Kod Dervente ekshumirani posmrtni ostaci jedne osobe - Detektor\nKod Dervente ekshumirani posmrtni ostaci jedne osobe\n14. Septembra 2021.14:48\nU Osinju, na području Dervente, danas su pronađeni posmrtni ostaci jedne osobe, koji će biti upućeni na daljnju sudsko-medicinsku obradu i utvrđivanje identiteta putem DNK analize.\n“Prema preliminarnim informacijama, radi se o osobi hrvatske nacionalnosti, koja je bila ukopana na navedenoj lokaciji”, saopćeno je iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine.\nIz Instituta za nestale osobe (INO) BiH za Balkansku istraživačku mrežu Bosne i Hercegovine (BIRN BiH) kazali su kako postoje indicije da se radi o vojniku iz Republike Hrvatske.\n“Prema informacijama kojima raspolažemo, pretpostavlja se da se radi o nestalom vojniku s područja susjedne Hrvatske. Posmrtni ostaci su radi daljnje obrade i utvrđivanja identiteta prebačeni u Komemorativni centar u Tuzli”, rekla je glasnogovornica INO-a Emza Fazlić.\nEkshumacijom koordinira istražiteljica Posebnog odjela za ratne zločine, a na terenu se nalaze predstavnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), INO-a BiH, ljekar patolog sudske medicine, potrebni radnici i mehanizacija, kao i policijski djelatnici Policijske stanice Derventa, koji osiguravaju lokaciju.\nU ovom predmetu do informacija i saznanja o lokaciji na kojoj se nalaze posmrtni ostaci, došlo se zajedničkim i koordiniranim radom Tužilaštva BiH, SIPA-e i drugih partnerskih institucija i agencija, saopćeno je iz Tužilaštva BiH.


Opštine da utvrde lokalnu kasu do 1. decembra prethodne za narednu godinu - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nMinistarstvo finansija analizira pristigle zahtjeve potrošačkih jedinica za budžetskim sredstvima i u oktobru će dostaviti Nacrt zakona o budžetu za narednu godinu, saopšteno je iz tog Vladinog resora.\nIz Ministarstva su Pobjedi kazali da su dobili zahtjeve potrošačkih jedinica sa preciznim iznosom novca koji traže za narednu godinu, ali nijesu odgovorili da li se traži više novca nego ove godine.\nMinistarstvo nije odgovorilo ni na pitanje koje potrošačke jedinice traže znatno više novca nego u ovoj godini.\n"Ministarstvo finansija aktivno radi na pripremi Nacrta zakona o budžetu Crne Gore za narednu godinu. Potrošačke jedinice su dostavile zahtjeve za budžetskim sredstvima i sada smo u fazi analiziranja pristiglih materijala, zbog čega nijesmo u mogućnosti da dajemo preciznije odgovore", rekli su iz ministarstva.\nOvogodišnji budžet je koncipiran na dvije milijarde eura.\nMinistarstvo je po Zakonu o budžetu i fiskalnoj odgovornosti dužno da Nacrt budžeta preda Vladi u oktobru.\nVlada je nakon toga dužna da usvoji predlog budžeta i proslijedi ga parlamentu do 15. novembra.\nOpštine su, po zakonu, dužne da nacrt svojih budžeta dostave na uvid Ministarstvu finansija do 1. novembra.\nSkupštine opština moraju da utvrde lokalnu kasu do 1. decembra prethodne za narednu godinu.\nPrije usvajanja budžeta opštine su dužne da pribave mišljenje Ministarstva na predloženi nivo i strukturu potrošnje, politiku zarada, kapitalne izdatke, izvore finansiranja i novo budžetskog gotovinskog suficita, odnosno deficita.\nU slučaju da je mišljenje Ministarstva negativno, opština ne može usvojiti odluku o budžetu.\nU slučaju da u rokovima ne budu doneseni budžet države i opštine, onda na snagu stupa odluka o privremenom finansiranju.\nTo znači da Ministarstvo finansija, do donošenja budžeta, potrošačkim jedinicama mjesečno odobrava sredstva.\nRast i ove godine: Javni dug 2,8 milijardi eura


Treća Noć istraživača u četiri grada Srbije! - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Nauka » Treća Noć istraživača u četiri grada Srbije!\nAh Neša 7. septembar 2012. Nauka Postavite komentar\nU Srbiji će 28. septembra (17.00 – 24.00) biti održana Noć istraživača, događaj koji na inicijativu Evropske unije treću godinu za redom afirmiše nauku i istraživače i podstiče mlade na istraživačko-naučnu karijeru. Beograd, Novi Sad, Niš i Zrenjanin u istoj noći predstaviće posao istraživača u drugačijem svetlu. Svi programi su besplatni.\nProjekat „Researchers’ night“ – „Noć istraživača“ pokrenut je na evropskom nivou 2005. godine. Od tada se ova manifestacija održava svakog četvrtog petka u septembru. Prošle godine održana je istovremeno u 33 evropske države i 200 gradova.\nU Beogradu, pod sloganom „Flertuj znalački“ Noć istraživača će na Platou kod Filozofskog i u samoj zgradi fakulteta kroz sadržaje kao što su: Digitalna sazvežđa, Naučno zasnovana poezija, Sastanak na brzaka, Istraživački podijum, Naučni kafe, Bioskop „Mikroskop“, Vruć poljubac i Talasi emocija predstaviti nauku kroz metaforu zaljubljivanja u stvarnu osobu. Na Trgu Republike sve posetioce očekuje robotska izložba na kojoj posetioci mogu videti neke od najsavremenijih i najnaprednijih robota iz naše zemlje i inostranstva.\nU Novom Sadu na Trgu slobode, niz eksperimenata će biti organizovano tako da prolazeći kroz metafore različitih faza zaljubljivanja (prvi susret, prvi poljubac, prvi izlazak itd) predstave oblasti: Energija i okruženje, Inovacije i ideje, Zdravlje i bezbednost, Hrana i voda. Eksperimenti će vam pokazati koje su to suprotnosti koje se privlace, kako vam Sunce pomaže da se zaljubite, kako da pomognete kućnim ljubimcima kada se razbole i još mnogo toga. Posebna atrakcija će biti takmičenje u proizvodnji električne energije koristeći bicikle i „ljudski pogon“. Ideja je da centar Novog Sada tokom večeri 28. septembra postane prava elektrana na ljudski pogon i da se posetiocima omogući da vide koliko električne energije mogu napraviti tokom jednog sata vožnje „bicikla“ i za šta se ta količina energije može iskoristiti.\nNiš će kroz niz događaja na Tvrđavi, Kazandžijskom sokačetu i Trgu Kralja Milana predstaviti svoje viđenje „naučnog flerta“ – upoznavaće se sa robotima, praviti naučno-umetnički mozaik, razgovaraće se sa istraživačem o prvim seksualnim iskustvima, praviti kolektivni zemljotres, govoriti o kvalitetu ishrane, kreirati i ćaskati sa astronomima pod vedrim noćnim nebom.\nSrbija je ove godine dobila FP7 projekat Evropske unije, koordinator za Beograd i Niš je Festival nauke a za Novi Sad i Zrenjanin Univerzitet u Novom Sadu – Fakultet tehničkih nauka. (danubeogradu.rs)\nTagovibeograd bg špijun bg svaštara dub nauka niš novi sad zrenjanin\nPrethodni Balkanima 2012\nSledeći Andrea Bočeli u Kombank Areni 10. maja 2013.


ZAKON O RADU: Zarada zaposlenog\nZAKON O RADU: Zarada zaposlenog ima obaveznu strukturu, koja pored osnovne zarade, obuhvata i deo zarade za radni učinak. Ovaj deo zarade određuje se na osnovu kvaliteta i obima obavljenog posla, te se zavisno od ostvarenih rezultata rada zaposlenog može isplaćivati u manjem ili većem obimu ili ne isplaćivati uopšte. Pravno gledano, ovde se ne radi o obustavi od zarade, već delu zarade koji je zaposleni zaradio u manjoj ili većoj meri ili, eventualno, nije zaradio\nNaime, portalu Biznis obratio se čitalac koji radi u kompaniji koja redovno uplaćuje plate i doprinose, ali u slučaju raskida nekog posla ili gubitka klijenta zaposlenom oduzima zaradu iz prošlih meseci od tekućeg meseca, a navodno je isto i sa bonusima i stimulacijama.\n“Naime, iako zaposleni uobičajeno sva svoja primanja nazivaju zaradom, ona po zakonu imaju obaveznu strukturu, koja pored osnovne zarade, obuhvata i deo zarade za radni učinak, često žargonski zvan ‘stimulacija’”, navodi ona.\n“Kriterijumi za ocenu radnog učinka i način obračuna ovog dela zarade detaljnije se razrađuje internim aktima poslodavca ili ugovorom o radu, i moguće je zamisliti metodologije obračuna koje će imati praktičan efekat koji čitalac opisuje. Naravno, da li se ovo radi na zakoniti način zavisi od toga na koji način je u konkretnom slučaju formulisan deo zarade za radni učinak, kako su postavljeni individualni ciljevi i da li se (ne)isplata ovog dela zarade vrši u skladu sa tim kako je on uređen. Isto važi i za bonuse, koji predstavljaju deo zarade koji se zaposlenom isplaćuje za doprinos poslovnom uspehu poslodavca”, objašnjava ona.\nPoslovni savetnik i član UO Udruženja poreskih savetnika Srbije Aleksandar Vasić objašnjava da se zarada utvrđuje u skladu sa Zakonom o radu ("Sl. glasnik RS", br. 24/2005, 61/2005, 54/2009, 32/2013, 75/2014, 13/2017 - odluka US, 113/2017 i 95/2018 - autentično tumačenje) i kriterijumima poslodavca, koji naravno ne mogu biti suprotni zakonu i da generalno zarada kada se isplati za mesec kao konačna ne bi trebalo da se menja.


Prva pobeda Slobodne TV protiv SBB za slobodu u etru – Slobodne novine\nKompanija Adria News SARL Luksemburg, koja emituje program televizije N1, tražila je maja prošle godine od naše televizije da objavi Odgovor na informacije iznete u informativnoj emisiji Pravi Dnevnik.\nSlobodna televizija, kao profesionalan i odgovoran medij, objavila je Odgovor na informaciju, na način na koji je traženo, što nije sprečilo kompaniju Adria News SARL Luksemburg da nastavi tužbeni postupak protiv naše kuće, za koji je Viši sud u Beogradu ustanovio da je neosnovan.\nOdluka Višeg Suda dokaz je naših tvrdnji da je kompanija Adria News SARL Luksemburg vodila bespotreban spor protiv Slobodne televizije kako bi nas izložila dodatnim troškovima, sa krajnjim ciljem da nestanemo sa medijske scene.\nOdlukom Višeg suda, kompaniji Adria News SARL Luksemburg naloženo je da Slobodnoj televiziji nadoknadi troškove parničnog postupka u roku od 8 dana, pod pretnjom prinudnog izvršenja.\nPodsećamo da je SBB deo United Grupe u okviru koje posluje i TV N1, a ova pobeda Slobodne televizije na sudu predstavlja prvi korak ka razrešenju borbe za slobodu koju naša televizija vodi protiv kompanije SBB od kad smo dobilo dozvolu REM za TV emitovanje. Kompanija SBB je tada grubo zloupotrebila dominantan položaj odbivši da zaključi ugovor o distribuciji sa našom televizijom, uprkos tome što je nadležna regulatorna agencija potvrdila da Slobodna TV zadovoljava sve uslove za pružanje medijske usluge na teritoriji Srbije.\nOznakeNaslovna-centar Naslovna-traka SBB suđenje


IVANIĆ O SUSPENZIJI REFERENDUMA: 'To je politički kukavičluk i blamaža institucija RS-a' | Slobodna Bosna\nIVANIĆ O SUSPENZIJI REFERENDUMA: „To je politički kukavičluk i blamaža institucija RS-a“\nČlan Predsjedništva BiH Mladen Ivanić komentirao je odluku o suspenziji referenduma o Sudu i Tužilaštvu BiH.\nIvanić smatra da se dvije godine krije ta odluka, i da je ovo pitanje koje treba uputiti Miloradu Dodiku.\n"Sve smo vidjeli. Činjenica da se dvije godine pokušavala sakriti i ne objaviti odluka o tome. To je svojevrsni politički kukavičluk i velika blamaža institucija RS", kazao je Ivanić.\nOn je kazao da je Narodna skupština Republike Srpske postala sredstvo koje vladajuće strukture upotrebljavaju za održavanje vlasti u RS-u.\n"Čvrsto sam stajao iza referenduma o Danu RS. Za ovaj sam znao da se nikada neće održati. Poznajem ljude koji su o tome govorili, znam njihove dvoličnosti. Jedno kažu, drugo rade", ocijenio je Ivanić.\nPodsjećamo, Milorad Dodik najavio je odluku o poništavanju referenduma u RS-u o Sudu i Tužilaštvu, koju je prije dvije godine donijela NSRS.\nsuspenzija referenduma o sudu i tužilaštvu\nMLADEN IVANIĆ: Politički sukobi tjeraju ljude iz BiH, a loš imidž obeshrabruje strane investicije\n14. Jun. 20181


