobar, a njegovo održavanje želi da spreèi španska vlada.\nProteste je organizovao najveæi katalonski sindikat poljoprivrednika, Unio de Pegesos, koji navodi da je cilj tih protesta borba za demokratiju i slobodu, prenosi AP.\nPristalice nezavisnosti Katalonije "okupirale" su nekoliko škola u Barseloni, koje su odreðene da budu biraèka mesta na spornom referendumu o nezavisnosti te španske pokrajine, javlja AFP.\nS druge strane, dodaje agencija, "platforma škola otvorenih za referendum" objavila je na Tviteru fotografije nekoliko "okupiranih biraèckih mesta".\nViše od 2.300 glasaèkih mesta spremno je za referendum o nezavisnosti u Kataloniji, koji æe se održati u nedelju, saopšitla je ranije regionalna vlada Katalonije.\nPortparol Vlade Žordi Turul rekao je novinarima da æe u Kataloniji biti 2.315 glasaèkih mesta, a da æe uprkos pritiscima centralne španske vlade u Madridu, oko 7.200 ljudi biti ukljuèeno u održavanje referenduma zakazanog za 1. oktobar.\nNepoznata osoba bacila je ranije zapaljivu napravu na stanicu španske policije u Igualadi, na 50 kilometara od Barselone, nakon što je policija u tom mestu zaplenila glasaèke listiæe i kutije i najavila da æe u nedelju spreèiti održavanje referenduma o nezavisnosti u Kataloniji.\nHina prenosi da je policija objavila da je naprava baèena noæas na zgradu u Igualadi i da nema materijalne štete niti povreðenih.\nJedna španska konzervativna grupa postavila je veliku glasaèku kutiju u centru Madrida i pozivala graðane da glasaju da li Katalonija treba da ostane deo Španije.\nDanašnju protestnu akciju na poznatom madridskom trgu Puerta del sol organizovala je grupa "Neka te èuju", dva dana pred najavljeni referendum o nezavisnosti Katalonije koji centralne vlasti u Madridu pokušavaju da spreèe, navodi Asošiejted pres.\nGrupa "Neka te èuju" ranije je organizovala demonstracije protiv abortusa i gej brakova, a njen predsednik Ignjasio Arsuaga rekao je da bi svi Španci, a ne samo Katalonci, trebalo da imaju moguænost da glasaju o nezavisnosti Katalonije i dodao da je on za jedinstvo zemlje.\nNa improvizovanom glasanju u Madridu nekoliko hiljada ljudi je ubacilo glasaèke listiæe, a veæina se opredelila za ostanak Katalonije u sastavu Španije, saopštili su organizatori akcije.\nŠpanska policija saopštila je juèe da je zaplenila više od šest miliona glasaèkih listiæa i koverata, kao i 100 glasaèkih kutija u Igualadi u okviru nastojanja zvaniènog Madrida da blokira zabranjeni referendum o nezavisnosti Katalonije, preneo je AFP.\nNavedeno je da su glasaèki listiæi najnoviji u nizu mnogih predmeta koje je policija zaplenila u akciji spreèavanja održavanja referenduma o nezavisnosti severoistoènog španskog regiona Katalonije koji je zakazan za 1. oktobar.\nŠpanska centralna vlada smatra da je glasanje na referendumu nelegalno i koristi sudove i policiju kako bi spreèila da se ono održi.\nŠpanska vlada ponovo je obeæala da æe zaustaviti referendum, za koji tvrdi da je neustavan.


Dušica Bojić: Knjige su se palile za vreme nacista - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs DATUM I VREME: 15.10.2019. 16:38\nReagovanje na nasilje Đilasovaca\nDušica Bojić, Foto: Printscreen youtube\nReagujući na sinoćnje događaje tokom promocije knjige zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića „Knjiga o Beogradu”, direktorka Istorijskog muzeja Srbije Dušica Bojić ocenila je da se radi o sramnom postupku pojedinih građana.\n– Istorija pamti da su se knjige palile za vreme nacista i drugih autokratskih režima. Da li se na kraju druge decenije 21. veka odmaklo od loših navika u pokušaju rušenja režima? Sramno je i nedopustivo ponašanje pojedinih građana da u vreme promocije knjige udaraju i vređaju ljude koji su prisustvovali istoj promociji – kazala je Dušica Bojić.


Dogovor sa Iranom sve bliži?\n29 mart, 2015\nIranska delegacija u Lozani\nDiplomate koje danas pregovaraju u Lozani, u Švajcarskoj, navode da je Iran pokazao spremnost da smanji broj nuklearnih centrifuga kojima operiše na ispod 6.000 i da većinu svojih zaliha osiromašenog uranijuma pošalje na skladištenje u Rusiju.\nSAD i pet drugih svetskih sila sve su bliže postizanju dogovora sa Iranom o ograničavanju nuklearnog programa Teherana, ali tek treba da usaglase konačne uslove sporazuma.\nU zamenu za to, zemlje koje pregovaraju s Iranom - Velika Britanija, Kina, Francuska, Rusija, Nemačka i SAD - navodno razmatraju da dozvole Teheranu da sprovodi ograničene, strogo praćene nuklearne probe u medicinske svrhe u podzemnom postrojenu Fordau.\nMeđutim, zvaničnici koji prate pregovore tvrde da postoje još neka pitanja koja je potrebno rešiti ukoliko Iran i šest svetskih sila žele da postignu dogovor do krajnejg roka, koji su sami sebi postavili, a koji ističe u utorak.\nPregovori sa Iranom u završnoj fazi\nPribližava se krajnji rok za sporazum sa Iranom\nPregovori sa Iranom se nastavljaju


Kostarika je pobednik, Holandija je u polufinalu! - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Sport Fudbal Kostarika je pobednik, Holandija je u polufinalu!\nKostarika je pobednik, Holandija je u polufinalu!\nponedeljak, 07 jul 2014 17:32\tMilan\nReprezentacija Holandije plasirala se u polufinale Svetskog prvenstva u Brazilu posle boljeg izvođenja penala u duelu sa Kostarikom. "Tikosi" su odigrali utakmicu života i tako kupili svet bez obzira na to što nisu uspeli da dosanjaju svoj san.\nFudbalska drama u poslednjem četvrtfinalu SP u Brazilu završena je pobedom Holandije koja je tek posle boljeg izvođenja penala, rezultatom 4:3, eliminisala hrabru Kostariku i plasirala se u polufinale! Uprkos neefikasnosti, fudbalska publika širom planete u susretu Holandije i Kostarike videla je vrhunski meč pun sjajnih poteza, a posebno je darežljiv bio golman Kejlor Navas.\nNeverovatni čuvar mreže "autsajdera" Kejlor Navas najzaslužniji je što nakon prvih 45 minuta u mreži 'Tikosa' nije završio neki od pokušaja 'Lala'.Upravo je u prvom poluvremenu Holandija najviše pretila, i to preko Robina van Persija i Veslija Snajdera, ali je Navas po pravilu bivao na pravom mestu i uspevao da interveniše.\nDrugih 45 minuta donelo je pravu rovovsku borbu uz malo šansi na obe strane, Holandija je bila konkretnija, dok su Kostarikanci pretili iz kontranapada. Završnica susreta u potpunosti je pripala izabranicima Luja Van Gala ali je ponovo Kejlor Navas uspevao da otkloni opasnost kada je bilo "gusto" baš kao što je to učinio u 83. minutu.\nTaj momenat doneo je sjajnu priliku za Holandiju, kada je Snajder iz slobodnog udarca iskosa sa leve strane pogodio stativu, a nedugo zatim i Persi je zapretio, ali je Navas bio siguran. Nadoknada vremena donela je neviđenu gužvu ispred gola Kostarike, a loptu je sa gol linije izbacio Jeljcin Teheda, a ona je zatim pogodila prečku, pa su krajnjim naporima 'Tikosi' sačuvali svoju mrežu i meč je otišao u produžetke.\nPrvi produžetak predstavljao je nastavak onoga što smo imali prilike da gledamo u samoj završnici regularnog toka susreta.Reprezentacija Holandije delovala je svežije i bila odlučnija u fazi napada a novi bljesak Kejlora Navasa usledio je u 93. minutu kada su Holanđani imali dva vezana kornera.Posle prvog izvedenog lopta je došla na glavu Arjenu Robenu koji gađa u donji desni ugao gola Kostarike ali Kejlor Navas krajnjim naporom, suprotnom rukom, sprečava da lopta uđe u gol.\nPosle "reprize" Navas je napravio jednu od retkih grešaka na tekućem Mundijalu pošto je pogrešno procenio let lopte i umalo "prosuo sakupljeno mleko". Tom prilikom došlo je i do povrede golmana Levantea ali je zebnja Kostarikanaca uminula kada je Navas stao na noge nakon ukazane lekarske pomoći. Do kraja prvog produžetka Holandija je konstantno držala gol Kostarike pod opsadom ali još jednu stopostotnu priliku za postizanje gola nije dobila.\nU kratkoj pauzi između dva produžetka Van Gal je iz rukava izbacio svoju poslednju kartu. Na teren je poslao Klasa Jana Huntelara koji je na teren poslat sa zadatkom da reši pitanje pobednika.Za razliku od prvog produžetka kada je Holandija nije dozvoljavala protivniku da diše, u drugom je Kostarika u više navrata stizala i do kaznenog prostora i pretila "Lalama" a najbolju priliku na utakmici "Tikosi" su propustili u 117. minutu kada je Urenja sve uradio kako treba, šutirao u dalji ugao golmana Holandije ali je ovaj krajnjim naporom nogom izblokirao udarac i sačuvao mrežu.\nBaš kao i u završnici regularnog toka meča, sreća je ponovo bila saveznik Kostarikanaca u poslednjim trenucima drugog produžetka. Četiri miliona Kostarikanaca sigurno je zanemelo u 119. minutu utakmice kada je lopta došla do Snajdera a onda završila na prečki posle udarca prvotimca Galatasaraja. Kada je Luj Van Gal shvatio da će meč biti završen bez golova, izvršio je posve interesantnu izmenu. Na gol je poslao golmana Tima Krula koji je trebalo da bude adut "Lala" u penal seriji.Posle svega viđenog, odluka o poslednjem putniku u polufinale morala je da padne u penal seriji.\nHolandija - Kostarika 0:0 (4:3 nakon penala)\nStadion: "Fonte Nova. Sudija: Ravsan Irmatov (Uzbekistan)\nHolandija: Silesen (od 120+1 Krul), Martins Indi (od 106. Huntelar), Vlar, De Vrij, Kajt, Vajnaldum, Snajder, Blind, Roben, Van Persi, Depaj (od 76. Lens).\nKostarika: Navas, Umanja, Gonzalez, Akosta, Dijaz, Borges, Teheda, Gamboa (od 79. Miri), Bolanjos, Kembel, Ruiz.\nBorges 1:0 - Van Pesi 1:1\nRuiz 1:1 - Roben 1:2\nGonzales 2:2 - Snajder 2:3\nBolanjos 3:3 - Kajt 3:4\nReprezentacija Holandije sastaće se u polufinalu sa selekcijom Argentine dok Kostarikanci ostaju junaci Mundijala uprkos činjenici da su ostali bez senzacije.