Naslovne strane dnevnih novina za 10. april – Najvažnije vijesti iz ekonomije – Bankar.me\nGrađani zaduženi preko 1,4 milijarde eura u bankama, privreda gotovo 1,8 milijardi\nPravo na moratorijum na otplatu kredita iskoristilo 127 korisnika\nOdobreno 3,3 milijarde eura kredita\nSpajanje banaka planirano za 11. decembar\nMontenegroberza i Zagrebačka berza potpisale sporazum o saradnji\nMontenegroberza: Državne obveznice povećale promet\nObavezno smanjenje plata u Montekargu\nNajveća akvizicija u istoriji: Uniqa dovršila preuzimanje CEE poslovanja AXA-e\nBesplatni pregledi tokom “ružičastog” oktobra\nSava Re dobila dozvolu za isplatu dividende\nOsiguranje od nezgode za djecu u vrtićima, đake i studente\nNaslovne strane dnevnih novina za 10. april – Najvažnije vijesti iz ekonomije\nApril 10, 2018 Članci, PREGLED ŠTAMPE, SVE VIJESTI Leave a comment\nDeloitte stoji iza svoje procjene akcija RUP-a\nKonsultantsko-revizorska kompanija Deloitte reagovala je na organizacije i pojedince koji sumnjaju u tačnost i pouzdanost elaborata o fer vrijednosti akcija Rudnika uglja Pljevlja (RUP), procijenjenih na po 6,4 eura. U posljednje vrijeme, kako su ukazali, u javnosti se na neprofesionalan način dovodi u sumnju integritet, nezavisnost i kvalitet usluga njihove kompanije.\nPodnijeto 16.700 prijava poreskih obveznika\nPrijave poreza na dobit za prošlu godinu do 31. marta podnijelo je 16.700 poreskih obveznika, što je 9,3 odsto ili 1.420 više u odnosu na isti period 2016, saopšteno je iz Poreske uprave (PU). U istom roku, kako su kazali iz PU, evidentirano je 17.010 finansijskih iskaza.\nZa puteve, prugu i aerodrom 790 miliona eura\nŠest prioritetnih saobraćajnih projekata, vrijednih 789,66 miliona eura, izdvojila je Nacionalna investiciona komisija na užu listu prioriteta, navodi se u dokumentu Vlade. To su obilaznice oko Budve i Tivta, most preko Veriga, rekonstrukcije pruge od Bara do granice sa Srbijom, dionice puta Šćepan Polje Plužine i autoputa Bar Boljare između Mateševa i Andrijevice, te širenje Aerodroma Tivat, od kojih radovi na polovini počinju već naredne godine.\nMilion za Milove kumove i drugove\nIako je hidrološka situacija u 2017. godini bila loša, svi vlasnici mini-hidroelektrana (mHE), koji imaju status povlašćenog proizvođača, godinu su završili u plusu. Velika suša u 2017. godini, koja je dovela do toga da državna Elektroprivreda završi godinu sa 800 hiljada minusa, nakon što je 2016. imala preko 18 miliona profita, povlašćenim proizvođačima je mogla samo da umanji dobit, ali ih nije mogla dovesti do minusa.\nProdužiti primjenu zakona\nZakon o sporazumnom finansijskom restrukturiranju duga prema finansijskim institucijama, poznatiji kao “podgorički model, kvalitetno definiše način rješavanja tog problema, zbog čega bi bilo opravdano produženje roka njegove promjene do maja naredne godine, ocijenio je bankarski ombudsman Halil Kalač. On je kazao da zakon kvalitetno definiše način rješavanja problema nekvalitetnih hipotekarnih kredita kod finansijskih institucija, građana i preduzeća, na šta ukazuju ostvareni pozitivni efekti njegove primjene.\nKako stimulisati domaće usluge\nU okviru projekta “100 najvećih u Crnoj Gori u Podgorici ove sedmice biće organizovan panel “Kako stimulisati domaće proizvode i usluge, a ne narušiti preuzete međunarodne obaveze. Na panelu će biti razgovarano o konkurentnosti domaćih kompanija i njihovom pozicioniranju u odnosu na regionalne i globalne korporacije, mjerama podrške i podsticaja privredi, planovima u toj oblasti, akcijama koje nacionalne asocijacije privrednika organizuju, ali i o iskustvima domaćih proizvođača i njihovom viđenju tržišta.\nGrade 87 stanova u Ulcinju\nUlcinjska kompanija Mastering izgradiće u Ulcinju dva stambeno-poslovna objekta. Objekti će se graditi na urbanističkim parcelama 27, 28, 29, 30 i 31 u zahvatu Detaljnog urbanističkog plana ,,Ulcinjsko polje. U okviru objekata, čija je ukupna bruto površina 7.633,55 kvadrata, će se nalaziti 87 stanova i 12 poslovnih prostora. Kompanija je dobila saglasnost glavnog državnog arhitekte Dušana Vuksanovića na idejno rješenje objekata, koje je uradila ulcinjska firma Arhistudio.\nPomogli NLB sa 1,6 milijardi eura\nEvropska komisija pokrenulaje istragu protiv Slovenije zbog sumnji daje sanirala NLB protivno pravilima i obavezama preuzetim od Evropske unije. Odluka o otvaranju istrage objavljenaje u službenom listu EU, prenosi SEEbiz.\nDobit veća šest puta\nNeto dobit ulcinjskog HTP Velika plaža, prošle godine je iznosila 17.080 eura i bilaje skoro šest puta veća nego 2016. Prema podacima iz izvještaja o poslovanju, objavljenog na sajtu Montenegroberze, poslovni prihodi kompanije su na kraju decembra iznosili 318.400 eura i bili su 7,7 odsto veći nego u uporednom periodu.\nPOJMOVIDnevni pregled štampe naslovne strane dnevnih novina prelistavanje štampe\nPrevious Hedžing sa Kinezima planiraju na 10 godina\nSljedeći Deloitte stoji iza svoje procjene akcija RUP-a\nNaslovne strane dnevnih novina za 26. oktobar\nNaslovne strane dnevnih novina za 25. oktobar\nPredstavnici Montenegroberze i Zagrebačke berze potpisali su danas sporazum o saradnji, čiji je cilj unapređenje …\nU petak se otvara najveći tržni centar u regi...\nNedjeljni poslovni horoskop 26. oktobar – 01...\nJelena Ristć: Elektronska trgovina u Crnoj Go...\nOvo je 10 najboljih poslodavaca na svijetu u...\nSolarna elektrana “Briska gora” b...\nMontenegroberza i Zagrebačka berza potpisale...\nBez posla ostali trgovci, građevinci, ugostit...\nRoming na Balkanu se ukida 1.jula sljedeće go...\nPravo na moratorijum na otplatu kredita iskor...\nAmeričke sankcije i za kompanije koje grade “Turski tok”\nOvo je 10 najboljih poslodavaca na svijetu u 2020. godini\nNova normalnost: Kruzeri koji nemaju destinaciju\nRoming na Balkanu se ukida 1.jula sljedeće godine\nAfera “Možura”: Tajno finansiranu firmu predstavljali kao jedinu i prije ulaska u posao\nApple zvanično vrijedan čak 323 milijarde dolara\nIDEA – Slavska akcija 23.10-31.10.\nAroma – Zimnica katalog\nExtra Sports: Shopping days\nSport Reality: Shopping days\nSport Vision: Shopping days\nCungu: Dani tehnike\nHabitat: -15% popusta na online kupovinu\nFashion&Friends: Online akcija


EU ubijedila SAD da odustanu od dijela sankcija Rusiji – The PRESTIGE\nEU ubijedila SAD da odustanu od dijela sankcija Rusiji\nSvijet 06.08.2017. evropska unija, Rusija, SAD\nEvropska unija je ubijedila Vašington da odustane od značajnog dijela sankcija Rusiji i američki Kongres se obavezao da će zavesti samo one sankcije oko kojih se usaglasi sa saveznicima u Evropi, uvjeren je i „načelno zadovoljan“ predsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker\nDa je to moguće smatra i kompanija sastavljena od ruskog Gasproma i evropskih firmi koje grade gasovod Sjeverni tok 2, i iz čijeg je sjedišta u Švajcarskoj stigla poruka da bi američke sankcije koje bi pogodile preduzeća iz EU morale biti preispitane zajednički između Vašingtona i Brisela.\nIz Švajcarske istovremeno poručuju da se radovi na Sjevernom toku 2 nastavljaju uz učešće njemačkih firmi Vinteršal i EON, francuske kompanije Enži, austrijskog OMV-a i anglo-holandskog preduzeća Šel.\nAgencija Blumberg je u opsežnoj analizi navela da Gasprom „već neko vrijeme radi i na najgorem zamislivom scenariju“, pa je tako već prije više mjeseci u Singapuru nabavio tehnologiju i postrojenja za cijevi gasovoda ispod Baltičkog mora.\nCilj je da se udvostručenjem moći postojećeg Sjevernog toka 1 dođe do kapaciteta isporuke od 110 milijardi kubnih metara gasa Njemačkoj i Evropi.\nKako je u saopštenju prenijela Evropska komisija, Junker je kazao „da i dalje vjeruje da smo mi saveznici s Amerikom“, i predočio da, u suprotnom: „Mi moramo braniti naše ekonomske interese u odnosu na SAD i to smo spremni da učinimo u roku od par dana“.\nTakav korak će, rekao je on u intervjuu njemačkom radiju ARD, EK preduzeti ako se ispostavi da bi američke sankcije „specifično nanijele štetu kompanijama iz EU koje posluju s Rusijom u sektoru energetike“.\nEK, isto kao i vlade Njemačke i Austrije, smatra da je cilj „eksteritorijalnih i međunarodnom pravu protivnih“ američkih sankcija i to da se zaustavljanjem isporuka ruskog gasa Evropi otvori prostor za plasman znatno skupljeg američkog gasa iz uljnih škriljaca na evropsko tržište.\nBritanci već imaju plan nakon izlaska iz EU


/ Princeza Toska i veštica Foska\nSilvija Ronkalja\tPrinceza Toska i veštica Foska\nU zemlji Fantaziji otvorena je Ugledna škola za princeze i mala\nprinceza Toska upisala se u nju kad je napunila šest godina. Ali\nkada su kralj i kraljica videli njene prve ocene, veoma su se\nrazočarali i zabrinuli. Izgleda da Toska nije bila zainteresovana\nza školu i za to da postane savršena princeza. A onda, jednog dana,\nToska je upoznala Fosku, malu vešticu koja je ličila na nju kao\njaje jajetu i koja je bez ikakvog uspeha išla u Groznu školu za\nveštice. Tada su se dve devojčice dosetile kako da iskoriste tu\nneverovatnu sličnost... Komentari\nRSD 528.00\tPrinceza koja je previše čitala bajke o princezama\nRSD 528.00\tU potrazi za skupocenim ćilimom\nRSD 411.20\tPrinceza Neću i princ Hoću\nRSD 528.00\tSTRAŠNA BOCA\nRSD 411.00\tPrinceza koja je volela šale i podvale\nRSD 528.00\tZauvek drugarice\nRSD 680.00\tJedno kraljevstvo za dve princeze\nRSD 528.00\tZa sve su krive plave maline\nRSD 411.20\tKUPI MI, KUPI MI!\nRSD 411.00\tKupci koji su kupili ovaj proizvod, kupili su i sledeće:


Komesar Šišić ugostio mališane Škole za djecu sa poteškoćama u razvoju - Direktno.ba\nHome » Komesar Šišić ugostio mališane Škole za djecu sa poteškoćama u razvoju\nKomesar Šišić ugostio mališane Škole za djecu sa poteškoćama u razvoju\nDanas, 06.05.2022. godine, policijski komesar Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona Šišić Rusmir je u svom uredu ugostio grupu mališana, učenika JU “Škola za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju osoba sa poteškoćama u psiho-fizičkom razvoju Zenica”, koji su u pratnji osoblja škole bili u zvaničnoj posjeti.\nPrilikom ove posjete, direktor škole Tarik Salčinović je zajedno sa svojim saradnicima i učenicima, komesaru Šišiću uručio zahvalnicu za iskazani prijateljski odnos, uspješnu saradnju, te pružanje nesebične podrške i pomoći učenicima navedene škole.\nU ugodnom razgovoru, i nakon zajedničkog fotografisanja, komesar Šišić je naglasio da je navedena posjeta zasigurno jedna od značajnih koje su u proteklom periodu organizovane u Upravi policije, te da će sa posebnom pažnjom raditi na unapređenju buduće saradnje i pružanju maksimalne podrške u radu i funkcionisanju navedene škole.\nTakođe je istakao, da je Uprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova Zeničko-dobojskog kantona u proteklom periodu, svojim proaktivnim djelovanjem i izraženim senzibilitetom za određena pitanja pokrenula mnoge aktivnosti i inicijative, te ostvarila značajnu saradnju sa nevladinim sektorom, kao i drugim subjektima u društvu, sa ciljem unapređenja sigurnosti, te generalno stvaranja boljeg i uređenijeg ambijenta za život i rad svih građana.\n“Svaku inicijativu i projekat predložen od strane drugih subjekata i institucija, u kojem možemo učestvovati kao partner u okviru utvrđenih nadležnosti, rado prihvaćamo, a naročito projekte i aktivnosti koji u svojoj konačnici imaju za cilj poboljšanje i unapređenje sigurnosti naše djece, koja su uvijek u žiži našeg, kako proaktivnog tako i preventivnog rada. Sigurnost djece nam je najbitnija, zbog čega ćemo u narednom periodu, unapređenjem saradnje sa školama, kao i sprovođenjem određenih projekata, maksimalno raditi na podizanju sigurnosti u školama, te pružati kontinuiranu pomoć kroz realizaciju aktivnosti usmjerenih prvenstveno prema djeci školskog uzrasta”, kazao je komesar Šišić u završnom dijelu ove posjete.\nTagsŠišić Rusmir Škola za djecu sa poteškoćama u razvoju


Poziv istraživačicama i istraživačima da se pridruže mreži GENDER AND POLITICS RESEARCH NETWORK IN SOUTH-EAST EUROPE - SeFem\nRod i politika u Jugoistočnoj Evropi (GENDER AND POLITICS RESEARCH NETWORK IN SOUTH-EAST EUROPE) (GenPolSEE) je istraživačka mreža koja se prvenstveno bavi proučavanjem roda i političke reprezentacije iz feminističke perspektive u regionu Balkana i jugoistočne Evrope. Mreža je posvećena razmeni znanja i istraživačkog iskustva, promociji feminističke metodologije i povezivanju s međunarodnom ekspertizom, mrežama i platformama koje podržavaju teorijska i empirijska istraživanja inovativnog i transformativnog karaktera.\nTematski, mreža je fokusirana na tri istraživačke celine:\nRod i reprezentacija: kritični akteri, društveni pokreti, intersekcionalnost.\nRod i institucije: parlamenti, političke partije, javne uprave, institucionalni mehanizmi za rodnu ravnopravnost.\nRod i javne politike: inkluzivnost, odgovornost, urodnjavanje.\nPoziv je pre svega upućen feministički orijentisanim istraživačicama i istraživačima koji rade na univerzitetima, naučnim institutima, nevladinim organizacijama ili se bave nezavisnim istraživačkim radom, koji imaju najmanje MA stepen i dolaze iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova, Crne Gore, Severne Makedonije i Srbije. Posebno se ohrabruju da se prijave istraživači i pripadnici manjinskih grupa. Potrebno je poslati e-mail s novijom biografijom, listom publikacija i pismom koje objašnjava motivaciju, očekivanja i budući doprinos kandidatkinje ili kandidata mreži.\nPrijave slati najkasnije do 15. avgusta 2022. godine na e-mail koordinatora mreže sasa.gavric@gmail.com\nOsnivački sastanak mreže biće održan 2. i 3. novembra 2022. godine u organizaciji Instituta društvenih nauka i Instituta za filozofiju i društvenu teoriju u Beogradu.\nRadni jezik mreže je engleski, a program skupa sa svim potrebnim detaljima će biti naknadno dostavljen izabranim učesnicima.\nPoziv na engleskom jeziku sa svim potrebnim detaljima možete pročitati na sledećem linku


Pravila i Objašnjenja - Limes Proizvodi\nOvom politikom privatnosti uređuju se način na koji Top-ShopOnline prikuplja, koristi, održava i objavljuje informacije prikupljene od korisnika (u daljem tekstu, “Korisnik“) preko www.lines-proizvodi.com; web stranice ili odredišnih strana u našem vlasništvu (u daljem tekstu “Stranice“). Ova politika privatnosti se odnosi na web, landing stranice i sve proizvode i usluge koje nudi Top-ShopOnline.\nLimes-proizvodi.com prikuplja lične, identifikacione podatke od Korisnika na različite načine, uključujući, ali ne ograničavajući se, kada Korisnici posjećuju našu stranicu, registruju na stranici, prijavljuju se na newsletter, webinar, popunjavaju formulare, a u vezi sa drugim aktivnostima, uslugama, funkcijama ili resursima koji su dostupni na našim stranicama.\nLimes-proizvodi.com može prikupljati i koristiti lične podatke Korisnika u sledeće svrhe:\nLimes-proizvodi.com usvaja prikupljanje podataka, skladištenje i obradu i sigurnosne mere za zaštitu od neovlaštenog pristupa, promena, objave ili uništavanja ličnih informacija, korisničkog imena, lozinke, transakcija informacija i podataka koji se nalaze na našem sajtu.\nLimes-proizvodi.com ne prodaje, trguje ili iznajmljuje Korisničke lične identifikacione podatke drugima.\nKoncentrat za fleke 486.00 рсд\nKOSALIM – Biljni losion za novi rast kose 5,065.00 рсд\nKoncentrat za posuđe 869.00 рсд\nRukavica za skidanje šminke 695.00 рсд


CERESIT OBUKA ZA ENERGETSKE MENAŽERE SRBIJE - eeVrbas.org\nCERESIT OBUKA ZA ENERGETSKE MENAŽERE SRBIJE\nDatum: sreda, 05 mart 2014 16:47\nCentralno evropski forum za razvoj, CEDEF, u saradnji sa kompanijom CERESIT organizovao je OBUKU ZA ENERGETSKE MENADŽERE, članove Mreže energetskih menadžera Srbije, MEMS-a, koja je održana u sredu 5. marta 2014. godine, na Svetski dan energetske efikasnosti, sa početkom u 11.00h, u CERESIT Fabrici za proizvodnju građevinskih lepkova i materijla, ul. Save Kovačevića bb, Inđija.ovana sa ciljem da se predstavnicima gradova i opština, lokalnih i regionalnih uprava i samouprava, odnosno energetskim menadžerima zaduženim za primenu mera energetske efikasnosti (EE) i veće upotrebe obnovljivih izvora energije (OIE), predstave najnoviji trendovi i tehnologije u Evropi u pogledu korišćenja OIE.\nNavedenoj obuci je prisustvovala i ancelarijaza energetski menadžment opštine Vrbas.\nCilj obuke je pružanje neophodnih informacija i znanja, koja će u velikoj meri olakšati odabir sistema i opreme koji najviše odgovaraju zahtevima Vaših projekata. Na obuci su predstavljeni primeri izvedenih projekata i objekata u Srbiji, kao i rezultati primene ovih sistema.\nProgram obukeje obuhvatio:\n•CERESIT program, primenjena inovativna tehnologija u izolaciji objekata i proizvodi CERESITa kao korisna rešenja u cilju povećanja EE i dodatnih ušteda\n•Uslovi, sadržina i način izdavanja sertifikata o energetskim svojstvima zgrada - „energetski pasoš“ – praktični koraci za svaku lokalnu samoupravu\n•Najbolji načini i izvori finansiranja EE i OIE projekata – CERESIT iskustvo\n•Konkretni primeri ušteda primenom tehničkih rešenja sistema za termoizolaciju - Etics i Ceretherm\n•Praktični primeri primene termovizijskih kamera, termovizijska merenja, dijagnostika i mere za uštedu energije


NOVI IZAZOVI ZA LIČNU I KOLEKTIVNU ODGOVORNOST - Užice Oglasna Tabla\nNOVI IZAZOVI ZA LIČNU I KOLEKTIVNU ODGOVORNOST\nаприл 12, 2017 април 12, 2017 0218\nTo je, između ostalog, rečeno na panel-diskusiji „Žene, mir i bezbednost“- „A šta ti misliš“, koja je juče održana u Užicu, a koju je organizovao beogradski Fond za socijalnu i demokratsku inicijativu.\nNavedena Rezolucija, koju je naša zemlja usvojila pre nekoliko godina, kao i Nacionalni akcioni plan do 2010. godine kojim bi ona trebalo da bude sprovedena, ukazuje na potrebu većeg učešća žena u procesu donošenja odluka, sprečavanju konflikata, postkonfliktnih situacija, u mirovnim pregovorima i mirovnim operacijama. Ona prepoznaje i posebne rizike za civilno stanovništvo, posebno za žene i decu tokom ratnih sukoba i ukazuje na potrebu njihove zaštite.\nPanel-diskusija u Užicu, kojoj su prethodile diskusije u Novom Sadu i Raški, a završnica je predviđena u Beogradu, deo je programa koji već nekoliko godina, u saradnji sa državnim organima, sprovodi Fond socijalne i demokratske inicijative (FOSDI). Taj program je osmišljen kako bi se unapredio položaja žena u sektoru odbrane i bezbednosti, upravo kroz primenu Nacionalnog akcionog plana (NAP) za sprovođenje pomenute Rezolucije, sa naročitim akcentom na ulogu i stavove mladih.\nJedan od važnih zaključaka Radne grupe za izradu NAP-a je da je, kako bi se sistemski unapredio položaj žena, neophodno raditi sa mladima, upoznati ih sa obavezujućim dokumentima, sistemskim rešenjima, institucionalnim reformama, društvenim normama i vrednostima. Prema poslednjim istraživanjiam, kako je rečeno, veliki broj mladih ispitanika izražava stavove koji pripadaju konzervativnim, kvazitradicionalnim i mizoginim društvima, ne skrivajući čak i sklonost ka nasilju nad ženama. Taj negativni trend je u suprotnosti sa principom rodne ravnopravnosti, a naročito sa usvojenim dokumentima u nacionalnim zakonodavstvom, ulogom tela i mehanizama koja se bave ovom oblašću. Drugi važan segment je njihov odnos prema ličnoj bezbednosti, ali i bezbednosti zajednice, njihovo razumevanje i prihvatanje preduslova potrebnih da se naše društvo nazove bezbednim.\n– NAP-om je, između ostalog, predviđeno obrazovanje mladih i obrazovanje uz pomoć civilnog sektora i medija na temu bezbednosti, posebno novih oblika pretnje bezbednosti, kao što su sajber pretnje, terorizam, klimatske promene, vanredne okolnosti, kojima se ranije nismo bavili – istakla je Nataša Milojević, predsedbnica FOSDI i autorka projekta i navela da će NAP sveobuhvatno odrediti načine na koji će se Rezolucija sprovoditi u snagama bezbednosti i odbrane, odrediti obaveze vojske, policije, ali i civilnog društva.\nNa veoma posećenom skupu, na kome je prikazan dokumentarni film koji je nastao tokom realizacije tog programa, a kome je prisustvaovao veliki broj studenata i srednoškolaca, predsednik užičke skupštine Branislav Mitrović je ukazao na to da Rezoluciju i NAP nije moguće sprovesti bez učešća žena, poručivši da je za njihovo uključivanje u kreiranju javnih politika potrebno da se osmisle efikasni društveni mehanizmi.\nDr Katarina Štrbac, pukovnik Vojske Srbije, istakla je da bi odnos prema ličnoj bezbednosti trebalo da se izgrađuje u porodici, a potom navela da je među zaposlenima u Ministarstvu odbrane 51 odsto žena, od kojih je 10 odsto na rukovodećim mestima.\nMr Goran Topalović, potpukovnik VS, govorio je o važnosti primene Rezolicije 1325, novim izazovima za ličnu i kolektivnu bezbednosti, a potom naveo da je u mirovnim misijama trenutno angažovano oko 700 pripadnika Vojske Srbije, među kojima je više od deset odsto žena, što je među najvećim učešćem žena od svih vojski koje učestvuju u mirovnim misijama.\nOVO JE NAŠA SRBIJA! – MLADE MATEMATIČARKE VRATILE SE U ZEMLJU SA ČETRI SVETSKE MEDALJE!


Na Univerzitetu u Zenici aktivno se radi na formiranju Centra za društvena i interreligijska istraživanja i Centra za globalno razumijevanje prava.\nU toku je izrada Elaborata o opravdanosti osnivanja Centara.\nNamjera Centra za društvena i interreligijska istraživanja je da kroz projekte, programe naučna istraživanja, seminare, razgovore doprinese razvoju zdravih i integrisanih ličnosti kao i stabilne društvene zajednice koja njeguje dijalog i saradnju na putu ka integraciji sebe kao ličnosti.\nPozivamo sve zainteresirane pojedince i institucije da daju svoj doprinos i aktivno učestvuju u razvoju ovoga Centra, dostavljajući svoje sugestije, prijedloge, primjedbe i sl. tehničkom sekretaru Centra na adresu: esma.idizdarevic@unze.ba\nCentar za globalno pravno razumijevanje se osniva sa zadatkom da unapređuje izučavanje pravne nauke, pozitivnog prava i pravnih institucija BiH kao i uporednopravnih sistema drugih, što će činiti djelatnost od interesa za razvoj domaćeg pravnog sistema.\nCentar će svojim projektima, seminarima, naučnoistraživačkim radom, programima davati naročit doprinos razvoju globalnog pravnog razumijevanja i promovisati demokratsko društvo i demokratske institucije u BiH.\nS obzirom na važnost ovog Centra od velikog značaja bi bila saradnja sa svim zainteresovanim za učešće u projektima Centra od kojih veliku ulogu imaju pravni eksperti i Institucije unutar i izvan zemlje, studenti i pravnici te praktičari iz sudstva i drugih oblasti društvenog života.\nStoga pozivamo sve zainteresovane da daju svoj doprinos i da po mogućnosti aktivno učestvuju u razvoju ovoga Centra dostavljajući svoje prijedloge,sugestije i eventualne primjedbe i sl. tehničkom sekretaru Centra na adresu: adisa.krehmic@unze.ba


Surlić i Ničić o izborima na severu Kosova | N1 Srbija\nSurlić: Izbori na severu Kosova test da li možemo da normalizujemo odnose\n14.05.2019. |10.25 >10.32 |\nU nedelju 19. maja održavaju se vanredni izbori u severnoj Mitrovici, Zubinom Potoku, Leposaviću i Zvečanu. Predsednik privremenih prištinskih institucija Hašim Tači raspisao je izbore zato što su 21. novembra prošle godine gradonačelnici pomenutih opština podneli ostavke nakon što je vlada u Prištini uvela takse od 100 odsto na proizvode iz Srbije. Na izborima će nastupiti kandidati Srpske liste, Demokratske partije Kosova i pokreta Samoopredeljenje iz albanske zajednice.\nSurlić ocenjuje da su izbori su više simboličnog karaktera, održavaju se nakon vanredne okolnosti da su gradonačelnici podneli ostavke zbog taksi uvedenih na srpsku robu, i sad se našao prećutni politički kompromis sa albanskim vlastima kako da se stvari vrate donekle u normalnu, kako da sistem fukcioniše i predsednici ponovo obavljaju svoje funkcije.\n"S druge strane, albanska strana je htela da pokaže da imaju vlast nad celom terotorijom. Izbori su kompromisno rešenje gde su Srbi odlučili da ipak izađu", kaže on.\nBudimir Ničić, direktor Media centra u Čaglavici, ocenio je da je potpuno izvesno da se kandidati Srpske liste kao jedini iz sprske zajednice koji učestvuju na ovim izborima i - pobediti. Gosti Novog dana rekli su i da su to su opštine sa srpskom većinom, i da ne vide mogućnost da pobedi neka od albanskih partija koje su se prijavile za izbore.\nNičić kaže da kampanja protiče u atmosferi ravnodušnosti, nema tenzija, pritisaka, paljenja automobila pa i ubistava, kao što se dešavalo proteklih godina.\nSurlić smatra da ovi izbori jesu test da li možemo da normalizujemo odnose, pogotovo u ove četiri opštine.\nIzlaznost će biti ključan pokazatelj koliko su građani zainteresovani za ove izbore, dodao je on.\n"Ovim izborima šalje se i druga poruka. Ovim izborima srpski predstavnici su poslali poruku - mi i dalje funckionišemo u okviru institucija kojima se uprava iz Prištine", ocenio je on.\nKako je dodao, potrebno je imati funkcionalne lokalne samouprave, a da konačni dogovor Srba i Albanaca prepustimo Beogradu i Prištini - to je ključna poruka.\nNičić je podsetio da su se predstavnici Srpske liste i ranije podnosili ostavke i vraćali se na svoje fukcije. “Kad su građani u pitanju, njih ništa više od srpske liste ne može da iznenadi. Građani su navikli već na njihove egzibicije“.\nOn je rekao da je logično da se niko drugi nije prijavio da učestvuje na izborima u ovim uslovima. "Izborna kampanja nije fer jer Srpska lista jedina ima podšku i Beograda i medijsku mašineriju u Beogradu, i drugi kandidati su umorni od te borbe sa vetrenjačama, klevetama...", objašnjava.\nSurlić dodaje da je posledica dugogodišnjeg straha to da ljudi na severu Kosova doživljavaju politiku kao nešto što im može doneti probleme.\n"Svaki vid političkog pluralizma se od strane Srpske liste tumači kao da radite na štetu sopstvenog naroda... već skoro 20 godina ljudi žive u privremenom statusu, privremeno je otvoren most, univerzitet je sa privremenim sedištem.. sve je privremeno, imate ljude koj žive u vakumu, gde se život svodi na privremenost, u očekivanju nekog finalnog sporazuma“, kaže.\nNema institucionalne strategije da se Srbi i Albanci približe, i ovo što danas vidimo je posledica toga, ističe Surlić.\nstefan surlić budimir ničić Kosovo Srpska lista