Kolombo (10k): Zekić i Zlatanović do titule\n– February 21, 2015Posted in: ITF/CH\nSrpski teniseri Miljan Zekić i Arsenije Zlatanović proveli su tri nedelje u Kolombu (Šri Lanka, 10k) i svake nedelje su beležili sve bolje i bolje rezultate, posebno Zekić, a poslednju nedelju su krunisali titulom u dubl konkurenciji.\nZlatanović je na prvom turniru ispao već na startu od Sumita Nagala iz Indije (ATP 1327) sa laganih 6-2, 6-1, dok je Zekić kao 3. nosilac poražen u polufinalu od 1. nosioca, Ruija Mašada iz Portugala (ATP 270) sa 6-2, 6-2. U dublu su poraženi u prvom kolu od 4. nosilaca, američko-novozelandske kombinacije Doum/Maklohlan sa 6-4, 3-6, 10-5.\nZa drugi turnir, Arsenije je bio prijavljen, ali je nekoliko dana pred početak turnira otkazao učešće i onda zatražio vajld kard za kvalifikacije, verovatno da bi pokušao pronaći formu, ali je kao prvi nosilac poražen u prvom kolu od Džesona Patrombona sa Filipina sa 6-0, 7-5. Zekić je i na ovom turniru bio postavljen za drugog nosioca, a ovaj put je otišao korak dalje, do finala. Na putu do finala je bio ubedljiv, nije izgubio ni set. Pobedio je Kanga iz Koreje sa 6-1, 6-2 (ATP 1097) u prvom kolu. U drugom kolu, Šenenberg iz Nemačke (ATP 811) mu je predao pri rezultatu 6-1, 3-1. Četvrtfinale je prošao sa 6-2, 6-4, za protivnika je imao Sandera Žila iz Belgije (ATP 786). U polufinalu je sa 6-3, 6-3 bio bolji od Mohita Majura Džajaprahaša iz Indije (ATP 917), a u finalu je poražen od prvog nosioca Mašada sa 6-2, 6-1). U dublu, Zekić i Zlatanović su kao 4. nosioci poraženi u polufinalu od 1. nosioca, Žila iz Belgije i Huanga iz Tajpeha sa 6-4, 6-4.\nNa trećem i poslednjem turniru koji su odigrali naši teniseri u Šri Lanki, Zlatanović nije igrao singl, a Zekić je opet kao treći nosilac poražen u finalu od istog protivnika kao i na prethodna dva turnira, Mašada iz Portugala, ovaj put drugog nosioca sa 6-0, 6-3. Na putu do finala, Zekić je pobedio Žinoa iz Kanade (ATP 1241) sa 6-3, 6-4, Džajaprahaša iz Indije (ATP 917) sa 6-4, 7-6(1), Rekudera iz Francuske (ATP 960) sa 6-4, 6-3 i u polufinalu Duk Hi Lija iz Koreje (ATP 501) sa 6-4, 1-6, 7-5. Zekić i Zlatanović su u dublu ovaj put došli do druge zajedničke titule u karijeri. Oni su kao 4. nosioci u prvom kolu bili bolji od nemačke kombinacije Altmajer/Šenenberg sa 6-7(6), 6-3, 11-9. U četvrtfinalu su sa imali lakši posao protiv dobitnika vajld karda, Kalijanda Ponača iz Indije i domaćeg tenisera Trangaradže, koje su pobedili sa 6-1, 6-2. U polufinalu su sa 6-7(2), 6-4, 10-6 bili bolji od drugih nosilaca i osvajača prethodnog turnira u Šri Lanki, Salabe i Šatrala iz Češke. U finalu su se osvetili američko-novozelandskoj kombinaciji, Doum/Maklohlan od kojih su bili poraženi na prvom turniru. Zekić i Zlatanović su 6-2, 6-4 bili bolji od trećih nosilaca.\nZekić je sa ova dva finala iz Šri Lanke odigrao ukupno 18 finala u karijeri u singlu, a ostao je na 10 osvojenih titula do sada. U dublu je odigrao 36 finala, a titula iz Šri Lanke mu je ukupno 18. u karijeri. Miljan se trenutno nalazi na 385. mestu ATP liste u singlu, a bodovi osvojeni na ovim turnirima doneće mu skok negde oko 345. pozicije. U dublu je trenutno 660. na ATP listi, a za dve nedelje će se naći oko 563. pozicije.\nZlatanoviću je ovo peto finale u dubl konkurenciji, treće sa Zekićem u paru, a do sada je osvojio samo jednu titulu, pre skoro pet godina, na turniru u Bosni i Hercegovini, upravo sa Miljanom Zekićem. Trenutno se nalazi na 1179. mestu u dubl konkurenciji, a za dve nedelje će se naći oko 850. mesta na ATP listi najboljih dubl igrača sveta.\nOba tenisera će napraviti pauzu nedelju dana, pa će odigrati nekoliko turnira u Turskoj, prvi počinje od 2. marta.


Srbija bez još jednog slobodnog lista – ugašene Vranjske\nNovine Vranjske, kao i portal Vranjske, više ne postoje. To je u ponedeljak objavio vlasnik i glavni i odgovorni urednik tog nedeljnika Vukašin Obradović. Poreska i druge inspekcije već nedeljama borave u Vranjskim, a kompanija koja izdaje nedeljnik mora u stečaj, rekao je on. Gašenje Vranjskih izazvalo je burnu reakciju kolega, protest novinara ispred Vlade, štrajk glađu vlastnika lista, reakciju strukovnih udruženja, Vlade, premijerke...\nVranjske su izlazile 23 godine. Ukupno je štampano 1.069 brojeva. Opstale su i u vremenu diktature Slobodana Miloševića, i godinama u surovim uslovima srpskog medijskog tržišta nakon toga.\nIz te redakcije su inače prethodnih meseci stizala upozorenja da su pod pritiskom, da se povlače oglašivači, a da na medijskim konkursima ostaju bez novca. No, država je na to samo odgovarala da se iz medija povukla, a pravila reguliše liberalno tržište.\nVukašin Obradović, koji je donedavno bio i predsednik Nezavisnog udruženja novinara Srbije, u ponedeljak je u znak protesta zbog gašenja svojih novina započeo štrajk glađu. No, nakon što mu je pozlilo i nakon što je hitna pomoć dva puta dolazila, prebačen je u bolnicu. Ubrzo je poslušao preporuku lekara i apel kolega koje su se okupile u Beogradu u znak podrške Vranjskim i njemu, i prekinuo štrajk. Iz bolnice je izašao na sopstveni zahtev.\nOn se otvorenim pismo obratio Poreskoj upravi i direktorki filijale te institucije u Vranju u kom joj je postavio pitanja u vezi s gašenjem "Vranjskih".\nPoreska kontrola - nakon intervjua\nU pismu se, između ostalog, navodi i da su po objavljivanju intervjua s bivšim direktorom Poreske uprave filijale u Vranju, pre tri meseca, novinari redakcije dobili neformalne informacije da će Vranjske biti podvrgnute inspekcijskoj kontroli, a da poreznici imaju zadatak da pronađu nedostatke u poslovanju.\nVukašin Obradović, vlasnik lista Vranjske (Medijacentar Beograd, www.mc.rs)\nObradović tvrdi da kada je inspekcija posetila Vranjske i da je vrlo brzo zatim usledila i druga inspekcijska kontrola, iako je list dobio rok od 30 dana za uklanjanje nedostataka, koji nije istekao. Poreznici su u list ušli bez prethodne najave i upozorenja, pod objašnjenjem da su postojali razlozi "za neodložno postupanje i bojazan da bi obaveštavanje umanjilo ostvarenje cilja poreske kontrole".\n“Vranjske su postojale 23 godine i novinari su uprkos pritiscima koje su trpeli nastavljali da rade svoj posao poštujući profesionalne standarde i Etički kodeks novinara Srbije. O tome svedoči i činjenice da u poslednjih par godina predstavnici lokalnih vlasti nisu tražili demanti, niti su Vranjske bile tužene zbog svog izveštavanja”, piše Obradović.\nOn je podsetio da je taj list od osnivanja 1994. godine trpeo razne vrste pretnji i pritisaka, da su prostorije više puta obijane i da to nije istraženo, da je prećeno i njemu, i njegovoj porodici, i kolegama, da mu je auto dva puta oštećen. Vranjske su, tvrdi, od osnivanja poštovale zakon i radile na transparentan način.\nSkup podrške kolega\nU utorak uveče, ispred zgrade Vlade Srbije okupili su se novinari i drugi građani i javne ličnosti, u protestu zbog gašenja Vranjskih.\nKako je prenela N1, ispred Vlade okupilo se oko 200 ljudi, a podršku Vranjskim i Obradoviću došli su da pruže kolege novinari Dragoljub Draža Petrović, Vesna Mališić, Tamara Skroza, Danica Vučinić, Antonela Riha, Tatjana Vojtehovski, ali i pisac Marko Vidojković, poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić, predsednik DS-a Dragan Šutanovac, lider Levice Srbije Borko Stefanović, samostalni poslanik i politički analitičar Đorđe Vukadinović, direktorka Centra za evroatlantske studije Jelena Milić, advokat Božo Prelević, predstavnici Inicijative "Ne da(vi)mo Beograd"...\nNa skupu su govorili izvršni direktor fondacije “Slavko Ćuruvija” Ilir Gaši, članica Saveta za štampu Tamara Skrozza i novinar BIRN-a Slobodan Georgiev.\nGaši je ocenio da se Vukašin Obradović pobunio u ime svih novinara koji su proteklih meseci i godina trpeli strašne pritiske na različite načine. "Slučaj Vranjskih i Vukašina Obradovića ni na koji način nisu usamljeni incident, nisu usamljeni gest očajnika. Reč je o jednom čoveku i mediju koji je istrpeo stravične posledice medijskih politika vodjenih u Srbiji", rekao je Gaši.\nNovinarka Tamara Skrozza ocenila je da je protest "pobuna svesti da smo još živi, da nas još nisu pobili, da još nismo pocrkali" i zamolila novinare da "subinu slobode govora" uzmu u sopstvene ruke zbog građana i građanki.\n"Šaljemo im poruku da ima nas koji cene ono što je Vukašin radio svih ovih godina", kazao je Georgiev koji je dodao da ljudi u Vranju "teško žive" i da su "potpuno uništeni".\nVlada: Država je davala novac\nVlada Srbije je saopštila da se, kad je reč o gašenju nedeljnika Vranjske, ne radi o gušenju slobode medija, slobodne reči ili kritičkog mišljenja, imajući u vidu iznose koje su te novine dobijale od od Vlade.\nKako se navodi u saopštenju Vlade, medijska strategija koja je pre tri godine doneta uz široku saglasnost medijskih udruženja, civilnog sektora i međunarodnih institucija, definisala je povlačenje države iz medija.\nNavodeći kada su i koliko novca Vranjske dobijale od države poslednjih godina, Valda je zaključila da nije reč o gušenju medija, već o problemu njihovog finansijskog opstanka, koji postoji u čitavom svetu.\nBrnabić: Problem finansiranja medija postoji svuda u svetu\n"Ja nisam sigurna na koji način Vlada Republike Srbije može da pomogne, ne znam koliko Vlada može da da subvencije lokalnom mediju. Svakako nisam osoba koja je najpozvanija da priča o tome", rekla je premijerka Ana Brnabić povodom gašenja Vranjskih.\nOna je ocenila da je finansiranje medija, a posebno održivo finansiranje medija, problem svuda u svetu.\n"Ja sam o finansiranju i održivosti medija, koji su važni, razgovarala i sa predstavnicima evropskog parlamenta i složili smo se da je to svuda problem", rekla je Brnabić, a prenose beogradski mediji.\nI ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević kaže da mediji moraju samostalno da postoje na tržištu u svirepim uslovima i da se bore za sponzore i finansijere, a pre svega za svoj kvalitet kako bi imali tiraž.\nNUNS i NDNV: Finansiraju se režimski mediji\nNezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) saopštili su da saopštenje Vlade Srbije nije odgovorila ni na jedno od gorućih pitanja i problema u medijskoj sferi, a koji za posledicu imaju, između ostalog, i gašenje Vranjskih.\n"To što predstavnici vlasti ne shvataju smisao Zakona o javnom informisanju i medijima pokazuje ne samo ovo saopštenje nego i to što je vlast ovaj proces pretvorila u svojevrsnu karikaturu, odnosno u mehanizam za finansiranje režimskih medija koji igraju ulogu njene PR službe, a da članove komisija čine, u velikoj većini, nestručne i politički instruisane osobe koje samo izvršavaju prethodno donesene političke odluke", piše u saopštenju NUNS-a i NDNV-a.\nRedakcija ugašenog nedeljnika i internet portala "Vranjske" ocenila je da je saopštenje Vlade Srbije o tome koliko je njihov medij dobio novca na konkursima "licemerno i cinično".\n“Danas“ nudi da štampa Vranjske\nPoslovodstvo i redakcija lista Danas objavili su da su spremni da pomognu kolegama iz Vranja i da svake nedelje, dok se ne prevaziđe trenutna situacija, kao podlistak štampa Novine Vranjske u okviru tog dnevnog lista.\nSmatramo da je gašenje jednog od najznačajnijih lokalnih medija, koji je 23 godine uspešno odolevao nedaćama koje su pratile i prate novinarstvo Srbiji, udarac na već krhku slobodu štampe, te da je vrlo bitno da Vranjske nastave da izlaze kao jedan od svetionika sve malobrojnijih slobodnih medija, objavio je Danas.\nNovine Vranjske su odavno prevazišle lokalni karakter i postale simbol objektivnog informisanja, kao što je i Vukašin Obradović hrabro i časno predvodio Nezavisno udruženje novinara Srbije boreći se godinama za slobodu svih medija i novinara u Srbiji, navodi se u saopštenju redakcije Danasa.