Ekonomski izveštaj – novembar 2021. - Raiffeisen banka a.d. Beograd\nRast inflacije na većini tržišta podstakao centralne banke da krenu sa povećanjem ključnih kamatnih stopa\nReferentna kamatna stopa NBS nepromenjena, ali repo stopa raste\nCene hrane i energije pogurale rast inflacije na 6,6% Izvoz nastavlja rast, ali prerađivački sektor u padu u septembru\nGlobalna ekonomija (naročito razvijena tržišta) je na putu oporavka nakon dubokog pada izazvanog korona virusom, što je praćeno ubrzanim rastom cena, tako da je stopa inflacije u septembru u 38 zemalja OECD u proseku iznosila 4,7%, a u EU bila je tek neznatno niža od 4,6%. Iako rastu inflacije u poslednje vreme najviše doprinosi snažan rast cena energenata, postoje i drugi faktori koji pokreću rast cena (uska grla snabdevanju sirovinama kao i na tržištu rada) što se reflektuje kroz rast bazne stope inflacije, koja je u proseku u OECD-u porasla na 3%, što je najviši nivo u poslednjih 20 godina, a što ukazuje da neće doći do brzog popuštanja inflacije. Kao odgovor na ovu situaciju, centralne banke su krenule sa povećanjem referentnih kamatnih stopa, ali i uvođenjem drugih mera da smire rast inflacije.\nFED je smanjio svoj program kupovine obveznica za 15 milijardi dolara u novembru i decembru (trenutna kupovina iznosi 120 milijardi dolara mesečno) sa očekivanim daljim postepenim smanjenjem kupovine od naredne godine i planom da se prekine program kupovine obveznica sredinom 2022. godine, podržano značajnim napretkom na tržištu rada. Centralna banka Engleske je, za sada, odustala od povećanja kamatnih stopa, međutim očekuje se povećanje stope u narednih nekoliko meseci kako bi se inflacija vratila na cilj. Centralna banka Australije odustala je od ciljanog prinosa od 10 baznih poena za trogodišnje državne obveznice i dozvolila da prinos poraste znatno iznad toga. Pored toga, Poljska narodna banka je podigla svoju ključnu kamatnu stopu za 75 baznih poena na 1,25%, što je već drugo povećanje stope nakon povećanja od 40 baznih poena u oktobru, a Češka narodna banka je objavila povećanje stope za 125 baznih poena, što je najveće povećanje ove stope u poslednje 24 godine.\nZa sada jedino nema reakcije ECB-a, a predsednica ECB je potvrdila da je povećanje kamatne stope u narednoj godini veoma malo verovatno i da će se razmatrati samo ako se očekuje da će stopa inflacije biti od 2% (ili više) u njihovim projekcijama “znatno pre kraja horizonta projekcije” i da se pretpostavlja da će tako biti trajno. Pored toga, bazna inflacija mora barem da ojača i da se kreće ka 2% da bi se donela odluka o povećanju kamatne stope. Ovi preduslovi trenutno nisu ispunjeni.\nBez promene referentne kamatne stope, ali nastavak pooštravanja monetarnih uslova, Vlada donela prve mere u cilju stabilizacije cena hrane\nZa razliku od mnogih centralnih banaka CIE, NBS ostaje pri odluci da zadrži referentnu kamatnu stopu na 1%, ali nastavlja sa pooštravanjem monetarnih uslova kroz povećanje repo stope na reverzne repo aukcije i povlačenje viška likvidnosti iz bankarskog sektora. Naime, NBS je od početka oktobra prestala da organizuje aukcije repo otkupa hartija od vrednosti preko kojih je bankarskom sektoru obezbeđivala dinarsku likvidnost.\nDalje, NBS je počela da povećava prosečnu ponderisanu stopu na aukcijama repo prodaje hartija od vrednosti. Repo stopa je porasla sa 0,11% (početkom oktobra) na 0,28% na poslednjoj aukciji. NBS je ponovo potvrdila svoju procenu tranzitornog povećanja inflacije koja je delom uzrokovana spoljnim faktorima (cene energenata), ali više lokalnim faktorima (suša koja je uticala na smanjenje prinosa voća i povrća). Dalje, NBS se oseća sigurno, pošto je bazna inflacija (ukupna inflacija isključujući nestabilne cene energenata i hrane), stabilna i dalje u okviru cilja inflacije (3% +/- 1,5pp), što je delimično podržano stabilnim kursom. NBS očekuje da će inflacija početi da usporava dinamiku rasta od drugog kvartala 2022, dok će se sredinom 2022. vratiti na ciljnu inflaciju, pa čak i pomeriti u donji deo raspona do kraja 2022.\nIpak, ako se neki rizici materijalizuju i inflacija ostane iznad gornjeg ranga ciljane inflacije duže vreme, NBS je najavila da će blagovremeno reagovati svim raspoloživim instrumentima. Što se tiče makroekonomskog sentimenta, NBS je zadovoljna razvojem, jer je BDP (prema fleš proceni) u trećem kvartalu porastao za 7,4% godišnje. Institucija sada očekuje da će se rast BDP-a kretati između 6,5%-7% ove godine, uz podršku lične potrošnje, investicija i izvoza, dok će u srednjem roku ostvariti rast od 4%- 5%. Ocenjujemo da će NBS u narednom periodu nastaviti da drži referentnu kamatnu stopu na 1%, jer je ključni cilj NBS i Vlade visoka stopa rasta BDP-a i zapošljavanja. Očigledno bez novih Vladinih podsticaja za privredu, niski troškovi finansiranja su instrument za postizanje ovog cilja.\nNaravno, NBS će učiniti sve da obezbedi cenovnu i finansijsku stabilnost i neće ugroziti ovaj cilj, zato je počela da koristi i druge monetarne instrumente. Međutim, kako je inflacija u našoj zemlji generisana sa strane ponude tj. troškova proizvodnje, smatramo da monetarne mere mogu imati umeren uticaj na inflaciju, dok bi mere Vlade imale veći efekat. Vlada je već donela odluku o ograničenju maksimalne maloprodajne cene hleba od brašna tipa 500 na 46 dinara, što je prvi korak u smeru smanjenja inflatornih pritisaka.\nDalje, Vlada je potvrdila da će u slučaju poremećaja na tržištu, posebno kada su u pitanju cene pšenice, obezbediti dodatnu intervenciju iz Republičkih robnih rezervi kako bi cena ostala stabilna. Mi očekujemo i dodatne mere Vlade u oblasti administrativnih cena drugih roba, robne intervencije i možda korekcija poreza kod deficitarne robe. Umeren pritisak na dinarsku likvidnost i blago povećana inflatorna očekivanja, podržali su prilično umeren rast BELIBOR-a. Veći rast je primetan kod dinarskih prinosa, vođen očekivanjima investitora o višoj inflacionoj premiji.\nNasuprot trendu depresijacije u CIE, dinar je ostao stabilan u odnosu na evro uprkos rastućoj inflaciji i umerenim odlivom kapitala usred sve većih očekivanja da FED i ECB možda i ranije povećaju kamatne stope. Skoro trogodišnji rekord stabilnosti dinara u odnosu na evro može se pripisati visokim deviznim prilivima (strane direktne investicije, doznake, izvoz) i oživljenom kreditiranju. Devizne intervencije NBS su ove godine čak i pale (1,1 milijardi evra za 9 meseci) u odnosu na 1,6 milijardi evra u istom periodu 2020. Pored deviznih priliva, važan faktor koji doprinosi stabilnosti valute je posvećenost NBS očuvanju stabilnosti dinara s obzirom na visok stepen evroizacije privrede, ali i devizne rezerve koje su dostigle najviši istorijski nivo od 16,3 milijardi evra.\nRast cena hrane i energije pogurao inflaciju na 6,6% u oktobru dok centralne banke u regionu CIE nastavljaju sa povećanjima kamatnih stopa\nInflacija je porasla za 0,9% mesečno nakon 0,8% u septembru usled rasta cena odeće (+1,6% mesečno) i transporta (+1,8% mesečno), dok su cene hrane i bezalkoholnih pića smirile tempo rasta (+1,3% mesečno) nakon 2,3% mesec na mesec u septembru. Glavni krivac za dinamiku na godišnjem nivou (+6,6% godina na godinu) bile su cene hrane i bezalkoholnih pića (+9,8% godina na godinu) čiji je doprinos potrošačkoj korpi visok (31,4%).\nDalje, stanovanje, voda, struja, gas i druga goriva su zabeležili značajan rast (+6,5% godina na godinu) uglavnom zbog rasta cena energije i, konačno, cena transporta (+11,7% godina na godinu). Dakle, inflaciju podstiču lokalni faktori, odnosno suša koja je prouzrokovala manji prinos povrća i voća, cene ulja i cene mesa. Smatramo da će cene hrane imati inflatorni uticaj u narednih godinu dana, podržane smanjem robnim rezervama izazvanim sušom i spoljnim faktorima (nastavak rasta cena hrane na svetskim tržištima, smanjena ponuda pojedinih primarnih prehrambenih proizvoda zbog teških vremenskih uslova širom sveta, zajedno sa povećanom potražnjom nakon ukidanja restrikcija kretanja, kao i kašnjenja u transportu). Dalje, energetska kriza će takođe nastaviti da ima inflatorni uticaj i u narednim mesecima, ali samo u pogledu cena nafte, s obzirom da je cena gasa ranije dogovorena, pa nema cenovnog pritiska.\nRegionalne kolege su pod pritiskom da ispune očekivanja o povećanju kamatnih stopa, kako bi sprečili ne samo dalji rast inflacije, već i slabljenje valuta. Centralne banke u CIE mahom podižu kamatne stope, gde se Češka centralna banka naročito izdvaja po visini povećanja referentne kamatne stope (+125 baznih poena) u novembru na 2.75%, a za 250 baznih poena od kako je krenula promena pravca monetarne politike u avgustu. Inflacija je u Češkoj bila iznad cilja i pre pandemije, a na inflaciju utiče pregrevanje tržišta rada, povećanje inflatornih očekivanja, veće cene energije i nekretnina, ali i prelivanje depresijacije valute na inflaciju.\nCentralna banka Rumunije je povećala ključnu stopu za 25 baznih poena (na 1,75%), ali se očekuju nova povećanja ove stope jer su prognoze da će inflacija rasti dalje. Inflatorni pritisci iz oktobra (7.94%) bili su podstaknuti velikim negativnim šokovima ponude koji su van okvira monetarne politike jer su bili uzrokovani skokom cena prirodnog gasa i skokom cena goriva.\nNarodna banka Poljske je nakon prvog i iznenađujućeg povećanja od 40 baznih poena u oktobru, povećala stopu u novembru za 75 baznih poena sa očekivanjima da promene stope više neće biti ove godine do očekivanja da će povećanje ići do 100 baznih poena. Uporno slaba mađarska forinta u odnosu na evro i efekat prelivanja slabljenja valute na inflaciju uzimaju svoj danak sa inflacijom od 6,5% godina na godinu u oktobru u Mađarskoj, naravno, i cene gasa su imale svoj doprinos ovom rastu. Pored mere NB Mađarske (povećanje kamatne stope), Vlada je odlučila da ograniči cene gasa od 15. novembra najavljeno za period od tri meseca, a moguće i duže, sa ciljem da ublaži trenutno brz rast inflacije.\nRast industrijske proizvodnje podržan sektorom rudarstva međutim prerađivački sektor u negativnoj zoni i pored početka nove poslovne sezone\nZavršetak sezone godišnjih odmora, početak nove poslovne sezone, kao i početak energetske krize na globalnom tržištu, rezultirali su rastom industrijske proizvodnje od 1,4% gng u septembru posle rasta od 0,1% gng u avgustu. Međutim, oporavku rasta ovog indikatora najviše je doprineo sektor rudarstva (+51,8% gng). Sa druge strane, proizvodnja električne energije je i dalje bila u negativnoj teritoriji (-7,1%) posle pada od 6,2% gng u avgustu.\nDalje, prerađivački sektor je pao za 1,5% gng, što je prva negativna stopa rasta za ovaj sektor ove godine, ali i prvi put od 2014. godine, da ovaj sektor ostvari negativnu stopu rasta u septembru. Samo 11 (od ukupno 24 sektora) je bilo u pozitivnoj teritoriji, posle osam u avgustu. Ipak, neki sektori su ostvarili značajan rast proizvodnje, a to su: proizvodnja duvana, kože, koksa i derivata nafte, osnovnih farmaceutskih proizvoda, baznih metala i proizvodnje mašina. Sa druge strane, takav trend kod prerađivačkog sektora sada je prisutan i kod naših ključnih spoljnotrgovinskih partnera u EU.\nMogući razlozi pada prerađivačkog sektora na početku nove poslovne sezone: 1. moguće je da se zastoji u lancima snabdevanja na globalnim tržištima u nekoj meri prelivaju i na domaće tržište, 2. treći paket mera podrške privredi za sprečavanje negativnih posledica širenja zdravstvene krize na privredu u najvećoj meri je potrošen, 3. novi talas širenja novog soja korona virusa rezultirao je brzim rastom broja novozaraženih, pa samim time i smanjenim brojem radno sposobnog stanovništva i 4. rast troškova proizvodnje (rast cene energenata na globalnim tržištima u manjoj meri, a rast cena ostalih inputa na domaćem tržištu u većoj meri).\nSa druge strane, rast industrije od početka godine iznosio je čak 7,3% gng (sept. ’20: -0,2%) kao rezultat oporavka globalne ekonomije ove godine i rasta izvozne tražnje. Prema fleš proceni RZZS, BDP (u realnom iznosu) porastao je za čak 7,4% gng u K3, posle rasta od 13,7% u K2 (koji je delomično bio podstaknut efektom baze), najverovatnije kao rezultat rasta lične potrošnje i investicija. Usporavanje rasta industrijske proizvodnje i pad nivoa zaliha u prerađivačkom sektoru, nisu uticali negativno na izvoz. Visoka spoljna tražnja i rast cena hrane i metala na globalnim tržištima, rezultirala je time da izvoz ostvari izuzetan rast (+28,1%), nakon ostvarenog rasta od 28,5% u avgustu, a vrednost izvoza iznosila je 15,6 mlrd evra.\nUvoz je nastavio rast i u septembru (+23,4%), nakon rasta od 23,9% u julu, i dostigao vrednost od 20,4 mlrd evra. Kao rezultat snažnog rasta uvoza, deficit spoljne trgovine porastao je za 10,3% godišnje, dok je pokrivenost uvoza izvozom porasla na 76,6% u poređenju sa 73,9% u septembru 2020. godine. U periodu januar-septembar, ostvaren je rast uvoza od 3,9 mlrd evra (9m/2020: – 0,9 mlrd evra). Najveći rast uvoza ostvaren je kod obojenih metala, gvožđa, čelika, drugih metala, električnih mašina i aparata, te drumskih vozila, hemijskih proizvoda i uvoza nafte (delimično usled rasta cena nafte na globalnim tržištima). U periodu jan-sept, ostvaren je rast izvoza od 3,4 mlrd evra (9m/2020:-0,79 mlrd evra), a najveći rast izvoza u prvih devet meseci ostvaren je kod izvoza žitarica i proizvoda od žitarica, voća i povrća, metalnih ruda i otpada metala, hemijskih proizvoda (eterična ulja, plastika u primarnoj i ostalim formama), obojenih metala, gvožđa i čelika, proizvoda od kaučuka i električnih mašina, aparata i uređaja.\nPromet u trgovini na malo u septembru usporio je rast (+4,3% gng) u poređenju sa 10,7% u avgustu, što može da korespondira sa činjenicom da su isplaćene sve zarade u okviru Vladinog programa podrške privredi. Sva tri segmenta su usporila dinamiku rasta u odnosu na avgust, a u najvećoj meri segment potrošnje hrane, pića i duvana (+3,2%), potom potrošnja neprehrambenih proizvoda (+5,0%), ali i potrošnja motornih goriva (+5,2%) koja beleži najniže stope rasta i pored početka nove poslovne sezone, moguće kao posledica ovogodišnjeg rasta cena goriva i širenja novog talasa virusa.\nManji deficit nekonsolidovanog budžeta u septembru podstaknut padom rashoda budžeta\nDeficit nekonsolidovanog budžeta u avgustu mesecu (-35,9 mlrd dinara) smanjen je u septembru na 22,1 mlrd dinara usled pada rashoda budžeta (-3,8% mesečno), a istovremenog rasta budžetskih prihoda (+3,4%). Međutim, rast prihoda bio je najviše generisan rastom neporeskih prihoda, dok su poreski prihodi zabeležili izuzetno skroman rast za septembar u poređenju sa prethodnim godinama, što negde korespondira sa smanjenom proizvodnom aktivnošću.\nŠto se tiče rashoda, najveći rast su beležili rashodi kamata i transferi drugim nivoima vlasti, dok su subvencije, a naročito kapitalni rashodi zabeležili pad u septembru. Iako fiskalna konsolidacija još nije na dnevnom redu ove godine, manje ekspanzivna politika je očigledna, podržana manjom potrošnjom (tj. manje subvencija za stimulativne mere, manji transferi društvenim organizacijama), ali i zdravim rastom prihoda od poreza usled oporavka ekonomije. Kao rezultat, deficit budžeta je u periodu januar-septembar pao na 92,9 mlrd dinara (-74,5% godišnje), zaostajući značajno za iznosom planiranim za period januar-septembar (228 mlrd dinara).\nNižem deficitu ove godine doprinosi oporavak ekonomije, koji se reflektuje kroz viši nivo poreskih prihoda u prvih devet meseci (+16,9% godišnje), naročito PDV-a u zemlji, poreza na dobit preduzeća, a kao rezultat rasta neto dobiti privrede u 2020. godini i, na kraju, akciza. Rashodi budžeta su pali za 9,1% godišnje u istom periodu usled pada transfera organizacijama obaveznog socijalnog osiguranja, subvencija i ostalih tekućih rashoda, međutim kapitalni rashodi su beležili zdrav rast usled pokretanja novih infrastrukturnih projekata. Vlada je usvojila predlog Zakona o budžetu za 2022. godinu. Novi budžet pokazuje nastavak procesa fiskalne konsolidacije koji je nezvanično krenuo već ove godine.\nNaime, budžetom za 2022. godinu planiran je deficit u iznosu od 200 mlrd dinara posle planiranih 304,5 mlrd dinara za ovu godinu, koji neće biti realizovan zbog konzervativne politike trošenja koja je sprovođena ove godine i snažnog rasta poreskih prihoda. Na strani prihoda planiran je rast od 1,9% godišnje u odnosu na plan za 2021. godinu i to najviše PDV-a. Na strani rashoda planiran je pad od 4,2% godišnje u odnosu na plan za 2021. godinu i to najviše subvencija i ostalih rashoda, ali planira se rast zarada usled najavljene korekcije zarada u javnom sektoru (7%-8%), penzija (5,5% plus 20 hiljada dinara) i kapitalnih rashoda koji su planirani na nivou od 6,3% BDP-a (Raiffeisen istraživanje prognoza BDP-a za 2022. godinu).\nNovim budžetom Vlada planira da smanji deficit budžeta na 3% BDP-a, a javni dug-BDP na 55%. Kada je u pitanju finansiranje deficita budžeta za 2022. godinu, zakonom je planirano zaduživanje na domaćem tržištu duga u iznosu od 230 mlrd dinara i kroz novo kreditno zaduženje (311 mlrd dinara), dok nije planirano zaduženje na tržištu evro-obveznica. Emitovanje dve evro-obveznice na inostranom finansijskom tržištu rezultiralo je rastom javnog duga u iznosu od 1,1 mlrd evra u septembru, što je rezultiralo rastom javnog duga na 29,6 mlrd evra. Od početka godine, javni dug porastao je za 2,9 mlrd evra usled emitovanja duga iz spoljnih izvora (+2,8 mlrd evra), u odnosu na BDP iznosio je 57,6% (Raiffeisen RESEARCH prognoza BDP-a).\nUprava za javni dug (UJD) je organizovala poslednju aukciju dinarski denominovane hartije od vrednosti 12. oktobra kada je ponuđena hartija od vrednosti ročnosti 5,5 godine vrednosti 47,5 mlrd dinara. Tržište je otkupilo hartije od vrednosti u vrednosti od 3,9 mlrd dinara na prinosu od 2,1%. Što se tiče hartija od vrednosti denominovanih u evrima, UJD nije organizovala aukcije od jula. Prinosi na hartije od vrednosti na sekundarnom trgovanju su u porastu od oktobra, kako je krenuo rast inflacije i odluka NBS o rastu repo stope na reverzne repo aukcije.


pink.rs | Premijer Srbije stigao u Indiju\nPremijer Srbije stigao u Indiju\nVučić će tamo boraviti do 13. januara.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić u poseti je Indiji. Predsednik srpske vlade dočekan je na aerodromu u Ahmedabadu uz najveće državne počasti, kulturno-umetnički program i veliki bilbord na kome piše "Dobrodošao u Gujarat".\nPremijer u zvaničnoj poseti Indiji boraviti do 13. januara, gde će učestvovati na "Vibrant Gudžart globalnom samitu" čija je centralna tema "Održivi ekonomski i socijalni razvoj".\nKako je najavljeno, Vučić će razgovarati sa predsednikom Vlade Indije Narendrom Modijem, a sastaće se i sa potpredsednikom Vlade Rusije Dmitrijem Rogozinom, kao i sa ostalim učesnicima samita.\nPremijer Srbije će se sastati i sa predstavnicima najvećih indijskih kompanija i prisustvovati svečanom otvaranju Mumbajske berze. Kako se navodi, "Vibrant Gudžarat globalni samit", jedan od najznačajnijih političko-ekonomskih skupova u Indiji, okuplja šefove država i vlada, korporacija, predstavnike privrednih komora i industrijskih asocijacija, malog i srednjeg preduzetništva, naučnike i eksperte.


Za građane Užica 1 500 doza vakcine kineskog proizvođača - Radio Luna\nPočetna Zlatiborski okrug Užice Za građane Užica 1 500 doza vakcine kineskog proizvođača\nNakon potpisivanja saglasnosti i pregleda lekara, uslediće vakcinacija građana, potom i tridesetominutni nadzor kako bi se ispratile moguće reakcije na vakcinu kineskog proizvođača.\nZavodu za javno zdravlje Užice je distribuirano 3 600 doza vakcina Vero Cell SARS – CoV-2 kineskog proizvođača Beijing Bio-Institute Biological Products Co., LTD.\nVakcine su dalje distribuirane zdravstvenim ustanovama na teritoriji Zlatiborskog okruga radi vakcinacije građana koji su posredstvom kol-centra i E-uprave iskazali interesovanje za vakcinaciju.\nUžice je dobilo 1 500 doza vakcine kineskog proizvođača.\nVršilac dužnosti direktora užičkog Doma zdravlja dr Nikola Malidžan za Radio Lunu je rekao da je sala za predavanje u toj zdravstvenoj ustanovi opredeljena kao vakcinalni punkt. Vakcinacija do 13 časova nije počela.\n– Očekujemo spiskove i instrukcije Instituta za javno zdravlje Srbije dr Milan Jovanović Batut po kojima ćemo krenuti da vakcinišemo građane. Dobićemo od Batuta spisak sa zakazanim vremenom po kojem će se građani javljati za vakcinaciju, rekao je Malidžan.\nOn je naveo da još nije poznato koliko je do sada građana Užica iskazalo interesovanje za vakcinaciju protiv korona virusa kovid-19.\n– Batut jedini ima pristup toj bazi kojoj se prijavljuju građani i jedini oni imaju podatke, objasnio je Malidžan.\nNa pitanja da li će građani pre vakcinacije biti testirani na koronavirus kovid-19 i kako je rešen problem testiranja onih koji su bez simptoma kovida-19, a imaju ga, v.d. direktor Doma zdravlja odgovara da nigde u svetu ne postoji takva procedura.\n– Nema ni testiranja PCR testom onih koji nisu oboleli niti ima određivanja nivoa antitela za one koje su oboleli. Generalno je preporuka za vakcinaciju za ljude koji su bili inficirani da minimum prođe dva, tri meseca od infekcije, rekao je za Radio Lunu dr Nikola Malidžan.\nVakcinu kineskog proizvođača mogu primiti stariji od 18 godina.\nMalidžan je odgovorio da građani pre vakcinacije ne moraju proveriti svoju osnovnu krvnu sliku. Pojasnio je da će građani pre vakcinacije potpisivati saglasnost i da će ih potom pregledati lekar radi utvrđivanja zdravstvenog stanja i određivanja kontraindikacija.\n– Vakcinalni punkt je tako organizovan da se nadzor nakon vakcinisanja vrši 30 minuta za moguće eventulane reakcije na vakcinu, dodao je Malidžan.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je najavila da će u svim lokalnim samoupravama biti formirani kontakt centri, kao pomoć E-upravi. V.d. direktora užičkog Doma zdravlja je naveo da očekuju instrukcije oko uspostavljanja kontakt centara.\nPo rečima Malidžana, do sada je 275 zdravstvenih randika Doma zdravlja i Opšte bolnice primilo Fajzerovu vakcinu.\n– Napravljeni su spiskovi za vakcinu ruskog i kineskog proizvođača. Danas će biti i vakcinacija zdravstvenih radnika koji su se prijavili da prime vakcinu kineskog proizvođača, dok će ostatak čekati novu isporuku doza vakcina, rekao je vršilac dužnosti direktora užičkog Doma zdravlja Nikola Malidžan.\nTa zdravstvena ustanova, po njegovim rečima, za sada funkcioniše i prevazilazila je probleme zbog odsustva zaposlenih radnika.\nPodsetimo, užički Dom zdravlja je trenutno u ne kovid režimu, dok se građani sa povišenom temperaturom, respiratornim simpromima ili sumnjom na kovid- 19 pregledaju u kovid ambulanti, u okviru nekadašnjeg Tuberkuloznog dispanzera.\nPrema podacima Zdravstvenog centra Užice, više od 230 građana je juče pregledano u užičkoj kovid ambulanti, prethodnog dana oko 130.\nZavod za javno zdravlje Užice je danas saopštio da je u Užicu potvrđeno prisustvo korona virusa kovid-19 kod još 41 osobe. Zvanično je više od 660 novoobolelih u gradu od početka godine.\nKrajem decembra prošle godine, na 7. sednici užičke skupštine, Nikola Malidžan je imenovan za vršioca dužnosti direktora Doma zdravlja nakon čega je stupio na tu finkciju.\nUžičanin Nikola Malidžan je rođen 1978. godine. U predloženom rešenju za imenovanje se navodi da je završio 2005. godine Medicinski fakultet Univerziteta u Beogradu i da od iste godine do kraja 2012. radi u užičkom Domu zdravlja kao doktor medicine -izabrani lekar. Nakon specijalizacije iz oblasti Kliničke biohemije na Medicinskom fakultetu Univerziteta u Beogradu je stekao zvanje Specijalista u laboratorijskoj dijagnostici i kao specijalista od 2017. godine radi u Domu zdravlja.\nPokrenut novi sistem E-vakcina\n– U Srbiju je do sada stiglo ukupno 1.054 950 vakcina, a ugovoreno je, delom i plaćeno, 6.182.200 vakcina, izjavila je premijerka Ana Brnabić na sednici državnog vrha i Operativnog tima za vakcinaciju.\nDirektor Kancelarije za IT i javnu upravu Mihailo Jovanović je izjavio da je u Srbiji pokrenut novi sistem E-vakcina koji će pratiti tok od dolaska svake bočice vakcine, njenog skladištenja do njene upotrebe, ali i u kojem će biti smešteni podaci o svakom građaninu koji se vakcinisao kako ne bi bilo zloupotrebe.\nInače, vakcinacija se u Srbiji sprovodi po prioritetu imunizacije koji definiše Institut za javno zdravlje Dr Milan Jovanović Batut.\nKancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Republike Srbije je 11. januara obavestila građane da mogu iskazati interesovanje za vakcinisanje protiv korona virusa kovid-19 popunjavanjem jednostavnog upitnika na portalu eUprava.\nKako su naveli, građani se mogu izjasniti za vakcinaciju bilo kojim tipom vakcine za koji je Agencija za lekove i medicinska sredstva potvrdila bezbednost, efikasnost i kvalitet.\nZainteresovani za vakcinu nakon prijave dobijaju poruku potvrde, kasnije na istom broju mogu očekivati poziv ili obaveštenje o terminu i mestu vakcinacije.\nInstitut zа јаvnо zdrаvljе Srbiје Dr Milаn Јоvаnоvić Bаtut je оtvоriо mејl аdrеsu zа svа pitаnjа građana u vеzi sа imunizаciјоm prоtiv korona virusa kovid-19. Oni su naveli da će na pitanja građana odgovarati stručnjаci Batuta.