Чланци поређани по датуму: subota, 06 februar 2021 - AGROPRESS - Udruženje novinara za poljoprivredu\nsubota, 06 februar 2021 09:55\nRusa - nije čarobni štapić ali pomaže kod mnogih bolesti\nsubota, 06 februar 2021 09:50\nKaravan zimnice na najmodernijoj pijaci\nPijačni „Karavan zimnice“ ovog vikenda, u subotu i nedelju, 06. i 07. februara „seli se“ na jednu od najmodernijih pijaca – „Palilulu“ .\nSunčani i topli dani vikenda, biće prava prilika da posetioci pijace Palilula, pored raznovrsne i bogate ponude, posete i tradicionalni „Karavan zimnice“ u periodu od 08 do 16 časova.\nOvog vikenda, svi posetioci i ljubitelji domaće zimnice, imaće priliku da kupe domaće proizvode pripremljene po tradicionalnoj recepturi i uživaju u njima. Na „Karavanu zimnice“, poljoprivredni proizvođači će se predstaviti sa svojom slatkom i slanom zimnicom, medom, raznim vrstama ajvara, domaćim sokovima, kompotima, pekmezima i drugim domaćim proizvodima.\nPonuda pijace Palilula, zadovoljava ukus i kriterijume čak i najprobirljivijih kupaca, jer se mogu snabdeti i proizvodima koje nije moguće kupiti na drugim mestima.\nOrganizacijom „Karavana zimnice“, JKP „Gradske pijace“ pokazuje da u svakom segmentu brine o potrebama savremenog potrošača, da predstavlja značajnu kariku u plasmanu autentičnih domaćih proizvoda. Karavani zimnice tokom sezone menjaju lokacije, kako bi tradicionalna zimnica, pripremljena od visokokvalitetnog lokalno gajenog povrća i voća, bila dostupna sugrađanima u svim delovima grada.\nJKP „Gradske pijace“, koje neguje visok stepen odgovornosti kako prema kupcima tako i prema prodavcima, podseća posetioce beogradskih pijaca da ostanu odgovorni, da održavaju preporučenu fizičku distancu, kao i da nose zaštitne maske.\nIzvor:JKP Beogradske pijace\nsubota, 06 februar 2021 09:38\nsubota, 06 februar 2021 09:34\njan 05, 2018 119878 Teška\napr 20, 2018 69663 Ovčarstvo\nmar 21, 2018 67431 Šumarstvo\nsep 04, 2020 18784 Priključne mašine\njan 26, 2018 17162 Obnovljivi izvori energije (OIE)


Takođe, smatra on, da je nedopustivo da se ne koristi puno predviđeno vreme zakazano za suđenje već da glavni pretresi sveukupno traju pola sata.\nJedan od primera kako se u Srbiji procesi odugovlače jeste slučaj kriminalne grupe koju je predvodio optuženi Radosav Cvijović za šverc kokaina. Naime, grupa koju je predvodio "novosadski Eskobar" u Češkoj je već osuđena uz iste dokaze, dok je u Srbiji tek potvrđena optužnica.\nRadosav Cvijović, poznatiji kao Cvika ili "novosadski Eskobar", optužen je za šverc kokaina i trenutno se nalazi u kućnom pritvoru, dok su članovi njegove grupe osuđeni u Češkoj\nTužilac je na skupu ukazao da je evidentno i to da krivični postupci u predmetima zajedničkih međunarodnih istražnih timova neuporedivo kraće traju u zemljama Zapadne Evrope u odnosu na Srbiju, a radi se o potpuno istim dokazima koji su validni u svim zemljama.\nTakođe, stav Tužilaštva za organizovani kriminal, kazao je Nenadić, jeste da se postupci mogu skratiti između ostalog i zaključenjem sporazuma o priznanju krivičnog dela, jer se time suđenje završava za kraće vreme, a time se umnogome smanjuju troškovi krivičnog postupka.\nInače, optuženi Radosav Cvijović i njegov zet Slavko Pavkov od oktobra prošle godine nalaze se u kućnom pritvoru, dok članovi njegove grupe već služe kaznu.\n- U praksi Tužilaštva za organizovan kriminal pokazalo se da je pritvor najčešće trajao samo dok traje istraga, kao i da se čim se pritvor ukine počinje sa opstruisanjem postupka, na taj način što se isti odugovlači, okrivljeni naizmenično izbegavaju da dolaze na zakazane glavne pretrese, da bi se zatim naizmenično i pojavljivali, zloupotrebljavajući na taj način prava koja imaju u krivičnom postupku, često bez opravdanja izostanka, a sve kako im ne bi bio određen pritvor jer se on po pravilu ne određuje samo na osnovu jednog izostanka i tako ulazimo u začarani krug. Ovakva je situacija pogotovo u predmetima u kojima postoji veliki broj okrivljenih, što je najčešće u predmetima za krivična dela organizovanog kriminala - objasnio je Nenadić.\nTužilac je napomenuo da zamena mere pritvora merom zabrane napuštanja stana nije nešto što je sprečavalo okrivljene da ne opstruišu krivični postupak, prostim odugovlačenjem trajanja istog ili kršenjem izrečene mere, te se stoga pritvor samo u naročito opravdanim slučajevima, uz brižljivo razmatranje stanja u spisima predmeta i okolnostima, koje u konkretnom slučaju postoje, može zamenjivati blažim merama.\nKriminalci od pranja novca zaradili više od 57 MILIONA EVRA\nKriminalcima oduzeta imovina\nOd 2009. godine, kada je Zakon o oduzimanju imovine proistekle krivičnim delom stupio na snagu, pa do polovine 2017. godine, prema zahtevima Tužilaštva za organizovani kriminal privremeno je oduzeto 188 zgrada, kuća ili stanova, 30 poslovnih prostora, 40 garaža, 69 katastarskih parcela zemljišta, 39 automobila, kamiona ili plovila i jedna benzinska pumpa. Oduzeta je gotovina u iznosu od 1.468.132, 34 evra, 4.544,75 dolara i 1.976.740,33 dinara, kao i akcije i udeli u sedam preduzeća. Trajno su u, istom periodu, oduzeti 21 nekretnina, tri poslovna objekta, dve garaže, devet automobila i kamiona...\nZakon o oduzimanju imovine stečene kriminalom


Ovo je dvanaesta nagrada za ovaj film, po scenariju Vladislave Vojnović a u produkciji Luks filma. Princ od papira se do sada našao u zvaničnim selekcijama 46 svetskih festivala.\nU isto vreme, Kostićev kratki dokumentarni film Građanin ker, takođe u produkciji Luks filma, prikazan je sa uspehom na rimskom festivalu mediteranskog filma (Medfilm), koji je jedan od najznačajnijih filmskih festivala u Italiji. Film je prikazan u dokumentarnoj selekciji Open eyes award, sačinjenoj mahom od dugometražnih filmova.\nGrađanin ker premijerno je prikazan na 54. Festivalu kratkometražnog i dokumentarnog filma u Beogradu, a potom je obišao oko petnaest međunarodnih festivala, od Evropskog festivala kratkog filma u Peskari, preko „Balkan Snapshots“ u Amsterdamu do Briselskog međunarodnog filmskog festivala.


BiH nije u stanju da štiti ljudska prava svojih građana\nO tome koliko Bosna i Hercegovina sa postojećom situacijom u oblasti zaštite osnovnih prava i sloboda čovjeka može biti kandidat za članstvo u EU, za našu emisiju govori dr. Lada Sadiković, vanredna profesorica na Fakultetu kriminalističkih nauka Univerziteta u Sarajevu.\nRSE: Zaštita ljudskih prava i temeljnih sloboda jedan je od uslova za pristupanje Bosne i Hercegovine euroatlantskim integracijama. U posljednje dvije godine njihovo ostvarivanje se vezuje uz obavezu države da provede presudu Evropskog suda za ljudska prava, odnosno da Ustav uskladi sa članom 1. Evropske konvencije o ljudskim pravima. Kako Vi vidite trenutnu situaciju?\nSadiković: Država Bosna i Hercegovina nije trenutno omogućila, odnosno ispoštovala tu obavezu iz člana 1. Evropske konvencije i nije u mogućnosti da zaštiti ljudska prava i slobode svojih građana. To je sve u najužoj vezi s Ustavom BiH, koja još uvijek, nažalost, 15-16 godina nakon potpisivanja Općeg okvirnog sporazuma za mir u Bosni i Hercegovini i donošenja Aneksa IV Dejtonskog ustava, nije uskladila sve svoje odredbe s odredbama Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda. Ova Konvencija ima poseban značaj za našu državu i posebno je, u odnosu na sve ostale dokumente, normirana u članu 2., tačka 2. Ustava BiH, gdje se kaže da Evropska konvencija ima direktnu primjenu u našoj državi i posebno je važna da ima prioritet nad svakim drugim pravom, a što znači i ustavnim pravom. To je potvrđeno presudom Sejdić-Finci Evropskog suda za ljudska prava, gdje je naloženo državi da svoj ustav uskladi s Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava i da sve oblike diskriminacije koji se pojavljuju u Ustavu izbriše, odnosno da dopuni one odredbe koje trenutno nisu usklađene s Evropskom konvencijom za zaštitu ljudskih prava.\nRSE: Možete li dati Vaše viđenje ostvarivanja ljudskih prava u Bosni i Hercegovini?\nSadiković: Kada govorimo o trenutačnoj situaciji u ljudskim pravima u Bosni i Hercegovini, mislim da je ona izuzetno loša, upravo iz razloga što država Bosna i Hercegovina nije u mogućnosti - nije sposobna, jaka i efikasna država - da zaštiti ljudska prava i slobode. A zaštita ljudskih prava i sloboda je zapravo uvjet pristupanja svim evropskim i euroatlantskim integracijama. Ako pođemo od Vijeća Evrope, član 3. kaže da država koja pristupa Vijeću Evrope mora biti pravna država, mora biti demokratska država i mora biti ona država koja poštuje ljudska prava i slobode. Isti uvjeti važe i za prijem u Evropsku uniju gdje država Bosna i Hercegovina već ima stanovite probleme s poštivanjem odredbi Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji, koja nam je sad jedan od najvažnijih ciljeva, a također za ulazak u NATO država Bosna i Hercegovina mora ispoštovati iste uvjete. Naravno, u pogledu ljudskih prava i sloboda, ja bih istakla posebno važnu činjenicu da Bosna i Hercegovina još uvijek nema Vrhovni sud koji bi ujednačio primjenu zakona na cijeloj teritoriji, dakle, ona nije u mogućnosti da ispoštuje pravo na efektivan pravni lijek svojim građanima.\nRSE: Može li uopšte imati ugled zemlja koja ne poštuje odluke Evropskog suda, a nije riječ samo o najpoznatijoj presudi Sejdić-Finci?\nSadiković: Presuda Evropskog suda za ljudska prava koja je pokrenula sve ovo što se dešava u državi samo je jedna u nizu presuda koje su već donesene protiv države Bosne i Hercegovine, a bojim se da će veliki broj presuda i u budućnosti doći. Naime, država BiH pristupajući i potpisujući Statut Vijeća Evrope obavezala se na član 8. u skladu sa članom 3. Statuta Vijeća Evrope koji kaže da država koja ne ispoštuje osnovne uvjete koje propisuje Vijeće Evrope za ulazak u tu integraciju, a to su upravo oni koje sam već navela – pravna i demokratska država i zaštita ljudskih prava – može biti isključena iz Vijeća Evrope. Ta sankcija jeste političkog karaktera, ali bi onemogućila i unazadila državu Bosnu i Hercegovinu da napreduje ka daljnjim evropskim i euroatlantskim integracijama.\nTo svakako ukazuje da država Bosna i Hercegovina nije u mogućnosti sada trenutno da zaštiti prava i slobode svojih građana. I šta se dešava? Dešava se upravo to da će broj presuda koje dođu protiv države Bosne i Hercegovine, ukoliko ona ne iskorijeni situaciju koja dovodi do kršenja ljudskih prava i sloboda, a to je po meni jedna trenutačno izuzetno teška situacija u kojoj se država BiH našla sa svojom sadašnjom strukturom, samo rasti, a na kraju izvršenje tih presuda snose, odnosno plaćaju građani države Bosne i Hercegovine.\nRSE: Provođenje presude Evropskog suda Sejdić-Finci ulazi u samu srž ustavne problematike, pa se nameće pitanje koliko su dobra parcijalna rješenja za koja se neki u Bosni i Hercegovini zalažu?\nSadiković: Presuda Sejdić-Finci i mnoge druge presude – ja ću spomenuti i presudu koju očekujemo uskoro, to je presuda dr. Ilijaz Pilav protiv BiH, i ponovo ću naglasiti, mnoge druge – ukazuju na to da država Bosna i Hercegovina trenutačno nije u mogućnosti da donese jedno konkretno rješenje. Prema tome, moje razmišljanje i moj prijedlog bi bio u pravcu da zaista trebamo pomoć onih koji su bili direktni akteri donošenja Općeg okvirnog sporazuma za mir i Aneksa IV Dejtonskog ustava pa, uz njihovu direktnu pomoć, mislim da ćemo biti u stanju prevazići određene poteškoće u ovoj državi.\nA stava sam da bez jedne cjelokupne i sveobuhvatne reforme Ustava nije moguće trenutačno ispoštovati uvjete neophodne za euroatlantske integracije, a to su upravo ovi uvjeti da država bude jaka, snažna, efikasna, da bude pravna i demokratska, i na kraju ono za nas najvažnije, da bude država koja je u mogućnosti da svojim građanima zaštiti ljudska prava i temeljne slobode.