POČETNA NACIONALNE VESTI Mihajlović: Struja treba da poskupi da bi EPS obezbedio proizvodnju\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je da bi električna energija trebalo da poskupi, kako bi Elektroprvreda Srbije mogla da nabavi opremu za proizvodnju uglja.\nMihajlovićeva je na konferenciji “Obnovljivi izvori energije -prilike i mogućnosti za Srbiju i Izrael” u Privrednoj komori Srbije rekla da razume što predsednik Aleksandar Vučić kaže da struja neće da poskupi i dodala da je njen posao da kaže zašto bi to ipak trebalo da se dogodi.\n“Ja razumem predsednka kada kaže da mora da vodi računa o celoj teritoriji Srbije i da obezbedi sve što je u ovoj krizi potrebno, pre svega mislim na hranu, ali i sve ostalo i on to odlično radi. Ali, isto tako ja moram da kažem da je posao Ministarstva i moj lično da stvorimo uslove da EPS i druga energetska preduzeća mogu da funkcionišu, ne samo u ovoj krizi, nego da obezbede dovoljne količine električne energije da ne uvozimo ugalj. Jer, ako imamo EPS koji uvoz struju i ugalj, onda nam ne treba EPS”, izjavila je Mihajlovićeva.\n“Moj posao je da pomognem EPS-u kome treba mnogo više novca da uloži u opremu koja je potrebna da bi sledeću godnu, ne ovu zimu, jer ove ćemo sigurno uvoziti struju, ali da sledeću zimu 2023/2024. EPS proizvodi dovoljno za nas i ima mogućost da je izvozi”, rekla je Mihajlovićeva.\nMinistarka je građanima poručila da struja nije jeftina, jer je to najplemenitji oblik energije i da ćemo morati svi da štedimo i ponašamo se racionalno.\n“EPS-u treba novac, on taj novac uzima kroz kredite, država to garantuje, ali im treba i cena električne enerije”, porucila je Mihajlović.\nPRETHODNI ČLANAKSve više ljudi na bolovanju\nSLEDEĆI ČLANAKNekoliko ulica u Požarevcu bez vode


Projekti u najavi – cushmanwakefield\nOpis: Najmodernija poslovna kula Skyline AFI Tower nalazi se na prestižnoj adresi u centru Beograda, na idealnoj lokaciji koja je odlično povezana sa svim delovima grada. Izuzetnog kvaliteta gradnje i sa opremom najsavremenije tehnologije ova poslovna kula posedovaće i LEED Gold sertifikat kao potvrdu najviših svetskih standarda ekološke gradnje. Na tržište donosi 31 sprat ekskluzivnog poslovnog prostora sa spratnim osnovama od 1.016 m² nudeći mogućnost fleksibilne organizacije prostora u zavisnosti od specifičnih potreba kompanija zakupaca. Profesionalno upravljanje i održavanje predstavljaju dodatnu pogodnost pored dodatnih komercijalnih sadržaja.\nProjekat: Green Escape\nOpis: U najlepšem delu Bežanijske kose, u neposrednoj blizini auto-puta E-75, nalazi se poslovno-komercijalni kompleks Green Escape. Prva faza kompleksa nudi mogućnost fleksibilne organizacije prostora sa rasponom kvadratura od 505 m² do 1.580 m², dok će druga faza doneti na tržište retku mogućnost kupovine poslovnog prostora.\nProjekat: GTC X\nOpis: Poslovni kompleks Bridge Plaza nalazi se u centralnoj poslovnoj zoni Novog Beograda, u bloku 43. Kompleks će imati dve poslovne zgrade, od kojih je jedna namenjena izdavanju dok druga nudi mogućnost kupovine poslovnog prostora. Kvadrature osnova tipskog sprata kreću se od 425 m2 a centralizovani sistem upravljanja i održavanja predstavlja dodatnu pogodnost kako za kupce tako i za zakupce poslovnog prostora.\nProjekat: Brankov Business Center\nOpis: Poslovna zgrada Brankov Business Center nalazi se u centru grada, na Zelenom vencu. Po završetku rekonstrukcije ponudiće kompanijama zakupcima moderne poslovne prostore sa površinama već od 240 kvadratnih metara. Planiran završetak rekonstrukcije i useljenje – Q1 2022. godine.\nOpis: Nušićeva projekat nalazi se u samom centru Beograda, na odličnoj lokaciji. Poslovne jedinice su u proseku površine od oko 300 kvadratnih metara po spratu. Kompletno renoviranje objekta i završetak svih radova planirani su za Q4 2021. godine kada se planira i useljenje prvih zakupaca.\nOpis: Nova poslovna zgrada nalazi se na atraktivnoj lokaciji u centru Beograda, na Dorćolu, u sklopu projekta K-District. U neposrednoj blizini parkova i zona za rekreaciju predstavlja odličan izbor za sve koji preferiraju centralnu gradsku zonu za razvoj svog poslovanja. U ponudi su kancelarijski prostori već od 250 m² a useljenje je planirano za Q2 2022. godine.\nProjekat: EXING b&p\nOpis: Nova poslovna zgrada na Novom Beogradu, ponudiće na tržištu fleksibilne spratne osnove po meri specifičnih zahteva kompanija zakupaca koje će moći da organizuju poslovni prostor u skladu sa svojim poslovanjem. Uz planirane dodatne sadržaje koji će upotpuniti ponudu, ova poslovna zgrada će biti i pet friendly. Završetak izgradnje i useljenje planirani su za Q1 2023.\nOpis: Nova poslovna zgrada nalazi se u centralnoj poslovnoj zoni na Novom Beogradu, u bloku 41. Specifične arhitekture sa osnovom u obliku slova X, na 8 spratova raspolaže poslovnim prostorom od 1.895 kvadratnih metara po svakom spratu kao i terasama. Odlikuje je visok stepen kvaliteta završnih radova. Useljiva od Q3 2022.\nACB zgrada 2400\nProjekat: ACB 2400\nOpis: U okviru Airport City-ja, prvog i jednog od najpoznatijih poslovnih kompleksa u Beogradu, nalazi se nova poslovna zgrada ACB 2400. Sa svojim savremenim kapacitetima i velikim rasponom poslovnih usluga predstavlja idealno poslovno okruženje za kompanije iz različitih industrija. Zelene površine, kao i dodatni komercijalni sadržaji u okviru kompleksa poput restorana i kafića predstavljaju dodatne pogodnosti za sve zaposlene.


IZMENAMA ZAKONA O PORESKOM POSTUPKU I ADMINISTRACIJI PISMENO IZDATA MIŠLJENJA LOKALNIH PORESKIH UPRAVA BIĆE OBAVEZUJUĆA\nUvođenje poreske discipline, ujednačavanje procedura, rešavanje problema sive ekonomije i edukacija poreskih inspektora ključni su elementi reforme poreskog sistema u Srbiji, složili su se učesnici skupa organizaciji novinske agencije Tanjug i Poreske uprave Srbije.\nPosebno, dodala je, što se često dešava da upravo ti savesni poreski obaveznici budu kažnjeni - recimo kad postupe po mišljenju poreske filijale kojoj su se obratili, na šta je Simič rekao da su izmenama Zakona o poreskom postupku i administraciji takva mišljenja obavezujuća, što znači da poreski obveznik više ne može biti kažnjen ako pribavi mišljenje filijale.\n"Mi mnogo manje imamo problema sa sivom ekonomijom, u odnosu na crno tržište, koje je goli kriminal", rekao je Knežević.\nPoreze ne plaćaju cele grupacije - sportski treneri, advokati, stomatolozi, a kako tvrdi Knežević ukoliko se nešto ne promeni, "kolaps privrede je izvestan u narednih godinu dana".\nVlasnik ITM grupe Toplica Spasojević podržao je inicijativu i "transparentnost" novog direktora Poreske uprave za boljom saradnjom privrede i te institucije, istakavši da to treba da bude primer i ostalim državnim institucijama.\n"Sviđa mi se otvorena rasprava sa preduzetnicima, nadam se da su i oni dobili neke informacije o drugačijem radu Poreske uprave, a budućnost će pokazati šta će stvarno biti", zaključio je Simič.


POLJOPRIVREDA NA PRVOM MESTU “Nastavlja se sa politikom izdašnih subvencija” – Plodna Zemlja\nКonferencija „Poljoprivreda na prvom mestu“ održana u organizaciji AGROPRESS-a na Novosadskom sajmu opravdala je ne samo očekivanja učesnika već i gledalaca koji su po prvi put mogli da prate obraćanje ministra i drugih govornika uživo na YouTube ali i da postavljaju pitanja. Obraćajući se učesnicima ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Branislav Nedimović je istakao da, iako je ova godina bila ekstremno sušna, poljoprivreda neće biti u „minusu“, odnosno da će biti ostvaren rod na nivou višegodišnjeg. Prema njegovim rečima prinosi kukuruza su na nivou 6 do 6,3 tone po hektaru, a i suncokret je solidno rodio.\nКada je reč o subvencijama za poljoprivrednu proizvodnju, obrtnim sredstvima i nabavci mehanizacije, ministar je rekao da su prošle i ove godine „subvencije bile izdašne“ i da će se sa time nastaviti, te da su na raspolaganju konkursi Svetske banke, dok smo sa sredstvima iz IPARD fondova „ u petoj brzini“.\n„Članice NLB Grupe Кomercijalna i NLB Banka ove godine su četvrti put zaredom tržišni lideri u realizaciji kredita za poljoprivrednike uz subvenciju Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede. U 2021. najveći deo odobren je za investiciona ulaganja u novu poljoprivrednu mehanizaciju i finansiranje obrtnih sredstava, repromaterijala i stočne hrane“, istakao je Dejan Janjatović, zamenik predsednika Izvršnog odbora Кomercijalne banke.\nOn je dodao da je tradicionalno dobar rezultat u realizaciji subvencionisanih kredita potvrda da poljoprivrednici Кomercijalnu i NLB Banku već sada prepoznaju kao sigurne partnere na putu razvoja, a da sa planiranim spajanjem dve najaktivnije banke u kreditiranju ovog segmenta, mogu da očekuju samo dodatne benefite u pogledu dostupnosti dodatnih proizvoda i usluga.\nVladimir Čaprić, član Izvršnog odbora NLB Banke istakao je da su stručnost i poznavanje svih specifičnosti poljoprivredne proizvodnje osnovne prednosti NLB Banke i Кomercijalne banke u kreiranju najboljih rešenja za svako pojedinačno gazdinstvo.\n„Izazova za dalji razvoj poljoprivrede u Srbiji ima mnogo, ali na nama je da te izazove pretvorimo u prilike uz pomoć digitalnih tehnologija, te prepoznavanjem i aktiviranjem potencijalnih sinergija. Potrebno je nastaviti sa snažnim podsticajima države privredi i poljoprivredi i intezivirati ulaganja u infrastrukturu, privredni sektor treba da kreira pobedničke strategije i koncepte koji će podići našu regionalnu konkurentnost, uz spremnost bankarskog sektora da podrži rast kroz nove kreditne linije, ali svi zajedno moramo da kreiramo i aktivno promovišemo svest o održivosti i smanjenju štetnih emisija. Ukoliko svi zajedno ne promovišemo značaj agende održivosti, na žalost nećemo imati uslove za dugoročni razvoj naše poljoprivrede jer će kvalitetna zemlja biti pod znakom pitanja,“, rekao je Nenad Miščević, generalni direktor Nectar grupe koji se ujedno i zahvalio Кomercijalnoj banci što „koristi svoju značajnu regionalnu poziciju da nameće teme od zajedničkog interesa i o njima otvoreno priča sa svim učesnicima na tržištu“.\nPredsednik udruženja „Agropresc“ Goran Đaković pozvao je kolege novinare da odgovorno i pravovremeno izveštavaju o merama agrarne politike, da ne zastupaju privatne interese i da uvek imaju na umu da je najvažnije da poljoprivrednici kao krajnji korisnici budu informisani na razumljiv i konkretan način, naročito kada se radi o stanju na tržištu i procenama roda. Jedino je tako, dodao je Đaković, moguće uspostaviti poverenje.\nTagoviAgro krediti Branislav Nedimović Komercijalna banka Međunarodni poljoprivredni sajam Ministarstvo poljoprivrede NLB banka NLB KomBank Organic konkurs Poljoprivreda