Pregovori o poboljšanju statusa radnika u ustanovama socijalne zaštite u KS\n14.01.2020 / 13:02 BiH - Sastanak u Sarajevu\nResorno ministarstvo u Kantonu Sarajevo otvorilo je danas pregovore s predstavnicima sindikalnih organizacija ustanova socijalne zaštite, direktorima ustanova, kao i predstavnicima Sindikata državnih službenika i namještenika o izjednačavanju prava radnika ...\n... u toj oblasti s uposlenicima u zdravstvu, obrazovanju ili policiji.\nMedicinske sestre i tehničari u socijalnim ustanovama u značajno su lošijoj poziciji od njihovih kolega, a ista je situacije i sa ostalim uposlenicima ustanova socijalne zaštite koji rade sa osuđenicima, ovisnicima o psihoaktivnim supstancama, duševnim bolesnicima, žrtvama nasilja i nasilnicima, žrtvama trgovine ljudima te djecom s teškoćama u razvoju.\nMinistar za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice Kantona Sarajevo Malik Garibija istaknuto je danas da namjerava u procesu pregovaranja otkloniti te nepravde uz poboljšanje kvaliteta usluge korisnicima.\n- Najviša plata u ustanovama socijalne zaštite u Kantonu Sarajevo je plata direktora koja iznosi oko 1.600 KM. Stručni radnici su plaćeni značajno manje nego u svim drugim ustanovama, zbog čega veoma često kvalitetan kadar odlazi - ističe Garibija.\nOsobe s visokom stručnom spremom primaju manje plate nego vozači u nekim preduzećima ili tehničari u nekim javnim ustanovama, kazao je ministar, istovremeno napominjući da uposlenici ustanova socijalne zaštite nisu tražili povećanje osnovice i koeficijenata, nego ujednačavanje prava, izražavajući nadu da će to biti učinjeno u toku ove godine.\nMinistar je pojasnio da kada bi se uvažile sve ispravke koje sindikat traži, uvjeti rada u ustanovama socijalne zaštite, a naročito plate, ostale bi značajno manje nego u drugim javnim institucijama, ustanovama i preduzećima.\nVlada Kantona Sarajevo planira usvojiti poseban zakon kojim bi se regulirale plate svih uposlenika u institucijama i ustanovama Kantona Sarajevo, a čime bi se mogla otkloniti nepravda kreirana nejednakim pristupom.\nNa sastanku je dogovoreno formiranje zajedničke radne grupe sastavljene od predstavnika Ministarstva, Sindikata državnih službenika i namještenika, kao i predstavnika rukovodstava i predstavnika sindikalnih organizacija svih ustanova.\nU naredne dvije sedmice radna grupa trebala bi usaglasiti zajedničke prijedloge izmjena koji bi se trebali unijeti u Pravilnike u radu svih ustanova socijalne zaštite, saopćeno je iz Pres-službe Kantona Sarajevo.


IT obuke za žene | Министарство трговине, туризма и телекомуникација\nDržavni sekretar u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, pozdravila je početak obuka iz programiranja za žene koje sprovode udruženje „Zaposlenje ORG“ u Beogradu i Novosadska ženska inicijativa u Novom Sadu, u okviru programa podrške Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija.\nDržavni sekretar je podsetila da su ovi projekti među devet odobrenih na Javnom konkursu za dodelu sredstava programima u oblasti razvoja informacionog društva 2017, na temu podizanja nivoa digitalne pismenosti i digitalnih kompetencija – prekvalifikacija i dokvalifikacija žena u oblasti IKT.\n„Programi prekvalifikacija pokrenuti su u skladu sa Strategijom razvoja IT industrije sa ciljem podrške razvoja tog sektora, gde je kao veliki problem prepoznat nedostatak kadrova. Sa druge strane, programi imaju za cilj ekonomsko i društveno osnaživanje žena i njihovu veću zastupljenost u sektoru koji nudi brojne mogućnosti za brzi profesionalni napredak“, istakla je Matić.\nOna je napomenula da je za odobrene projekte koji su počeli da se realizuju zabeleženo veliko interesovanje žena i da je za sledeću godinu predviđen novi ciklus programa prekvalifikacija koji će uključiti veći broj polaznica.


Šteta od "sivih" srećki - 80 miliona evra | Glas javnosti\nsreda 17. mart 2010.\nPočetna > Društvo > Šteta od "sivih" srećki - 80 miliona evra\nZbog nelegalnog privređivanja igara na sreću Srbija trpi ogromne gubitke\nŠteta od "sivih" srećki - 80 miliona evra\nPredstavnici Unije poslodavaca Srbije objavili su rezultate nedavnog istraživanja, koji su pokazali da je "siva ekonomija" ubedljivo najveća u oblasti tekstilne industrije, a zatim slede igre na sreću. Ukupan obim prihoda "crnog" tržišta igara na sreću je bezmalo pola milijarde evra\nBEOGRAD - Ukupna godišnja šteta koju budžet Srbije pretrpi od nelegalnog priređivanja igara na sreću je gotovo 80 miliona evra, ukazano je na jučerašnjem sastanku poslodavaca u igrama na sreću i stranih investitora u toj oblasti sa predstavnicima različitih vladinih agencija.\nPredstavnici Unije poslodavaca Srbije objavili su rezultate nedavnog istraživanja, koji su pokazali da je "siva ekonomija" ubedljivo najveća u oblasti tekstilne industrije, a zatim slede igre na sreću.\nUkupan obim prihoda "crnog" tržišta igara na sreću je bezmalo pola milijarde evra, od kojih država godišnje gubi 79,5 miliona evra na ime taksi i poreza, saopštila je UPS.\nPredsednica Udruženja priređivača igara na sreću Mirjana Aćimović saopštila je da u Srbiji postoji 60.000 neprijavljenih aparata za igre na sreću i 1.500 nelegalnih kladionica, pa je godišnji gubitak budžeta na ime nadoknade za nelegalne automate 30 miliona, a na ime naknade za neprijavljene kladionice 20 miliona evra.\nPrema tim podacima, godišnje se nelegalno uveze 20.000 automata, čime se budžet ošteti za porez na dodatu vrednost od 10 miliona evra, a postoji preko 50 nelegalnih poreskih kockarnica, od čijeg rada je, kako se procenjuje, gubitak na taksama i porezima 3,5 miliona evra godišnje.\nTakođe, postoje 32 internet sajta na kojima građani mogu da se "on lajn" bave klađenjem, igraju poker i video igre, a procenjuje se da je gubitak na taksama i porezima od toga šest miliona evra godišnje.\nAćimović je napomenula i da više od 10.500 radnika radi "na crno" u nelegalnim kladionicama i kockarnicama, kao i da se procenjuje da je od ukupnog tržišta igara na sreću svega 26 odsto tržišta legalizovano, a svi ostali rade u "sivoj zoni".\nDirektor Uprave za igre na sreću Goran Jadžić izjavio je da je uprava nemoćna, jer ima samo šest zaposlenih i jedno službeno vozilo i da sa tolikim ljudstvom i tehničkim mogućnostima nije moguće krenuti u obimne kontrole po čitavoj Srbiji.\nJadžić je izneo i podatak da su kazne za držanje nelegalnih automata svega 2.000 dinara i da će se narednim dopunama Zakona o igrama na sreću te kazne povećati deset puta.\nPredstavnici UPS naveli su da je Srbija postala svojevrsni "plac za otpad" automata za igre na sreću, pošto se, zbog uvođenja novih standarda u Ruskoj Federaciji, aparati koji su tamo otpad usmeravaju "crnim kanalima" ka Srbiji, kao što je to bio slučaj prilikom standardizacije aparata za igre na sreću u Poljskoj i Češkoj pre nekoliko godina.\nSajam zapošljavanja za osobe sa invaliditetom\nPatrijarh Irinej služi parastos u Sabornoj crkvi\nImenovanje pet sudija do kraja nedelje\nManjine zadržale identitet\n"Turkiš erlajns" još odlučuje o partnerstvu s "Jatom"\nUpravni sud: ASNS reprezentativan sindikat\nJačanje vojne saradnje sa Bugarskom\nSami svoji lekari\nKoncepcija monaškog života na Kosmetu nije ugrožena\nViše para za obrazovanje\nProsvetari na KiM primaju dve plate?\nIntervencije poverenika dale rezultate\nObilaznica kod Dimitrovgrada ko "Svetog Petra kajgana"\n"Jat ervejz" 23,5 miliona evra u gubitku\nNUNS osudio pretnje Ratka Kneževića Jugoslavu Ćosiću\nKredit EBRD do juna\nU "Petroremontu" nastavljaju štrajk


GRAZIE AMICI! Ovako Italijani pomažu Srbe na Kosovu – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Srbija » GRAZIE AMICI! Ovako Italijani pomažu Srbe na Kosovu\nU atmosferi otežane, gotovo nemoguće nabavke medicinske opreme, lekova i adekvatnog sanitetskog materijala, pomoć bolnici u Gračanici je veoma značajna, ističu nadležni, saopštila je Opština Gračanica.\nPomoć je ispred donatora uručio pukovnik Ruđerio Kapodivento, koji je tom prilikom istakao da pomažući KBC, karabinijeri (jedan od ropdova italijanske vojske koji učestvuje u KFOR-u) pomažu svim stanovnicima opštine Gračanica.\n“Veliko nam je zadovoljstvo što možemo da pomognemo ovom narodu, a odluku o pomoći doneli smo u dogovoru sa gradonačelnikom. Ovo je za mene prva donacija Gračanici ali se nadamo da ćemo ponovo organizovati slične akcije“, rekao je Kapodivento.\nPredsednik opštine Gračanica Srđan Popović zahvalio je u svoje lično ime i u ime svih meštana italijanskim karabinijerima na pomoći, ističući da je pomoć veoma značajna.\n“Ovo je samo nastavak aktivne saradnje karabinijera i našeg stanovništva. Oni pre dve godine spasli život dečaka Dimitrija jer su obezbedili prevoz helikopterom od Gračanice do Beograda. Ova pomoć dolazi u pravo vreme jer svi znate da se suočavamo sa otežanom situacijom kada je u pitanju i snabdevanje bolnice zbog uvođenja taksi od 100 posto na robu iz Srbije”, kazao je Popović.\nDirektor KBC-a Priština sa sedištem u Gračanici profesor Bratislav Lazić kaže da je pomoć rezultat dogovora saradnje KBC-a i opštine Gračanica.\n“Dostavljeni su nam uglavnom medicinski preparati, sanitetski materijal i lekovi koji nam u suštini u ovom trenutku nedostaju i čije su zalihe pri kraju. Ovo će nam pomoći da pouzdano u nekom narednom periodu nastavimo sa radom. Drago mi je da postoje ljudi koji pozitivno razmišljaju o svima nama pogotovu u ovoj veoma teškoj situaciji koja se nametnula u poslednjih par meseci. Uvek smo za ovakvu vrstu saradnje”, naglasio je Lazić.\nPrevious: Obezglavljen leš nađen kod Zaječara\nNext: Murinjo prihvatio kaznu od godinu dana zatvora, naravno


Nagrada SANU za 2013. - ELEMENTARIJUM\nNagrada SANU za 2013.\nMeđu dobitnicima ovogodišnje nagrade SANU našlo se više partnera CPN-a koji su učestvovali u manifestacijama Dani budućnosti: Robotika i M3\nSrpska akademija nauka i umetnosti dodelila je nagrade iz oblasti matematike, medicine, tehničkih i srodnih nauka za 2013. godinu. Priznanje se dodeljuje istaknutim naučnicima za izuzetne rezultate i naučna dostignuća u naučnoistraživačkom radu koji su ostvareni u toku poslednjih deset godina. Nagrada se sastoji od Povelje i novčanog dela, koji iznosi 10.000 evra.\nNagrađenim naučnicima Povelju je na Dan Akademije, 19. novembra, svečano dodelio predsednik SANU, akademik Nikola Hajdin. Zanimljivo je da su se među ovogodišnjim dobitnicima našli profesor Zoran Marković i grupa matematičara sa Matematičkog instituta SANU, koji, inače, sarađuju sa CPN-om i učestvovali su u organizaciji Maja meseca matematike 2012. i 2013. godine. Među nagrađenima je i profesor Veljko Potkonjak sa ETF-a, koji je sa Centrom organizovao manifestaciju Dani budućnosti: Robotika.\nKO SU DOBITNICI NAGRADE SANU?\nKako je saopštila Srpska akademija nauka i umetnosti, ovogodišnje nagrade SANU dobila je grupa istaknutih istraživača.\nNagrada Srpske akademije nauka i umetnosti iz oblasti matematike i srodnih nauka za 2013. godinu dodeljena je grupi naučnika:\ndr Zoranu Markoviću, naučnom savetniku Matematičkog instituta SANU\ndr Miodragu Mihaljeviću, naučnom savetniku Matematičkog instituta SANU\ndr Nenadu Mladenoviću, naučnom savetniku Matematičkog instituta SANU\ndr Zoranu Ognjanoviću, naučnom savetniku Matematičkog instituta SANU\ndr Slobodanu Simiću, naučnom savetniku Matematičkog instituta SANU\nNagrada Srpske akademije nauka i umetnosti iz oblasti medicine i srodnih nauka za 2013. godinu dodeljuje se prof. dr Vladimiru Trajkoviću, vanrednom profesoru Medicinskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nNagrada Srpske akademije nauka i umetnosti iz oblasti tehničkih i srodnih nauka za 2013. godinu dodeljuje se prof. dr Veljku Potkonjaku, profesoru Elektrotehničkog fakulteta Univerziteta u Beogradu.\nŠta je nagrada SANU? Naime, Predsedništvo SANU je tokom aprila 2012. donelo odluku da se istaknutim naučnicima u Srbiji dodeljuju godišnje nagrade za izuzetne rezultate i dostignuća u naučnoistraživačkom radu, koji su ostvareni u poslednjih deset godina. Odlučeno je da se nove nagrade dodeljuju naučniku ili grupi naučnika u četiri kategorije, tako da se svake druge godine naizmenično dodeljuju po dve.\nProšle godine su tako dodeljene nagrade u dve kategorije – u oblasti fizike i srodnih nauka, astronomije, meteorologije, biofizike i geofizike. Drugu oblast u kojoj se tokom 2012. dodeljivala nagrada za najviša dostignuća domaćih naučnika čine biologija, hemija i njima srodne nauke.\nNikolas Kar: CRKVA GUGL\nOtkrijte Harvard u Srbiji


Ovo je čarobna reč za dugu i uspešnu vezu, kad ste je zadnji put izrekli\nM. K. 2. januara 2022. 07:11\nČesto odvojimo trenutak kako bismo izrazili zahvalnost za naše i zdravlje naših bližnjih, zahvalnost za porodicu, prijatelje, dom…\nAli kada ste zadnji put rekli „hvala“ svom partneru? Ako ne možete da se setite, vreme je da tu čarobnu reč počnete da primenjujete u svojoj vezi, ako želite da zadržite zdrav, kvalitetan odnos.\nKad smo u gužvi i pod stresom, vrlo često zaboravimo da zahvalimo osobi s kojom delimo život na podršci koju nam pruža. Ponekad nam se čini da se ta zahvalnost podrazumeva, ali ipak, pokušajte ponekad i da je izgovorite. Na taj način poboljšaćete odnos koji zahteva i zdravu komunikaciju.\nUčinite da se vaš partner oseća voljenim i cenjenim. Naravno, važi i obrnuto. Jednostavnim delima i ponašanjem pokazujte koliko jedno drugom koliko značite.\nU jednoj studiji u sklopu koje su srećni parovi odgovarali na pitanje u čemu je tajna, njih 61 posto navelo je gestove zahvalnosti od strane njihovih partnera ili partnerki, prenosi Prva.rs. Za te srećne parove zahvalnost je dolazila u obliku reči ili dela kojima su im supružnici pokazivali da ih primećuju, cene, poštuju, vole i žele.\nZahvalnost je nešto na čemu možete da poradite, a izražavanjem zahvalnosti zadovoljićete i dve bitne potrebe ljudi u vezama – potrebu da znaju koliko vrede i potrebu za intimnošću i bliskošću.\nU tome morate biti iskreni, a osim toga, nemojte da sve uvek ostane samo na rečima – pokažite to i svojim delima.


NACRT ZAKONA O RAČUNOVODSTVU: Propisana obaveza pravnim licima, odnosno preduzetnicima, koji se profesionalno bave pružanjem računovodstvenih usluga, da u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona obezbede dokaze o tome da imaju zaposleno minimum jedno lice sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije stečeno kod članice Međunarodne federacije računovođa\nAktuelni Zakon o računovodstvu ("Sl. glasnik RS", br. 62/2013 i 30/2018 - dalje: Zakon) iz 2013. godine, koji uređuje materiju korporativnog računovodstva delimično je usklađen sa novom Direktivom 2013/34/EU o godišnjim finansijskim izveštajima, konsolidovanim finansijskim izveštajima i povezanim izveštajima određenih vrsta privrednih društava. Ovaj Zakon nije usklađen sa Direktivom 2014/95/EU o izmeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinansijskih informacija i raznolikosti određenih velikih preduzeća i grupa. Navedeno je ukazalo na potrebu dalje harmonizacije domaćeg zakonodavstva u ovoj oblasti sa pravnim tekovinama EU.\nPomenute Direktive EU predstavljaju osnovu za uređenje finansijskog izveštavanja pojedinačnih i konsolidovanih finansijskih izveštaja privrednih društava u okviru EU. Direktive između ostalog propisuju pravila i principe u vezi izrade, prezentacije i obelodanjivanja godišnjih i konsolidovanih finansijskih izveštaja od strane privrednih društava, kriterijume za razvrstavanje po veličini kako privrednih društava, tako i grupa koje se konsoliduju, definisanje izuzetaka od obaveze sastavljanja godišnjeg izveštaja o poslovanju za mikro i mala privredna društva, obaveza za nefinansijskim izveštavanjem i sastavljanje izveštaja o plaćanjima vladama za određene kategorije privrednih društava, kao i obavezu zakonske revizije.\nJedno od neophodnih merila za zatvaranje Poglavlja 6: Pravo privrednih društava jeste i donošenje novog Zakona o računovodstvu kojim će sve odredbe relevantnih pravnih tekovina EU biti transponovane u nacionalno zakonodavstvo Republike Srbije.\nRazlozi za donošenje Nacrta zakona o računovodstvu su sledeći:\n1) unapređenje kvaliteta finansijskog izveštavanja - biće postignuto dodatnim prilagođavanjem računovodstvenih pravila ekonomskoj snazi i veličini pravnih lica.\nPrimenom novih kriterijuma za razvrstavanje pravnih lica, računovodstvena pravila koja primenjuju pravna lica prilikom sastavljanja finansijskih izveštaja biće utvrđena na sledeći način:\na) društva od javnog interesa i pravna lica koja imaju obavezu sastavljanja konsolidovanih finansijskih izveštaja (oko 1.400) - i dalje obavezno primenjuju složenije Međunarodne standarde finansijskog izveštavanja (MRS/MSFI), koji su u primeni u Srbiji od 2003. godine);\nb) mala i srednja pravna lica (oko 11.000) - primenjuju skraćenu, odnosno pojednostavljenu verziju MSFI - Međunarodni standard finansijskog izveštavanja za mala i srednja pravna lica (MSFI za MSP). Zakonom o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18) iz 2013. godine, uveden je navedeni računovodstveni standard, koji je u primeni za mala i srednja pravna lica počev od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2014. godine. Nacrtom zakona uvodi se mogućnost i za mala pravna lica (ranije je postojala opcija isključivo za srednja pravna lica) da primenjuju MSFI;\nv) mikro pravna lica (oko 154.000) - primenjuju pravilnik ministra prilagođen njihovim potrebama (maksimalno uprošćena pravila za vođenje poslovnih knjiga), ali mogu da odluče da primenjuju MSFI, odnosno MSFI za MSP umesto pravilnika. Nacrtom zakona regulisano je pitanje kontinuiteta primene dobrovoljno primenjene računovodstvene regulative (najmanje pet godina od početka primene MSFI, odnosno MSFI za MSP).\nUvođenje mogućnosti za više pravnih lica (uključujući mikro i mala pravna lica) da primenjuju MSFI prilikom sastavljanja redovnih godišnjih finansijskih izveštaja, olakšava se sastavljanje konsolidovanih finansijskih izveštaja. U tom slučaju matično i zavisno pravno lice primenjuju istu osnovu za sastavljanje pojedinačnih finansijskih izveštaja, i nema potrebe da npr. malo pravno lice sastavlja pojedinačne finansijske izveštaje u skladu sa jednom regulativom (osnovom za sastavljanje) koja nije MSFI, a da za potrebe konsolidacije mora sastavljati u skladu sa MSFI. Sve ovo uticaće na dodatno smanjenje troškova pravnim licima u vezi sa finansijskim izveštavanjem, olakšati njihovo poslovanje i obezbediti da njihovi finansijski izveštaji budu transparentniji i pouzdaniji;\n2) propisivanje novih kriterijuma i novih graničnih vrednosti za određivanje veličine pravnih lica (u potpunosti usklađeni sa zahtevima Direktive 2013/34/EU);\n3) propisivanje posebnih kriterijuma za razvrstavanje grupa pravnih lica (u potpunosti usklađeni sa zahtevima Direktive 2013/34/EU) - pravnih lica koja se sastoje od matičnog pravnog lica i zavisnih pravnih lica;\n4) zadržana je delimična liberalizacija pružanja računovodstvenih usluga - ne postoji zakonska obaveza obuke, edukacije i sertifikovanja/licenciranja računovođa, osim za pružaoce računovodstvenih usluga (pravna lica i preduzetnike). Naime, kod pravnih lica i preduzetnika koji žele da se profesionalno bave pružanjem računovodstvenih usluga (trenutno ih u Srbiji prema podacima Agencije za privredne registre ima oko 8.000), predviđeno je upisivanje u javni Registar pružalaca računovodstvenih usluga (na osnovu prethodno izdate dozvole) koji će voditi Agencija za privredne registre, a jedan od uslova za registraciju je i da najmanje jedno lice bude stalno zaposleno u pravnom licu, i da to lice ili preduzetnik ispunjava uslov da ima profesionalno zvanje iz oblasti računovodstva ili revizije stečeno kod članice Međunarodne federacije računovođa (International Federation of Accoutants - IFAC). Prelaznim odredbama Nacrta zakona biće propisana obaveza pravnim licima, odnosno preduzetnicima da u roku od tri godine od dana stupanja na snagu ovog zakona obezbede dokaze o tome da imaju zaposleno minimum jedno lice sa profesionalnim zvanjem u oblasti računovodstva ili revizije, koje je stečeno kod profesionalne organizacije članice Međunarodne federacije računovođa. Ovim će se pozitivno uticati na kvalitet pružanja računovodstvenih usluga i time posredno unaprediti kvalitet finansijskog izveštavnja velikog broja obveznika (pre svega mikro pravnih lica i preduzetnika).\nOdredbama Nacrta zakona prihvaćene su preporuke MANIVALA (telo Saveta Evrope koje se bavi procenom usaglašenosti nacionalnih sistema za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma država članica Saveta Evrope sa međunarodnim standardima (FATF) za izmenu postojeće regulative u smislu zabrane krivično osuđivanim pravnim i fizičkim licima i njihovim povezanim licima, kao i saradnicima da budu osnivači i vlasnici pravnih lica, odnosno preduzetnika koji se bave pružanjem računovodstvenih usluga.\nKod pravnih lica i preduzetnika koji se ne bave pružanjem računovodstvenih usluga ne zahteva se profesionalno zvanje za lice koje je angažovano na poslovima vođenja poslovnih knjiga i sastavljanja finansijskih izveštaja - odgovornost za finansijske izveštaje (a samim tim i na izboru lica kojem direktor/uprava poverava vođenje svojih poslovnih knjiga) je na zakonskom zastupniku i organima upravljanja, nadzornim i administrativnim organima pravnog lica, u skladu sa zahtevima Direktive 2013/34/EU, koja ne propisuje obavezu posedovanja licenci za računovođe;\n5) ukidanje obaveza propisivanja posebnih pravilnika o Kontnom okviru, sadržini i formi obrazaca finansijskih izveštaja, kao i sadržini Statističkog izveštaja za kategoriju tzv. drugih pravnih lica - odredbama Nacrta zakona predviđa se uvođenje racionalnih i jedinstvenih bilansnih šema i jedinstvenog Kontnog okvira za privredna društva, zadruge, preduzetnike i druga pravna lica. Rešenja koja su bila u primeni počev od sastavljanja finansijskih izveštaja za 2014. godinu (različiti Kontni okvir i obrasci finansijskih izveštaja za druga pravna lica) ne razlikuju se značajno u odnosu na pravila za privredna društva, zadruge i preduzetnike pa je opredeljenje zakonodavca da se pojednostavi vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja uvođenjem jedinstvenog Kontnog okvira i obrazaca finansijskih izveštaja (kao i Statističkog izveštaja) za sve kategorije pravnih lica obveznika primene Nacrta zakona;\n6) produženje roka za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja i ukidanje obaveze dostavljanja dva seta izveštaja (izveštaji za statističke i druge potrebe i redovan godišnji finansijski izveštaj) - Nacrtom zakona predviđa se jedan rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja (koji će obuhvatiti i Statistički izveštaj) radi javnog objavljivanja - do 31. marta tekuće za prethodnu godinu. Ovim će se omogućiti privredi dovoljno vremena (posebno usled činjenice da će i mikro pravna lica imati obavezu sastavlja Napomena uz finansijske izveštaje) da dostavi jedan set izveštaja (za razliku od aktuelnog zakona gde je rok za dostavljanje podataka za statističke i druge potrebe bio kraj februara, a rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja 30. jun). Kao izuzetak, ostavljen je rok obveznicima revizije finansijskih izveštaja da dostave revizorski izveštaj i prateću dokumentaciju do 30. juna tekuće za prethodnu godinu, odnosno do 31. jula ukoliko se radi o reviziji konsolidovanih finansijskih izveštaja;\n7) saglasno zahtevima direktiva EU, uvodi se obaveza sastavljanja tzv. nefinansijskih izveštaja i izveštaja o plaćanjima Vladama za pojedine kategorije društava od javnog interesa;\n8) izvršeno je preciziranje u skladu sa zahtevima Direktive 2013/34/EU smislu da se samo mikro i mala pravna lica (ne srednja kao što je slučaj u aktuelnom Zakonu o računovodstvu) izuzimaju iz obaveze sastavljanja godišnjeg izveštaja o poslovanju;\n9) preciznije su uređeni poslovi i nadležnosti Nacionalne komisije za računovodstvo - ova Komisija će, pored poslova koje obavlja u skladu sa odredbama aktuelnog Zakona o računovodstvu ("Službeni glasnik RS", br. 62/13 i 30/18), shodno nadležnostima definisanim Nacrtom zakona između ostalog biti nadležna da:\n- daje mišljenje na opšti akt Agencije za privredne registre kojim se uređuje način vođenja i sadržina registra pružalaca računovodstvenih usluga;\n- daje mišljenje na opšti akt Agencije za privredne registre kojim se uređuje forma i sadržina zahteva za upis u Registar pružalaca računovodstvenih usluga;\n- razmatra informacije dobijene od Agencije za privredne registre u vezi sa primenom ovog zakona u delu koji se odnosi na dostavljanje izveštaja i dokumentacije u skladu sa propisanim Nacrtom zakona.\nTakođe, Nacrtom zakona predviđeno je objavljivanje godišnjeg izveštaja o radu ove Komisije na internet stranici Ministarstva finansija, što će doprineti većoj transparentnosti u radu ovog tela Vlade.\nNajvažniji cilj donošenje novog Zakona o računovodstvu je unapređenje kvaliteta korporativnog finansijskog izveštavanja u Republici Srbiji.\nPri izradi Nacrta zakona poštovano je pravilo da se isti donosi pre svega zbog neophodnosti usklađivanja sa relevantnim Direktivama EU i ako se tim izmenama poboljšava kvalitet korporativnog finansijskog izveštavanja i ne uvećavaju troškovi finansijskog izveštavanja obveznika primene ovog zakona, sem ukoliko je to nužno.\nNova zakonska rešenja treba da omoguće permanentno unapređenje sistema korporativnog finansijskog izveštavanja u Srbiji, što će imati pozitivan uticaj na sve privredne subjekte, državne organe i institucije, kao i na strane i domaće investitore. Tome treba da doprinesu i novi izveštaji koje će sastavljati pojedine kategorije pravnih lica: nefinansijsko izveštavanje i izveštaj o plaćanjima vladama.\nNovi zakon treba da doprinese boljoj proceni budućih performansi privrednih subjekata, omogućavajući investitorima da donose dobre investicione odluke, kao i da smanji rizik od finansijskih kriza i njihovog negativnog uticaja na ekonomiju.\nLicencirani računovođa kao uslov za rad\nOdredba Nacrta zakona o računovodstvu koja je izazvala najviše interesovanja i polemika je ona prema kojoj će jedan od uslova za rad knjigovodstvene agencije biti da ima najmanje jednog stalno zaposlenog računovođu (može biti i sam preduzetnik) koji ima licencu organizacije koja je članica Međunarodne federacije računovođa (IFAC – International Federation of Accountants).\nPredloženi rok za usaglašavanje sa ovom odredbom je 3 godine od početka primene propisa, što bi bilo do kraja 2022. godine (planirana je primena zakona od 1. januara 2020. godine).\nTreba imati u vidu da se u nacrtu zakona govori o organizaciji koja je članica IFAC, a ta međunarodna organizacija pravi razliku između članova (Members) i pridruženih članova (Associates). Trenutno je jedini član IFAC iz Srbije Savez računovođa i revizora Srbije (od 1997. godine). Komora ovlašćenih revizora je pridruženi član IFAC od 2014. godine.\nPovodom ovog uslova treba imati u vidu sledeće:\n– Srbija je verovatno jedna od retkih zemalja u Evropi (a možda i jedina) koja je nekada imala zakonsku obavezu licenciranja računovođa, pa u jednom dužem periodu nije imala tu obavezu, a sada uvodi ponovo neki oblik obaveznog licenciranja;\n– Zbog prethodne tačke je nemoguće formulisati adekvatno ispravno rešenje u pogledu priznavanja prethodnih licenci, formalnog obrazovanja, praktičnog iskustva itd. Koji god predlog da se eventualno prihvati, neće biti podjednako fer prema svima;\n– Direktive EU ne zahtevaju licenciranje računovođa: manji broj država EU ima zakonsku obavezu licenciranja računovođa, ali sve države EU imaju zakonsku obavezu licenciranja revizora;\n– Kvalitet finansijskog izveštavanja u Srbiji nije zadovoljavajući, ali je pitanje da li bi ovakav uslov doprineo njegovom poboljšanju.\nSmatramo da ovakav uslov ne bi poboljšao kvalitet finansijskog izveštavanja u Srbiji, ali takođe smatramo da je u opštedruštvenom interesu da se pronađu adekvatna rešenja u cilju poboljšanja kvaliteta finansijskog izveštavanja. Mislimo da se to može učiniti adekvatnim merama nadzora i izmenama u oblasti revizije (o ovoj temi ćemo pisati poseban komentar u narednom periodu). Nažalost, u nacrtima zakona o računovodstvu i zakona o reviziji nema odredaba koje bi nagovestile pozitivan pomak u pogledu kvaliteta finansijskog izveštavanja.\nKonsultanti su u okviru svog dela posla uradili uporednu analizu u 10 zemalja EU u vezi sa zakonskom obaveznošću licenciranja računovođa. Ova analiza nije javno dostupna, a predstavnici Ministarstva finansija kažu da se radi o internoj projektnoj dokumentaciji koja ne može biti objavljena. Ono što smo uspeli da saznamo jeste da od 10 analiziranih zemalja, samo Austrija i Rumunija imaju zakonski obavezno licenciranje za računovođe. Među osam analiziranih zemalja koje nemaju obavezu zakonskog licenciranja su, između ostalih, i Nemačka, Francuska i Velika Britanija.\nIzvor: Iz obrazloženja Nacrta zakona, 03.09.2019.