Izvor: Blic, 14.Feb.2018, 21:12\nTridesetak italijanskih kompanija iz prehrambenog i poljoprivrednog sektora sastaće se 27. februara u Beogradu sa privrednicima Srbije i devet zemalja regiona, s ciljem povećanja izvoza, učvršćivanja međusobne saradnje i stvaranja trajnih veza između kompanija.\nTo je danas izjavila direktorka beogradske kancelarije Agencije za spoljnu trgovinu (ICE) Ministarstva ekonomskog razvoja Italije Marina Skonjamiljo na konferenciji za novinare povodom najave skupa italijanskih i srpskih >> Pročitaj celu vest na sajtu Blic << privrednika u hotelu Hajat krajem ovog meseca.\nItalija, kako je istakla, izvozi u Srbiju najviše vina od svih zemalja Evropske unije i posle Makedonije i Crne Gore zauzima treće mesto na ukupnoj listi dobavljača vina.\n- Naš cilj je da pomognemo povećanje izvoza kako Srbije, tako i Italije, i da stvorimo trajne veze između kompanija - izjavila je Skonjamiljo, dodajući da je Italija najveći dobavljač maslinovog ulja i treći snabdevač Srbije kafom, posle Brazila i Vijetnama.\nOko 20 srpskih kompanija će učestvovati na skupu posvećenom saradnji u oblasti proizvodnje hrane i pića, dok će iz zemalja regiona, među kojima su Mađarska, Rumunija, Slovenija, Hrvatska, Bugarska, Albanija i Crna Gora, biti po nekoliko kompanija.\nPrvi sekretar i ataše za ekonomska pitanja u Ambasadi Italije u Beogradu Matijas Kleva istakao je značaj privredne saradnje dve zemlje koja je u stalnom porastu, a u sklopu koje prehrambeno-poljoprivredni sektor zauzima suštinsko mesto.\n- Samo u 2017. godini, ukupan obim spoljnotrgovinske razmene između Italije i Srbije iznosio je 3,95 milijardi evra, a italijanski izvoz u Srbiju beleži porast od oko deset odsto. Planiramo da dodatno proširimo tu saradnju, a to ćemo učiniti pomoću ovakvih inicijativa koje dovode italijanske firme i njihove proizvode u Srbiju - rekao je Kleva.\nDržavni sekretar u Ministarstvu poljoprivrede Senad Mahmutović je istakao da Italija i Srbija, pored snažnog prijateljstva dva naroda, poseduju i dobre političke i ekonomske odnose, koji su, kako kaže, u stalnoj fazi uspona.\n- Italija je najznačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije, kako u ukupnoj spoljnotrgovinskoj razmeni, tako i kada je reč o poljoprivredno-prehrambenom sektoru, gde je obim razmene premašio nivo od 251 miliona evra - izjavio je Mahmutović.\nOd 2012. do 2017. godine, kako je dodao, beleži se tendencija povećanja obima razmene u poljoprivredno-prehrambenom sektoru između dve ekonomije, dok je nivo izvoza poljoprivredno-prehrambenih proizvoda iz Srbije u Italiju povećan za 40 odsto.\nMinistarstvo poljoprivrede i Vlada Srbije su, kako je ocenio, zadovoljni obimom izvoza, ali bi, kroz strateška partnerstva i zajednička ulaganja, on mogao da bude čak i veći.\nSmatra i da je neophodna promena strukture našeg izvoza, u kom trenutno dominiraju kukuruz, soja, pšenica, šećer, stočna hrana, maline, i veća orijentacija ka proizvodima više dodate vrednosti.\n"Potrebno je da definišemo šta su to deficitarni poljoprivredni proizvodi na tržištu Italije. Verujem da bi to moglo biti meso i mesni proizvodi", poručio je on.\nDodaje i da se saradnja sa Italijom ne ogleda samo kroz spoljnotrgovinsku razmenu, nego i kroz brojne primere razmene iskustava i znanja, i realizaciju brojnih projektnih aktivnosti kroz programe EU.\nProizvođači hrane i pića iz poznatih regija juga Italije - Bazilikata, Kalabrija, Kampanija, Pulja, Sicilija, Abruco, Molize i Sardinija, predstaviće krajem meseca svoje proizvode kolegama iz Srbije i regiona, a oni će se upoznati sa poljoprivredno-prehrambenim sektorom Srbije i susednih zemalja.\nDomaćem i regionalnom tržištu biće predstavljeni proizvodi visokog kvaliteta i pristupačnih cena, među kojima su najpoznatiji izuzetna italijanska vina, maslinovo ulje, popularne paste, sirevi.\nSkup će obeležiti niz prezentacija, radionica i B2B sastanaka koji će biti organizovani u sklopu ovog događaja koji se odvija pod pokroviteljstvom Evropske unije u sklopu projekta "Piano Export Sud II".\nSa čuvenim delikatesima, moći će da se upoznaju i građani na velikoj prezentaciji u Beogradu, koja će biti organizovana u tržnom centru Delta siti, 24. februara, najavio je organizator ICE.


Grošničani dočekuju Jošanicu u kupu (sreda, 15.30 h) - KRAGUJEVAČKI SPORT\nSutra počinje takmičenje u kupu na području Fudbalskog saveza Regiona zapadne Srbije u kojem učestvuju najuspešniji klubovi okružnih liga i grada Kragujevca.\nFudbaleri Vodojaže sa peharom FS grada Kragujevca, posle pobede nad Maršićem\nGrošničani su u finalu kupa na području grada Kragujevca, na pomoćnom terenu stadiona „Čika Dača“ savladali ekipu Maršića sa 4:0. Za protivnika Vodojaža ima srpskoligaša iz Novog Pazara, koji je plasiran u gornjem delu tabele, kao i Grošničani u Šumadijsko-raškoj zoni.\nObe ove ekipe su u prošlom kolu poražene u borbi za bodove. Vodojaža je na Bubnju izgubila minimalnim rezultatom od Šumadije 1903, a Jošanica neočekivano u Novom Pazaru od Jedinstva iz Uba sa 0:5, ali su zadržali visok plasmana na tabeli. Grošničani su peti u zoni, a Jošanica na četvrtoj poziciji Srpske lige „Zapad“.\nPored susreta u Grošnici, koji počinje u 15,30 časova, sutra se u Lajkovcu sastaju zonaš Železničar, osvajač kupa u Kolubarsko-mačvanskoj zoni i srpskoligaš Provo, pobednik u Kolubasko-mačvanskoj zoni. Pobednicima iz ova dva susreta, od drugog kola priključiće se Gruža i Takovo, a žrebom će se odrediti parovi za nastavak takmičenja.\nPrevious Korićani „overili“ titulu za plasman u zonu (FOTO)\nNext Trener Radničkog 1923 Dejan Nikolić sumirao sezonu: „Ovaj klub je na dobrom putu“


„Zaposleni i njihova prava su u fokusu rada resora kojim rukovodim, i brojne svetske primere dobre prakse najpre smo primenili na našim zaposlenim. Ovo ministarstvo je pionir u brojnim inovacijama kada je u pitanju oblast rada i radnih odnosa, tako je i u ovom slučaju. Želimo da naši zaposleni budu zadovoljni, da mogu da usklade sve svoje obaveze, jer samo tako će nastaviti da rade sa elanom, što nam je veoma važno jer se njihov posao odnosi indirektno na sve građane“, rekao je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević.\n„Istraživanja su pokazala da su i vodeće svetske kompanije, uvođenjem kliznog radnog vremena efektivno smanjile neproduktivan rad, povećale zadovoljstvo zaposlenih, smanjile troškove i potrebu za prekovremenim satima na radnom mestu. Nadamo se da su to samo neki od efekata koje ćemo postići ovom Odlukom“, objasnio je ministar Đorđević.\nŠta predviđa novi Zakon o štrajku?


Zaharova: Kijev preko Donbasa pokušava ekonomski da naškodi Rusiji - 31.12.2020, Sputnik Srbija\nSpekulacije ukrajinskog predsednika Vladimira Zelenskog oko Minskih sporazuma govore o želji Kijeva da ekonomski našteti Rusiji, umesto da reši sukob u Donbasu... 31.12.2020, Sputnik Srbija\n12:25 31.12.2020 (Osveženo: 13:59 21.09.2021)\n© AP Photo / Evgeniy MaloletkaVladimir Zelenski\n„U Kijevu ne prestaju da govore o navodnoj pravnoj nesposobnosti kompleksa mera, potrebe da se revidiraju. Otvoreniji od svih se pokazao predsednik Vladimir Zelenski, koji je rekao da su Minski sporazumi potrebni Ukrajini samo da bi se održale antiruske sankcije. Ispostavilo se da Kijevu nije od najvećeg značaja licemerno deklarisano uspostavljanje mira i stabilnosti u zemlji, već drska spekulacija o problemu nerešenog sukoba, njegovo korišćenje u cilju nanošenja ekonomske štete Rusiji, privlačenja zapadne pomoći za spasavanje ukrajinske ekonomije koja propada“, saopštila je Zaharova.\nS tim u vezi, Moskva poziva Kijev da prestane da se bavi demagogijom i da u praksi počne da sprovodi kompleks mera za realizaciju Minskih sporazuma u potpunosti i dosledno.\n„Nažalost, Ukrajina, umesto da preduzima praktične korake za sprovođenje preuzetih obaveza prema Minskim sporazumima, na svaki mogući način nastoji da ih ignoriše, stvarajući privid aktivnog rada na rešavanju situacije u Donbasu“, zaključuje Zaharova.\nZelenski je ranije u intervjuu za list „Fokus“ rekao da Ukrajina ne može izaći iz Minskih sporazuma jer su povezani sa sankcijama protiv Rusije, ali da bi se on lično povukao.


Bassuener: Međunarodna zajednica može spriječiti otcjepljenje RS\nPolitički analitičar američke organizacije Vijeće za demokratizaciju politike Kurt Bassuener večeras je u Sarajevu održao predavanje o temi ”Krim i implikacije na budućnost Bosne i Hercegovine”, u okviru diskusije koju je organiziralo Udruženje bosanskohercegovačko-američkog prijateljstva.\nKomentirajući mogućnost da Republika Srpska pokuša da slijedi primjer Krima, naveo je da je odnos sila između Republike Srpske i Srbije drugačiji od odnosa u slučaju Rusije i Krima. Navodi da u ovom trenutku ne postoji niko na političkoj sceni u Srbiji ko bi zagovarao nešto slično za RS-a, naglašavajući i da Međunarodna zajednica ima odgovornost, ali i kapacitet da spriječi odvijanje stvari u tom smjeru.\nJedna od stvari koje su bitne je i jačanje kapaciteta međunarodnih snaga.\nBassuener je koautor studije iz 2010. godine “Jesmo li stigli?: Međunarodna nestrpljivost ili dugoročna strategija za održivu Bosnu”.\nRadio je pri misiji OHR-a, OSCE-a u Ukrajini, IRC-a, Američkog mirovnog instituta za Balkan, Savjet za akciju na Balkanu i Balkanskom institutu.


RTV\t15.09.2018 20:56\nVasićevo delo je nagrađeno u konkurenciji 27 knjiga, a odluku je doneo žiri u sastavu Milovan Danojlić, Gordana Glavinić i Ivana Mijić Nemet.\nNajbolji ilustrator je Milica Radenković za ilustraciju knjige "Izmislica" u izdanju "Lagune", odlučio je žiri u sastavu Olivera Batajić, Bojan Stevanić i Bratislav Milenković. Žiri je ove godine u izboru imao 23 naslova.\nU kategoriji popularna nauka stiglo je devet knjiga, a žiri u sastavu Ljubica Urošević, Milovan Danojlić, Gordana Glavinić i Ivana Mijić Nemet izabrao je knjigu izdavačke kuće "Kreativni centar" - "50 eksperimenata iz živog sveta" autora Tatjane Mihailov Kostev.\nNa ovogodišnji konkurs za nagradu "Neven", koju dodeljuje organizacija "Prijatelji dece Srbije", stiglo je 49 naslova namenjenih deci, iz 12 izdavačkih kuća.\nUručenje nagrade biće 4. oktobra u Svečanoj sali Skupštine grada Beograda.\nNagrada "Neven", koju čine povelja autora Dušana Petričića i novčani iznos, ustanovljena je 1995. godine sa ciljem da podstiče stvaralaštvo za decu, afirmiše autore i najuspešnija ostvarenja za decu.