Prvi reket svijeta Novak Đoković uvjeren je da Adrija Tur neće mimoići BiH.\nPrvobitni planovi za održavanje teniskog turnira Adrija Tur zakazao je Banjaluku i Sarajevo kao posljednje u turneji Novaka Đokovića.\nS obzirom da su najavljeni, a potom i stavljeni pod upitnik od strane samog prvog reketa planete, i dalje je situacija neizvjesna, međutim, u razgovoru za "Sportski žurnal" Nole je uvjeren da će putovati u BiH.\n"Banjaluka će biti potvrđena uskoro, vrlo vjerovatno idemo tamo. Za Banjaluku i Sarajevo se ne brinem. I Banjaluka i Sarajevo i Crna Gora treba da se potvrde početkom sljedeće nedjelje i zato ne mogu da kažem zasigurno da ćemo ići tamo ali šanse su više od 90 odsto za sva tri turnira", izjavio je Đoković.\nNajbolji teniser svijeta danas je u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije dobio Povelju za doprinos promociji Srbije u svijetu, a prema najavama, Đoković će 3.i 4. jula biti gost Banjaluke, dok je za dan kasnije zakazan meč sa Damirom Džumhurom u Sarajevu.\nNovak Đoković Adrija Tur\nPlanirao niz turnira


GLAVNI GRAD UČESTVOVAO NA V FORUMU GRADONAČELNIKA GLAVNIH GRADOVA ZEMALJA SREDNJE I ISTOČNE EVROPE I NR KINE – INVEST IN PODGORICA\nPeti po redu Forum gradonačelnika glavnih gradova zemalja srednje i istočne Evrope i NR Kine održan je u Sarajevu, a tema Foruma bila je „Održivi razvoj gradova: Prema otpornoj saradnji u borbi protiv pandemije”.\nMenadžer Glavnog grada Podgorica Marjan Junčaj je istakao da Forum ima za cilj poboljšanje saradnje i lakšu razmjenu iskustava između CEEC članica, što u krajnjem doprinosi uspješnom razvoju brojnih servisa u cilju efikasnijeg upravljanja gradom.\nUčesnici Foruma su tokom trodnevnih aktivnosti razmatrali moguće podsticaje za privredu i poslovanje, predlagali načine za osnaživanje zdravih i urbanih gradova, te razgovarali o oporavku i daljoj promociji turizma.\nPeti Forum gradonačelnika glavnih gradova Kine i srednje i istočne Evrope, takođe je pomogao da se uvidi važnost multilateralizma, otvorenosti i saradnje u kontekstu pandemije COVID -19 i značajna uloga koju glavni gradovi imaju u zajedničkoj borbi protiv pandemije.\nZaključci održanog Foruma su da se zajedničkim naporima mogu jednostavnije prevazići izazovi i problemi sa kojima se suočavaju brojni gradovi, te da i u budućnosti treba težiti razmjeni iskustva u cilju poboljšanja mehanizama za upravljanja gradom, kao i za promociju zelenog i održivog urbanog razvoja.\nGlavni grad će nastaviti da pruža snažnu podršku partnerstvu gradova kroz prepoznavanje zajedničkih interesa i strateških projekata koji mogu ostvariti pozitivan efekat na unapređenje održivog razvoja i doprinijeti kvalitetnijem životu građana.


Simona Bonafè usmerava Evropu ka cirkularnoj ekonomiji – Udruzenje Sredina\nSimona Bonafè usmerava Evropu ka cirkularnoj ekonomiji\nSlika Evrope u budućnosti bez otpada postala je realnija pošto je danas Evropski parlament usvojio izveštaj Simone Bonafè. Evropski parlament je poslao jasan signal i Evropskoj komisiji i Savetu, podržavši visoke ambicije svog Komiteta za životnu sredinu po pitanju četiri zakonska predloga iz oblasti upravljanja otpadom. Sledeći korak biće da se pravni tekst ovih propisa usaglasi sa Savetom ministara EU, pre nego se donese kao zvaničan EU propis.\nItalijanska članica Evropskog parlamenta Simona Bonafè uspela je da podigne nivo ambicioznosti predloga Komisije, tako što je predložila da se ciljne vrednosti za reciklažu celokupnog otpada podignu na 70% (5% otpada da se pripremi za ponovnu upotrebu), na 80% za ambalažni otpad i da odvojeno prikupljanje otpada bude pravno obavezujuće, proširujući ga i na bio-otpad, tekstil i otpadna ulja. Pored toga, ovaj tekst sadrži i segment koji se odnosi na upotrebu ekonomskih instrumenata, kao što su “pay-as-you-throw” (plati koliko si bacio) sistem i takse ili naknade za odlaganje otpada na deponije i u insineratore.\nFerran Rosa, policy officer u Zero Waste Europe’s je rekao: “Zero Waste gradovi širom Evrope već uspešno primenjuju mere koje su danas odobrene. Ukoliko odluka Evropskog parlamenta postane zakon, ove mere će postati mainstream.”\nTekst koji je Evropski parlament danas usvojio uključuje predloge kako da se zatvori krug – predlog da se uradi revizija Direktive o eko-dizajnu kako bi se proširile nadležnosti, sa naglaskom na princip produžene odgovornosti proizvođača (EPR) koji bi trebalo da se zasniva na eko-dizajnu, kako bi se dobili održivi proizvodi.\nPored toga ovaj izveštaj apeluje na Komisiju da pripremi nove predloge propisa, koji bi na primer uključili i ciljnu vrednost za prevenciju otpada širom EU izraženu u kg po stanovniku, kao i nov propis i ciljne vrednosti za građevinski, komercijalni i industrijski otpad. Uloga prevencije otpada je takođe poboljšana uvođenjem tri aspirativne vrednosti (50% smanjenje otpada od hrane, 30% smanjenje otpada koji zagađuje mora i okeane i razdvajanje generisanja otpada od ekonomskog rasta), ali i dalje nije top prioritet.\nRosa iz Zero Waste Europe dodaje: “Parlament je podigao ulog na cirkularnu ekonomiju. Sada je na zemljama članicama EU da omoguće da se to i realizuje.” U tom kontekstu, potpredsednik Timmermans je prilikom svog obraćanja Parlamentu naglasio značaj prevencije i rekao da će on sa svoje strane uraditi sve da finalni tekst ovih propisa bude što bliži onom koji je danas Parlament usvojio.\nBrisel, 14. mart 2017.\nIzvor: Zero Waste Europe\nPrev post Brisel procenjuje vezu između propisa o upravljanju otpadom i hemikalijama Next post Vesti iz Evrope: Nesigurna budućnost postrojenja za proizvodnju energije iz otpada


05.07.2008., 14:11 #1\nDiplomate koje su pomogle osuđenim pedofilima da pobegnu iz Brazila nisu krive, kažu u holandskom ministarstvu.\n– Srpskom vicekonzulu koji je isto uradio u slučaju Miladina Kovačevića preti krivični proces\nSlučajevi u kojima su diplomate pomogle svojim zemljacima da pobegnu iz država u kojima su osumnjičeni ili optuženi za teška krivična dela nisu retki, ali je holandsko ministarstvo spoljnih poslova otišlo korak dalje kad je nedavno objavilo da zaposleni u njenom generalnom konzulatu u Rio de Žaneiru nisu prekršili ni pravila diplomatske službe kad su dali privremene pasoše dvojici dokazanih pedofila.\nPo svemu ovaj događaj liči na slučaj Miladina Kovačevića, srpskog studenta koji je u Sjedinjenim Državama optužen za nanošenje teških povreda jednom kolegi, a onda je sa privremenom putnom ispravom pobegao iz dosega američke pravde. Kad je otkriveno šta se desilo, vicekonzul u Generalnom konzulatu Srbije u Njujorku Igor Milošević povučen je u Beograd i protiv njega je pokrenut disciplinski postupak, a generalnog konzula Slobodana Nenadovića vlada je razrešila dužnosti (prethodno je u njujorškim medijima bilo objavljeno da je on podneo ostavku).\nMiloševiću preti i mnogo teža kazna, jer je v. d. republičkog tužioca Slobodan Radovanović rekao da bi protiv njega mogao da bude pokrenut i krivični postupak.\n„Ukoliko se utvrdi da je taj činovnik zloupotrebio službeni položaj da bi nekome pribavio korist – to je pravnička formulacija, a u prevodu znači: kako bi mu pomogao da napusti teritoriju Amerike da bi izbegao krivičnu odgovornost, apsolutno je reč o krivičnom delu”, izjavio je Radovanović za B92.\n„To delo je kažnjivo po našem zakonu, a, s obzirom na to da je počinjeno na teritoriji Srbije, delo podleže krivičnoj odgovornosti i tu će biti pokrenut krivični postupak”, rekao je tužilac koji pod teritorijom Srbije podrazumeva generalni konzulat u Njujorku.\nNa drugoj strani, holandski slučaj je mnogo teži, jer su dvojica državljana te zemlje u Brazilu pre četiri godine bila osuđena za snimanje dečje pornografije. U vreme kad su od konzulata u Riju dobili pasoše oni su na slobodi čekali odluku drugostepenog suda i uspeli su da pobegnu i vrate se u Holandiju. Tada je ministarstvo kojim rukovodi Maksim Ferhagen saopštilo da privremene putne isprave nije trebalo da budu izdate i da je generalni konzul čak obećao brazilskim vlastima da dvojica Holanđana neće pobeći iz zemlje.\nFerhagen je ipak pre nekoliko dana izjavio da tadašnja izjava nije tačna. „Kad je javnost saznala za ovaj slučaj, ministarstvo je pogrešno saopštilo da privremeni pasoši nije trebalo da budu izdati i da je generalni konzulat dao brazilskim vlastima pismenu garanciju da dvojica osuđenih neće napustiti zemlju... Istraga je pokazala da nisu počinjena krivična dela, a, prema uredbi o pasošima, generalni konzulat nije mogao da odbije izdavanje pasoša za hitne slučajeve. Međutim, trebalo je obavestiti brazilske vlasti da su ti pasoši izdati njima dvojici”, saopštio je Ferhagen.\nU aprilu prošle godine dvojica Holanđana osuđena su u odsustvu na 21 i na 17 godina zatvora.\nProces protiv njih pokrenut je i u Holandiji – jedan je kažnjen obavezom da se bavi društveno-korisnim radom, a drugom nije ni suđeno.\n05.07.2008., 14:39 #2\n05.07.2008., 15:27 #3\n05.07.2008., 15:43 #4\n05.07.2008., 15:49 #5\n05.07.2008., 15:53 #6\n05.07.2008., 16:05 #7\n05.07.2008., 16:08 #8\n05.07.2008., 16:10 #9\n05.07.2008., 16:54 #10\n05.07.2008., 17:13 #11\n05.07.2008., 17:15 #12\n05.07.2008., 17:33 #13\npa naravno ,mislim sada ides po Novom Sadu sa upaljenim dzokavcem po ulici i jos par grama vutre u dzepu i navata te murija ,a ti im kazes sledeci kapitalnu logiku postavljaca teme "pa to moze u Holandiji ,kakvi su ovo dvostruki arsini, sto me hapsite ,nepravda "


Ramić: Iz budžeta za 2020. godinu izdvojeno dodatnih 7 miliona KM za podršku povratka – Zvornicki.ba\nObjavio: Autor R.C\t Objavljeno Dec 27, 2019\nPredstavnički dom Parlamenta FBiH usvojio je federalni budžet za 2020. godinu kojim su planirana i uvećana sredstva za podršku povratku u BiH u iznosu od sedam miliona KM.\nOvim važnim iskorakom potvrđena je spremnost Vlade Federacije BiH da dodatno podrži usmjerenje Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica prema zapošljavanju i stvaranju prilika za novu generaciju povratničke populacije”, kazao je federalni ministar raseljenih osoba i izbjeglica Edin Ramić.\nIz Federalnog ministarstva raseljenih osoba i izbjeglica naglasili su da su javni pozivi realizirani u 2019. godini pokazali da postoji znatno veći interes za provođenje razvojnih projekata od sredstava koja su bila na raspolaganju.\n”Već godinama Federalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica dobija pozitivne ocjene revizije, procedure javnih nabavki koje provodimo su primjer drugima, a naš tim svakodnevno radi na tome da sve pozive otvorimo i približimo svakom potencijalnom korisniku. Ponosan sam na činjenicu da smo vratili povjerenje u politike povratka, koje za rezultat imaju i ova značajna uvećanja u Budžetu”, dodao je Ramić.\nPlanirana uvećanja su fokusirana na podršku zapošljavanju, mladim povratnicima, stipendije studentima, subvencioniranje prijevoza učenika, izgradnju infrastrukture, ali i podršku vjerskim zajednicama.\n”U proteklom mandatu smo imali dobru saradnju sa svim vjerskim zajednicama. Rezultat saradnje je realizacija projekata vrijednih oko sedam miliona KM i mnoštvo završenih i opremljenih vjerskih objekata. Primjerom u praksi smo pokazali važnost nediskriminacije i jednakog tretmana svih zajednica, te se nadam da će i drugi pratiti takve dobre prakse”, dodao je Ramić.\nFederalno ministarstvo raseljenih osoba i izbjeglica u Transferu izdvaja posebna sredstva-stavku za realizaciju programa u Srebrenici, za šta je planirano uvećanje od milion KM u narednoj godini.\n”Sredstva za povratak su sada usmjerena ka razvoju, te želimo ohrabriti učešće u tome. Sada imamo na raspolaganju 30 miliona KM za povratak, pozivamo da na svaku tu marku pomoći osiguramo barem marku ulaganja privatnih investitora i poduzetnika ili lokalne zajednice. Vrijeme je da održivi povratak ne gledamo kao socijalnu temu, već kao priliku za razvojne projekte i zadržavanje ljudskog potencijala, nova ulaganja i važne razvojne prilike za svako mjesto širom BiH”, zaključio je Ramić.


MAJDANPEK – Današnja, poslednja sednica Skupštine opštine Majdanpek, u 2019. godini, počela je usvajanjem programa rada za 2020. godinu, javno komunalnih preduzeća, čiji je osnivač lokalna samouprava.\nNa predlog odbornika Dejana Milivojevića, na dnevnom redu našla se i informacija o aktuelnoj situaciji u Fabrici bakarnih cevi, koja zapošljava oko 370 radnika, a koja je nedavno promenila naziv i delatnost.\nPrema rečima Dragana Popovića, predsednika Opštine Majdanpek, 15. januara biće poznat epilog pregovora sadašnjih, ruskih vlasnika sa jednom grčkom kompanijom, koja se, takođe, bavi bakarnim cevima, od čega će zavisiti i dalji status zaposlenih u ovoj fabrici.\nNa predlog Komisije za kadrovska pitanja, odbornici Skupštine opštine Majdanpek su na mesto vršioca dužnosti direktora majdanpečkog „Vodovoda“ ponovo imenovali Nebojšu Zarkova, za vršioca dužnosti direktora Javnog komunalnog preduzeća „Majdanpek“ Đorđa Roškića, donjomilanovačkog komunalnog preduzeća Sašu Librića, Centra za kulturu i obrazovanje Donji Milanovac Valentinu Gavrilović i Biznis inkubatora Slavka Ilića. Svi oni imenovani su na mandatni period od 12 meseci.\nNa kraju sednice predsednik Skupštine opštine, Nikola Naunović čestitao je kolegama odbornicima i građanima Opštine Majdanpek predstojeće novogodišnje i božićne praznike.\nTags: fabrika bakarnih cevi, Majdanpek, predsednik opstine, sednica so, skupstina\nPrevious Više od tri milijarde dinara u gradskom budžetu u narednoj godini\nNext Plan za migrante


Američka federalna vlada danas je otvorena, dok se oko 800 hiljada zaposlenih vratilo na posao posle više od mesec dana. U međuvremenu, članovi Kongresa se pripremaju za nove pregovore kako bi se izbjeglo ponovno zatvaranje vlade kada 15. februara istekne privremeni budžet.\nPredsednik Donald Tramp zapretio je da će ponovo zatvoriti federalne agencije ako ne bude prihvatljivog sporazuma o pograničnoj bezbjednosti, dok je juče izrazio skepticizam da bi moglo doći do takvog dogovora. Nestranačka kongresna kancelarija za budžet procenila je da će američka ekonomija izgubiti tri milijarde dolara od najduže delimične blokade rada vlada u američkoj istoriji.\nDok se radnici vraćaju na posao, članovi Kongresa iz obje stranke pokušavaju da utvrde plan o pograničnoj bezbjednosti koji bi podržao predsjednik Donald Tramp, nakon što je prošlog petka potpisao prijedlog zakona o finansiranju dijela vlade naredne tri nedelje.\nMeđutim, Tramp je u intervjuu dnevniku Vol Strit Džurnal rekao da su šanse da će biti postignut prihvatljiv dogovor manje od 50 odsto. Prethodno je poručio da ne odustaje od izgradnje zida na američko – meksičkoj granici.\n“Ni jedan plan o pograničnoj bezbjednosti ne može da funkcioniše bez fizičke barijere, to se jednostavno ne može dogoditi. Ako od Kongresa ne dobijemo pošten prijedlog, vlada će se ponovo zatvoriti 15. februara ili ću iskoristiti zakonska i ustavna ovlašćenja da riješim tu vanrednu situaciju”.\nIz Bijele kuće ipak poručuju da Trampov plan nije da ponovo zatvori vladu, dok lideri Demokratske stranke takođe ne vjeruju da će se to ponovo dogoditi. Radnici koji su više od mjesec dana bez plate ipak nisu toliki optimisti.\n"Pokušaće da za tri nedelje urade ono što nisu mogli za pet. Ponovo će zatvoriti vladu”.\nZid sa bodljikavom žicom u Tihuani u Meksiku, na granici sa SAD.\nUoči početka pregovora, demokrate su poručile da su otvorene za izdvajanje više novca za bezbjednosne mjere na granici, ali ne i za zid.\n“Obećao je da će Meksiko platiti za zid. To nije mogao da uradi, pa je odlučio da zatvori vladu. To je pogrešno i Amerikanci to znaju”, ističe Ted Lu, demokratski kongresmen.\n“Demokrate ne interesuje zid, samo prije nekoliko godina su glasale za izgradnju 560 kilometara zida. One jednostavno mrze Trampa i žele da ga pobijede”.\nŠirom Amerike, različite su poruke o Trampovom zahtjevu.\n“Nadam se da će Tramp ostati pri svom stavu i da će se izgraditi zid na granici, zato što živim u Arizoni kroz koju prolazi veliki broj ilegalaca. Zbog toga ga podržavam 100 odsto” - kaže Robert Bakster.\n“Protiv smo zida na granici, zato što je simbol mržnje i ksenofobije, a ne rešenje. Vjerujemo da predsjednik Tramp gubi tu bitku. Naše zajednice se snažno protive izgradnji zida”, navodi imigracioni aktivista u Teksasu, Fernando Garsija.\nAko pregovori budu neuspješni, a Tramp ipak odluči da zaobiđe Kongres, proglasi vanredno stanje i naredi izgradnju barijere na granici, to bi moglo da izazove oštre proteste među demokratama, protivljenje pojedinih republikanaca, ali i pokretanje sudskih procesa kojima bi se osporio taj potez.


"Američke specijalne službe zarađuju milione na švercu nafte"\n„Američke specijalne službe zarađuju milione na švercu nafte“\nM. K. 27. oktobra 2019. 00:01\nSirijska nafta, pod zaštitom američkih vojnika, i pre i nakon poraza terorista aktivno se cisternama prebacuje van Sirije, komentarisalo je rusko Ministarstvo odbrane izjavu šefa Pentagona da će američki vojnici ostati na istoku Sirije kako bi čuvali naftna polja od „terorista DAEŠ-a“.\nIzjava šefa Pentagona Marka Espera o nekoj potrebi da se sačuvaju grupe američkih snaga na istoku Sirije kako bi „čuvali naftna polja“ od „terorista DAEŠ-a“ ne izaziva čuđenje u Ministarstvu odbrane Rusije.\n„Apsolutno nijedno energetsko nalazište niti druga rudna bogatstva na teritoriji Sirije ne pripada teroristima DAEŠ-a, a posebno ne ’američkim braniteljima‘ od terorista DAEŠ-a, već isključivo Sirijskoj Arapskoj Republici. Ni po međunarodnom pravu, niti u samom američkom zakonodavstvu — nigde nema i ne može biti nijednog legitimnog zadatka za američke vojnike za čuvanje i odbranu energetskih nalazišta Sirije od same Sirije i njenog naroda. Zato je ono što sada radi Vašington — zauzimanje i držanje pod svojom oružanom kontrolom naftnih polja na istoku Sirije — međunarodno državno razbojništvo“, navodi se u saopštenju ruske vojske.\n„Kao što pokazuju snimci kosmičkog izviđanja Ministarstva odbrane Rusije, sirijska nafta je i pre i nakon poraza terorista DAEŠ-a sa druge strane Eufrata, pod zaštitom američkih vojnika, aktivno preusmerena cisternama izvan Sirije. Pritom, Vašington je zvanično objavio sankcije za isporuke naftnih derivata u Siriju koje se ne odnose samo na američke kompanije, već i na sve druge“, objasnili su u ruskom vojnom resoru.\nOni su podsetili da se pod zaštitom američkih vojnika i pripadnika američkih privatnih vojnih kompanija cisterne sa naftnih polja istočne Sirije krijumčare u druge države. U slučaju bilo kakvog napada na takve karavane, za njihovu zaštitu se „odmah koriste snage za specijalne operacije i borbena avijacija SAD“. I sama proizvodnja nafte se vrši uz pomoć opreme vodećih američkih kompanija, koja je isporučena zaobilazeći sve američke sankcije.\nIzvoz nafte realizuje kompanija „Sedbak“, koja se nalazi pod kontrolom SAD i koja je osnovana pri takozvanoj „Autonomnoj administraciji Istočne Sirije“. Prihod od krijumčarenja sirijske nafte preko brokerskih kompanija koje sarađuju sa „Sedbakom“ leže na račune američkih privatnih vojnih kompanija i specijalnih službi. Uzimajući u obzir da vrednost jednog barela sirijske švercovane nafte iznosi 38 američkih dolara, mesečni dohodak od ovog „privatnog biznisa“ američkih državnih službi iznosi više od 30 miliona dolara. Radi stalnog finansijskog dotoka, bez svake kontrole i poreza američke države, Pentagon i CIA će biti spremni da zauvek čuvaju i brane naftna polja u Siriji od mitskih „sakrivenih ćelija DAEŠ-a“, zaključilo je rusko Ministarstvo odbrane.