Saopštenje bivših košarkaša KK Bratunac TRB - UPSMedia Saopštenje bivših košarkaša KK Bratunac TRB – UPSMedia\nSaopštenje bivših košarkaša KK Bratunac TRB\nKošarkaši KK Bratunac\nDobili smo saopštenje devetorice sada već bivših košarkaša KK Bratunac TRB povodom dešavanja u prethodnom periodu, koje prenosimo u cjelini.\nU celoj ovoj nastaloj situaciji oko finansiranja košarkaškog kluba „KK Bratunac“. O tom „prepucavanju“ između uprave košarkaškog kluba i novog načelnika opštine Bratunac Srđana Rankića, mogli ste da cujete,vidite i pročitate razne stvari! Jedino nigde nije bilo moguće čuti glas igraca košarkaskog kluba „KK Bratunac“. Zato smo ovim putem hteli i osetili potrebu posle jučerasnjih konferencija za štampu obe strane , da napravimo ovo pismo, iz naseg ugla i striktno iz sportskog ugla … Mi nismo političari, finansijski inspektori, poreski inspektori … Mi smo SPORTISTI a pre svega ljudi! U leto 2020. godine, dobili smo redom pozive i ponude za sledeću sezonu od raznih klubova a tako i iz košarkaškog kluba Bratunac, te smo se odlučili svaki iz svojih razloga između ostalog i finansijskih, da naredne sezone nastupamo za „KK Bratunac“ i POMOGNEMO klubu i ovom gradu da ostane u najelitnijoj ligi Bosne i Hecegovine tj.Premijer ligi . Od početka sezone ulažemo maksimalne napore pored raznih problema sa kojima se susrećemo, mislimo naravno na korona virus kojim smo bili zahvaćeni više puta u toku sezone i stavljeni u karantin i izbačeni iz kontinuiteta treninga, posle čega naravno slede i neke povrede…Ćutimo i radimo zatim uspevamo da obezbedimo opstanak i krajnji cilj! Međutim u svoj toj borbi sa virusom i pokušavanjem da se vratimo na pobednički kolosek, ostajemo uskraćeni za nasa primanja, koja odjednom prestaju i pored toga smo nastavili da radimo naš „posao“. Saznajemo kasnije da Opština više ne želi da finansira klub i igrače, gde smo imali priliku da NE IZAĐEMO na teren protiv ekipe Čelika i dobijemo minus bod i budemo prvi kandidat za ispadanje! Međutim jer smo došli zajedničkim ciljem da POMOGNEMO da opstane klub u najjelitnijoj ligi, mi to kao sportisti i ljudi ne želimo da uradimo i desetkovani izlazimo, da odigramo tu utakmicu sa već velikim kašnjenjem naših primanja…Sve u nadi da će se naći neko rešenje, ali umesto rešenja , mi se stavljamo na stub srama zbog naših primanja sto jos niko nije doživeo u svojoj karijeri i predstavljeni smo kao neki loši ljudi koji su došli u vašu opštinu da kradu novac ,oštećuju budžet, da se tale sa političarima i slično! Pored drugih klubova, gde smo mogli da odemo, mi nismo došli u Bratunac da bi otimali ljudima hleb iz usta, oštetili grad ili opštinu! Došli smo sa raznih strana da bi ponosno nosili dres „KK Bratunca“ i POMOGLI ovome klubu i gradu da izbori opstanak medju najjačim klubovima u celoj BiH I kao sportistima nam je veoma mučno razmišljati o svemu ovome, a kamoli pisati ovakvo pismo ! Od raznih evropskih država i država u regionu gde su neki od nas nastupali , nikada nismo doživeli da se plate i PRIMANJA IGRACA iznose tako JAVNO i paušalno ! Svaki taj EUR ili KM je pošteno zarađena zalaganjem za ovaj klub i za ovaj grad ! Treba uzeti u obzir da su ti naši ugovori od 7 meseci, a da od toga živimo 12 meseci i kada se to izračuna vidi se da su to minimalci u svetu sporta, a da ne pričamo o troškovima koji nosi život profesionalca za sebe (hale, teretane, treneri, ishrana, suplementi)… Žao nam je što sa gorkim ukusom idemo iz ovog lepog grada, koji zaslužuje samo najbolje, umesto lepih uspomena za ceo život. Posle svih javnih obećanja uprave kluba i nacelnika opstine Bratunac da ce igrači biti isplaćeni do odlaska kući i kraja sezone, mi smo dobili metu na sebe i nas 9 igrača predstavljeni kao ljudi koji su došli da oštete opštinski budžet grada. Pitamo se zašto nam nije rečeno da tražimo novi klub i da nismo više poželjni ovde kada je bilo vreme … Pronašli bi nove angažmane i zaradili novac od koga trebamo živeti do septembra tj. početka sledeće sezone. Ovako smo korišćeni za razna prepucavanja preko nasih leđa i na kraju otišli kućama samo sa novim obećanjima obe gore navedene strane . IZRIČITO BISMO NAGLASILI da nas politika ne zanima i da se ograđujemo od bilo kakvih političkih povezivanja! Ovo je reč sportista i sada već bivših košarkaša „KK Bratunac“ .\nAlexandar Živojin Danilović,\n← Dvije medalje za Dejana Vitora na Kupu Vojvodine!\nGajić nastavio sa sjajnim izdanjima! →\nmaj 17, 2021, 5:55 am


Zbog novog pravila – uspona na poligonu, niijedna od oko 450\nauto-škola u Srbiji neće moći da obučava vozače od oktobra. Profesor Milan Vujanić sa Saobraćajnog fakulteta, gostujući u jutarnjem programu na TV Prva kaže da bi bilo dobro da uspon postoji, ali ističe i da ga ne bi postavio kao uslov.\n„Ako bismo morali da imitiramo sve te važne elemente, onda bismo napravili vozača koji je kompletan kada položi ispit“, kaže on i ističe da sada kandidati zadovolje minimalne zahteve, a da se posle usavršavaju.\nOn je istakao i da se prevelika pažnja poklanja parkiranju, koje bi on u potpunosti izbacio.\nPredsednik Asocijacije Auto-škola Srbije, Milan Krstić, takođe smatra da ova obaveza ne treba da postoji jer su površine koje se zahtevaju velikih dimenzija.\n„Od 450 škola je 105 iz Beograda, kvadratni metar koji treba da zauzmete za izgradnju bi jako puno koštao i to bi uticalo na cenu obuke. Mi bismo voleli da imamo poligone koji ispunjavaju sve što kanditatima treba“, dodaje on.\nKrstić je rekao da mi nemamo takve standarde, za razliku od nekih skandinavskih zemalja. Krstić je rekao\ni da je cena polaganja vozačkog ispita 70.000 dinara, a u tu cenu je uračunata prva pomoć koja je ranije\nbila u sklopu testova, lekarski pregled i praktična i teoretska obuka. „Uračunat je PDV ali je i on problematičan, predviđeno je 10 odsto a primenjue se 20 odsto“, dodao je on.\nSlobodan Milošević, iz Privredne komore Auto škola Srbije saglasan je da uspon na poligonima ne treba da bude obavezan.\n„Vozači kada dobiju vozačku podrazumevaju i kretanje u usponu. Problem u Beogradu je – da li ima mesta\nza takve poligone“, upitao je on.\nKrstić je objasnio i da se za poligone najčešće koriste saobraćajne površine, ali i da će to biti nemoguće\nod 27 oktobra.\n„Za E kategoriju, kako je definisano u pravilniku, dubina prostora koja je potrebna je 48 i širina 52, dakle 25.000 kvadratnih metara morate da imate za samo jednu radnju parkiranja“, objašnjava on.


Poslodavci u Mađarskoj mogu da zahtevaju obaveznu vakcinaciju – ko neće vakcinu, neplaćeno pa otkaz - 29.10.2021, Sputnik Srbija\nPoslodavci u Mađarskoj mogu da zahtevaju obaveznu vakcinaciju – ko neće vakcinu, neplaćeno pa otkaz\nMađarska vlada izdala je ukaz kojim poslodavcima daje ovlašćenje da zahtevaju od svojih radnika da budu vakcinisani protiv korona virusa kao uslov za rad... 29.10.2021, Sputnik Srbija\nPrema dekretu vlade, poslodavci mogu da zahtevaju imunizaciju protiv kovida od svojih zaposlenih, ako smatraju da je to neophodno u interesu bezbednosti na radnom mestu, prenosi MTI.Poslodavci koji upućuju svoje radnike na vakcinaciju moraju da im ostave rok od 45 dana da dobiju prvu dozu, a drugu moraju da prime na datum koji je odredio lekar koji sprovodi imunizaciju.Zaposleni koji se ne pridržavaju ovoga mogu biti stavljeni na neplaćeno odsustvo u trajanju do godinu dana, a radni odnos im se može prekinuti nakon tog roka, ako tada oni još uvek ne budu vakcinisani.Za radnike koji mogu lekarskom potvrdom da dokažu da je vakcinacija protiv korona virusa rizična po njihovo zdravstveno stanje važiće izuzetak od novog pravila, potvrdio je Gergelji Guljaš, šef kabineta premijera Viktora Orbana.Posebnom vladinom odlukom, koja je takođe objavljena u službenom listu, zahteva se nošenje epidemioloških maski u javnom prevozu kao i na svim stajalištima od 1. novembra, preneo je Tanjug.\nMađarska vlada izdala je ukaz kojim poslodavcima daje ovlašćenje da zahtevaju od svojih radnika da budu vakcinisani protiv korona virusa kao uslov za rad, objavljeno je u službenom listu te zemlje.\nPoslodavci koji upućuju svoje radnike na vakcinaciju moraju da im ostave rok od 45 dana da dobiju prvu dozu, a drugu moraju da prime na datum koji je odredio lekar koji sprovodi imunizaciju.\nZaposleni koji se ne pridržavaju ovoga mogu biti stavljeni na neplaćeno odsustvo u trajanju do godinu dana, a radni odnos im se može prekinuti nakon tog roka, ako tada oni još uvek ne budu vakcinisani.\nZa radnike koji mogu lekarskom potvrdom da dokažu da je vakcinacija protiv korona virusa rizična po njihovo zdravstveno stanje važiće izuzetak od novog pravila, potvrdio je Gergelji Guljaš, šef kabineta premijera Viktora Orbana.\nPosebnom vladinom odlukom, koja je takođe objavljena u službenom listu, zahteva se nošenje epidemioloških maski u javnom prevozu kao i na svim stajalištima od 1. novembra, preneo je Tanjug.


NAJČEŠĆE MESTO ZARAZE? Oboleli su od korone i svi su lekarima rekli isto | Novosti.RS\nU studiji koja je objavljena u četvrtak aanlizirani su podaci 314 odrasle osobe koje su u julu testirane pozitivno na Kovid - 19 jer su imali simptome: 154 njih bile su pozitivne, a 160 negativno.\nTestovi su urađeni u 11 različitih zdravstvenih ustanova u 10 američkih država: Kaliforniji, Koloradu, Merilendu, Masačusetsu, Minesoti, Severnoj Karolini, Ohaju, Tenesiju, Juti i Vašingtonu, piše "Si-en-en".\nKORONA U SAD: 40.423 novoobolelih, 807 umrlih\n13. 09. 2020. u 21:14\nPodaci su pokazali da su 42 procenta odraslih koji su bili pozitivni na testiranju, imali blizak kontakt sa najmanje jednom zaraženom osobom, u odnosu na 14 procenata onih koji su bili negativni, a većina bliskih kontakata - 51 odsto bili su članovi porodice.\nNaučnici su istakli da su restorani izdvojeni kao rizično mesto zaraze zbog cirkulacije vazduha, na šta nisu uticale mere nošenja maski i držanja fizičke distance jer "dok se jede i pije, ne može ni da se koristi maska", piše u istraživanju.\nAmerička agencija za hranu i lekove istakla je da studija nije uvažila da su restorani u 10 pomenutih država primenjivali drugačije mere ograničenja što je bilo jedno do 10 nedostataka koje je izdvojila ova agencija.\nKorona virus zaraza virus korona broj zaraženih virusom korona


Obamino upozorenje Siriji\nAmerički predsednik Barak Obama tokom obraćanja veteranima na konvenciji u Rinu\nAmerički predsednik poručio Asadu i njegovim saradnicima da će ih SAD i međunarodna zajednica smatrati odgovornim za upotrebu hemijskog oružja\nPredsednik SAD Barak Obama upozorio je Siriju da ne koristi hemijsko oružje, rekavši da bi to bila „tragična greška“.\nObama je na konvenciji ratnih veterana u gradu Rino u Nevadi poručio da svet posmatra Siriju i da bi predsednik te zemlje Bašar al-Asad bio odgovoran ukoliko bi njegova vojska koristila otrovni gas ili neke druge smrtonosne hemijske agense.\n"Danas takođe radimo na tranziciji, kako bi sirijski narod mogao da ima bolju budućnost, odlobođen režima Bašara al-Asada. A s obzirom na rezerve hemijskog oružja koje taj režim poseduje, nastavićemo da jasno stavljamo do znanja i Asadu i onima oko njega da ih svet posmatra, i da će ih međunarodna zajednica i SAD smatrati odgovornima, ukoliko naprave tragičnu grešku i upotrebe to oružje", rekao je Obama.\nMinistarstvo spoljnih poslova Sirije juče je saopštilo da vlada nikad ne bi upotrebila hemijsko oružje protiv svog naroda, ali da bi ga iskoristila u slučaju strane invazije.\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu u nedelju je izjavio da je duboko zabrinut zbog toga šta bi se dogodilo sa rezervama oružja ukoliko bi pala Asadova vlada. Netanjahu je dodao da se izraelska vojska sprema da deluje ukoliko sirijsko oružje padne u ruke Hezbolaha ili drugih islamskih ekstremista.\nTeške borbe u Alepu