Doživotni zatvor za Milana, 30 godina za Sredoja Lukića\nHaški tribunal osudio je Milana Lukića na doživotnu kaznu zatvora, a njegovog rođaka Sredoja Lukića na 30 godina zatvora, zbog zločina počinjenih nad muslimanima u Višegradu i okolini u periodu od 1992. do 1994. godine.\nLukići su osuđeni zbog ubistva najmanje 130 muslimana, s tim da je Milan proglašen krivim po 21 tački optužnice, a Sredoje po sedam, za dela koja se karakterišu kao zločini protiv čovečnosti, kršenje zakona i običaja ratovanja. Zločine za koje su Lukići proglašeni krivim sudije su okarkaterisale kao "bezobzirno nepoštovanje ljudskih života".\nU presudi koju je pročitao sudija Patrik Robinson, predsednik Tribunala, navodi se da spaljivanje živih ljudi, koje se u dva navrata dogodilo u Višegradu, a za koje se terete Milan i delimično Sredoje Lukić, predstavlja drastičan primer nečovečnosti.\nSudije su odbacile sve navode Milana Lukića da u vreme pomenutog događaja nije bio u Višegradu, nego u Beogradu. On je uhapšen u avgustu 2005. u Argentini, dok se Sredoje Lukić u septembru iste godine dobrovoljno predao Tribunalu.


Ostali sportovi - Veslanje: Dubl skul Marjanović-Filipović u B finalu SP\nVeslanje: Dubl skul Marjanović-Filipović u B finalu SP\nNapisano u kategoriji Ostali sportovi, 30 avgusta, 2013\nSrpski dubl skul Marko Marjanović, Aleksandar Filipović nije uspeo da se plasira u finale Svetskog prvenstva u Južnoj Koreji. Naš čamac je petak, 30. avgusta2013, ujutru u prvoj grupi polufinala s vremenom 6:37,60 zauzeo peto mesto pa će u nedelju veslati u B finalu. Prva tri mesta i „vizu“ za finale obezbedili su čamci Norveške (6:24,22), Nemačke (6:27,19) i Argentine (6:29,49), dok će četvetoplasirana Velika Britanija (6:33,73) i šestoplasirane SAD (6:41,55), poput naše posade, veslati za plasman od sedmog do 12. mesta.\nMarjanović i Filipović su solidno startovali. Do ulaska u drugu polovinu trke bili konstantno na četvrtom mestu sa malim zaostatkom za Nemcima i Argentincima koji su bili drugi, odnosno treći. Ipak, u poslednjih 1.000 metara naš dubl skul je počeo da popušta završivši trku kao peti. Iz druge grupe polufinala, daleko sporije od prve, u finale su se plasirale Litvanija (6:30,42), Novi Zeland (6:33,39) i Italija (6:33,86) dok će u B finale Kuba (6:35,44), Danska (6:36,27) i Australija (6:41,79).\n– „Marjanović i Filipović su se dobro držali u prvoj polovini trke. Bili su stalno oko mesta koje je vodilo u finale. Ipak, nisu izdržali do kraja i ovo je najviše što su trenutno mogli u ovoj izuzetno jakoj grupi. Dobro je što su u finišu, kada je bilo jasno da ne mogu do jednog od prva tri mesta koja su vodila u finale, prištedeli snagu koja će im biti preko potrebna u okršaju za plasman od sedmog do 12. mesta“\nSedmog, pretposlednjeg, dana šampionata, 31. avgusta, tri srpske posade veslaće u B finalima. Od 6 č ujutru ženski dvojac bez kormilara Ivana Filipović, Iva Obradović za plasman od sedmog do 12. mesta boriće se sa posadama Ukrajine, Australije, Nemačke, Italije i Rusije. Od 6,38 časova Nenad Beđik i Nikola Stojić će se u B finalu muških dvojaca bez kormilara ogledati sa čamcima Velike Britanije, Mađarske, Argentine, Nemačke i Južnoafričke Republike.


Seljimi, koji je prošle sedmice imenovan za političkog savetnika premijera Ramuša Haradinaja, jedan je od desetak bivših boraca i komandanata OVK koje su, do sada, saslušali istražitelji suda koji se bavi zločinima koje su počinili pripadnici OVK.\nGaši je najavio da će kasnije u sredu saopštiti dodatne detalje vezane za saslušanje Seljimija.\nRamuš Haradinaj je prošle sedmice imenovao Seljimija za političkog savetnika, navodeći da bivši komandant OVK "uživa veliki ugled u narodu", ali je niz nevladinih organizacija taj potez oštro osudio pošto je "Sultan" nedavno pošten iz zatvora na koji je osuđen zbog ratnih zločina.\nSeljimi će, prema uslovima prevremenog puštanja sa robije, biti pod prismotrom policije do 2020. godine, ali ga, najverovatnije sledeće sedmice, očekuje i saslušanje pred Specijalnim sudom za zločine OVK u Hagu. Mediji su, ranije, pisali da će se nekadašnji komandant glavnog štaba OVK gotovo sigurno naći na optuženičkoj klupi.\nSeljimi je osuđen u slučaju "Drenička grupa", u kojem je deset pripadnika bivše Oslobodilačke vojske Kosova osuđeno zbog zločina nad civilima tokom konflikta 1998-1999. godine.


Prihodi Federacije u maju pali za više od 40 posto | Portal 072info\nFederacija ulazi u najteži period ekonomske krize. Pokazuje to i saopćenje Vlade FBiH u kojem navode da su u maju ove godine prihodi od neizravnih poreza ostvareni u iznosu od 139,2 miliona maraka. To je u poređenju s naplatom u istom mjesecu prošle godine manje za 41,1 posto, odnosno za 97,3 miliona KM.\nNegativi trend iz maja dodatno je utjecao na slabljenje ukupnih prihoda od početka godine. Prikupljena su 1.032,4 miliona KM, što je u odnosu na isto razdoblje 2019. godine manje za deset posto ili za 114,7 miliona KM.\nEkonomista Kadrija Hodžić kazao je za „Avaz“ da je smanjenje javnih prihoda od neizravnih poreza za 41,1 posto dramatičan podatak.\n– Ostajanje mnogih porodica bez prihoda po prirodi stvari smanjuje potrošnju te stoga i prihoda na potrošnju i produbljivanje budžetskih deficita. Zaustavljena je čak i uzlazna linija povećanja potrošnje prehrambenih proizvoda usljed straha od nestašica, jer je najveći dio građana stvorio dovoljne zalihe. Sada ulazimo u najteži dio ekonomskih posljedica korona krize, jer je evidentno daljnje usporavanje ekonomskog rasta – pojasnio je Hodžić.\nDodao je da drugi val pandemije uzrokuje odsustva s posla zaposlenih, čak i aktivnih privrednih subjekata, a na to se nadovezuje poremećaj trgovačkih lanaca koji donosi smanjenje uvoza mnogih proizvoda.\n– Nije sporno da će novac Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) biti potrošen za krpljenje ovih budžetskih deficita, već što će još trebati dodatnog novca. S obzirom na to da je već sada sasvim izvjesno da će pandemija trajati i u drugoj polovini ove godine te da izostaju ozbiljnije mjere poticaja realnog sektora, zaduživanje će biti nastavljeno u ovoj i sljedećoj godini – smatra Hodžić.\nPrema njegovim riječima, odobreni aktuelni kredit MMF-a neće biti dovoljan čak ni da se zatvori budžetska praznina u ovoj godini.\n– Namjena aktuelnih zaduženja od MMF-a za isplatu socijalnih izdvajanja, naročito isplatu penzija i jačanje zdravstvenog sistema, poremećena je političkom trakavicom oko raspodjele aktuelnog kredita. Logika političkih podjela nametnula je nacionalne i stranačke kriterije raspodjele ovih sredstava, a neophodna je fiskalna podrška porodicama i firmama koje su pogođene pandemijom koja bi trebala biti ciljana, privremena i transparentna – istakao je Hodžić.\nKantonima i općinama manje novca\n– Od ukupnog iznosa budžetu FBiH pripalo je 50,4 miliona KM, što je u odnosu na godinu ranije manje za 35,2 miliona KM. Dio za raspodjelu kantonalnim budžetima iznosio je 71,3 miliona KM i manji je za 49,8 miliona KM, dok je dio namijenjen općinskim i gradskim budžetima iznosio 11,7 miliona KM, što je za 8,2 miliona KM manje u odnosu na isti mjesec prethodne godine – navodi se u informaciji Vlade FBiH.


Sonja Vasić i Jelena Bruks se opraštaju pred meč Srbija – Australija\nSrbija protiv vicešampiona sveta, ali prvo – ispraćaj Jelene i Sonje\nKošarkašice Srbije se u subotu sastaju sa Australijom u okviru kvalifikacija za Svetsko prvenstvo. Pred meč će u dvorani „Ranko Žeravica“ biti organizovana... 12.02.2022, Sputnik Srbija\nSrbija i Australija, aktuelni vicešampion sveta, sastaju se od 21.00 u drugom kolu Turnira A kvalifikacija za Mundobasket (uživo uz Sputnjik).Srpkinje su u prvoj rundi savladale Južnu Koreju, a Australijanke, koje su se već kvalifikovale za SP, su nadigrale Brazil.„Očekuje nas jedna potpuno drugačija utakmica u odnosu na meč protiv Koreje. Imamo jedan dan odmora da se fokusiramo na sledeći zadatak i taktički pripremimo. Australija ima odličnu ekipu, pokrivene sve pozicije. Nastojaćemo da podignemo agresivnost, koja je naš identitet, na viši nivo i da uz podršku sa tribina dođemo do pobede“, rekla je Maja Škorić.Ceremonija posvećena Sonji i Jeleni u organizaciji Košarkaškog saveza Srbije počeće pola sata pred meč, od 20.30, u popularnoj Hali sportova na Novom Beogradu.Podsetimo, srpske lavice su se oprostile od reprezentacije nakon zlatne medalje na Evropskom prvenstvu, odnosno četvrtog mesta na Olimpijskim igrama u Tokiju.Podsetimo, na SP u Australiji će iz grupne faze proći tri tima direktno, odnosno dva uz već kvalifkovanog domaćina.► „Pa, on ipak nije lud, samo mnogo psuje“: Američka zvezda iskreno o Obradoviću► „Dobre igre su važne, ali mnogi su igrali sjajno...“ – momak iz Beograda postaje ikona u Minhenu► Kalinić i Volters briljirali – pobeda Zvezde u Rusiji!\nsport, košarka, košarkašice, sonja vasić\n11:50 12.02.2022 (Osveženo: 11:52 12.02.2022)\n© Foto : FIBAJelena Bruks i Sonja Vasić\nKošarkašice Srbije se u subotu sastaju sa Australijom u okviru kvalifikacija za Svetsko prvenstvo. Pred meč će u dvorani „Ranko Žeravica“ biti organizovana čast za Sonju Vasić i Jelenu Bruks, koje su se letos oprostile od reprezentacije.\nSrbija i Australija, aktuelni vicešampion sveta, sastaju se od 21.00 u drugom kolu Turnira A kvalifikacija za Mundobasket (uživo uz Sputnjik).\nSrpkinje su u prvoj rundi savladale Južnu Koreju, a Australijanke, koje su se već kvalifikovale za SP, su nadigrale Brazil.\n„Očekuje nas jedna potpuno drugačija utakmica u odnosu na meč protiv Koreje. Imamo jedan dan odmora da se fokusiramo na sledeći zadatak i taktički pripremimo. Australija ima odličnu ekipu, pokrivene sve pozicije. Nastojaćemo da podignemo agresivnost, koja je naš identitet, na viši nivo i da uz podršku sa tribina dođemo do pobede“, rekla je Maja Škorić.\nCeremonija posvećena Sonji i Jeleni u organizaciji Košarkaškog saveza Srbije počeće pola sata pred meč, od 20.30, u popularnoj Hali sportova na Novom Beogradu.\nPodsetimo, srpske lavice su se oprostile od reprezentacije nakon zlatne medalje na Evropskom prvenstvu, odnosno četvrtog mesta na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nU subotu pre meča protiv Australije svečani oproštaj od Sonje i Jelenehttps://t.co/vtiVfhGWCO#kss #reprezentacija #FIBAWWC pic.twitter.com/voQOQlZINQ\n— Košarkaški savez SRB (@KSSrbije) February 11, 2022\nPodsetimo, na SP u Australiji će iz grupne faze proći tri tima direktno, odnosno dva uz već kvalifkovanog domaćina.\n► „Pa, on ipak nije lud, samo mnogo psuje“: Američka zvezda iskreno o Obradoviću\n► „Dobre igre su važne, ali mnogi su igrali sjajno...“ – momak iz Beograda postaje ikona u Minhenu\n► Kalinić i Volters briljirali – pobeda Zvezde u Rusiji!