Forum „Dunav – reka saradnje“ | Međunarodni naučni Forum "Dunav - reka saradnje"\nPočetna→Forum „Dunav – reka saradnje“\nForum „Dunav – reka saradnje“\nMeđunarodni naučni forum „Dunav – reka saradnje“ (MNF „DRS“) je interdisciplinarno udruženje stručnjaka i istraživača posvećenih unapređenju međunarodne saradnje u oblasti održivog razvoja i održivog korišćenja prirodnih i kulturno-istorijskih resursa u Podunavlju.\nNaša misija je uspostavljanje održivog korišćenja prirodnih i kulturno-istorijskih resursa u slivu Dunava za kompleksni razvoj i ekonomski napredak sadašnjih i budućih generacija svih stanovnika ovog regiona.\nCiljevi su nam unapređenje istraživanja i promovisanje mogućnosti za korišćenje prirodnih i kulturno-istorijskih resursa na ekološki opravdan način za kompleksni razvoj zemalja srednjeg Podunavlja, a posebno Srbije, kao i međunarodne saradnje u tim oblastima.\nŽelimo da utičemo na donosioce odluka na svim nivoima vlasti da obezbede uslove za održivo korišćenje prirodnih i kulturno-istorijskih resursa u slivu Dunava. Takođe, preko naših edukativnih i izdavačkih aktivnosti utičemo na podizanje svesti stanovništva o sopstvenoj odgovornosti za održivo korišćenje i zaštitu prirodnog bogatstva i kulturno-istorijskih spomenika.\nRadi ostvarivanja naših ciljeva\norganizujemo, sami ili zajedno sa drugim organizacijama, međunarodne i nacionalne konferencije, okrugle stolove i druge naučne i stručne skupove;\norganizujemo seminare, kurseve i druge oblike edukacije sa temama o održivom korišćenju prirodnih i kulturno-istorijskih resursa;\nobjavljujemo knjige i druge publikacije o pitanjima koja sa aspekta društvenih, humanističkih i prirodnih nauka osvetljavaju korišćenje prirodnih i kulturno-istorijskih resursa u slivu Dunava, kao i o oblicima regionalne saradnje u toj oblasti;\nobjavljujemo periodično glasilo „Danubius“ sa člancima na teme kao pod prethodnom tačkom;\nsarađujemo sa univerzitetima, školama, stručnim udruženjima i drugim organizacijama u zemlji i inostranstvu koje se bave istim ili sličnim pitanjima kao naše Udruženje\nputem svoje internet prezentacije redovno informišemo javnost o aktivnostima vezanim za ostvarivanje ciljeva Udruženja.\nRukovodni tim čine predsednik, generalni sekretar i predsednik Programskog saveta\nPredsednica prof. dr Edita Stojić Karanović\nGeneralni sekretar mr Dragan Stojović\nPredsednik Programskog saveta prof. dr Kristijan Ristić\nVaši napori proizveli su tokom godina izvanredne rezultate koji su doveli do plodonosnih partnerstava između istraživača, stručnjaka, lokalne uprave i civilnog društva. Vaš život je posvećen radu na koji zaista možete biti ponosni. Vaša odlučnost, strpljenje i naporan rad doneli su neopisive prednosti životu u Podunavlju, koje su, iako male i tihe, dovele do trajnih koristi. Smatram privilegijom da mogu nekog kao Vas smatrati kolegom.\nDr Vera Mehta (Kancelarija za vezu UN) u pismu inicijatoru MNF „DRS“, dr Editi Stojić-Karanović\nZahvalnica Grada Beograda Forumu Dunav – reka saradnje\nPismo Dr Vere Mehte (Kancelarija za vezu UN) inicijatoru MNF „DRS“, dr Editi Stojić-Karanović\nKlikom na link pogledajte kako su izveštavali mediji o aktivnostima MNF „DRS“.\nNa neophodnost uvažavanja načela održivog korišćenja Dunava kao najznačajnijeg prirodnog resursa zemalja u slivu ove reke ukazivala su i naučna istraživanja koja je osamdesetih godina XX veka pokrenula dr Edita Stojić, direktor tadašnjeg Centra za susedne zemlje u Institutu za međunarodnu politiku i privredu. Dajući svom istraživačkom projektu naziv „Dunav – reka saradnje” , ona se pre svega zalagala za regionalnu saradnju u cilju održivog korišćenja svih prirodnih i kulturno-istorijskih resursa u slivu Dunava. Godine 1989. održana je prva međunarodna konferencija pod naslovom „Dunav – reka saradnje”. Ovaj autorski slogan je, međutim, podrazumevao i saradnju velikog broja istraživača iz različitih naučnih disciplina, kako onih iz oblasti društvenih nauka, tako i iz oblasti prirodnih i tehničkih nauka. Projekt je ubrzo okupio velik broj ne samo naučnih radnika, već i drugih ličnosti zainteresovanih za ostvarenje gore navedenog cilja, te su se stekli uslovi za registraciju udruženja pod imenom Međunarodni naučni forum „Dunav – reka saradnje“.\nUdruženje je pod imenom Međunarodni naučni forum „Dunav – reka saradnje“ registrovano 7. juna 1994.godine upisom u Registar udruženja na registarskom listu 182 pod rednim brojem 184. Od tada MNF „DRS“ svake godine održava jednu konferenciju okruglog stola u i jednu međunarodnu konferenciju. O rezultatima svojih aktivnosti MNF „DRS“ redovno obaveštava državne organe i organizacije, na svim nivoima, ukazujući na probleme koje treba rešavati u oblasti održivog korišćenja prirodnih resursa u slivu Dunava, posebno u Srbiji, ali i u međunarodnom Podunavlju.\nMNF „DRS“ će i u buduće nastaviti da posvećuje posebnu pažnju interdisciplinarnim programima i projektima.\nSaradnja sa međunarodnim organizacijama, među kojima Savetom Evrope, UNESCO-m, UNIDO-m i drugim agencijama UN, Svetskom Turističkom Organizacijom (WTO), Radnom Zajednicom Podunavskih Regija, Paktom Stabilnosti za Jugoistočnu Evropu, Inicijativom za Saradnju u Jugoistočnoj Evropi – SECI, Globalnim ekološkim fondom (Global Environtmental Facilty – GEF) u okviru kojeg je Forum akreditovan, Cenralnoevropskom radnom grupom za životnu sredinu i biodiverzitet – CEEWEB, čiji je MNF „DRS“ kolektivni član, odvijala se pretežno preko učešća predstavnika tih organizacija u aktivnostima MNF „DRS“, kao i učešćem predstavnika MNF „DRS“ u konsultativnim i lobističkim aktivnostima pri tim organizacijama.\nMNF „DRS“ se obavezala da intenzivira svoje zalaganje za dalji razvoj čvršće regionalne saradnje podunavskih zemalja, i da će ne samo nastaviti, već i intenzivirati svoju saradnju sa međunarodnim organizacijama. MNF „DRS“ će nastaviti da učvršćuje svoju postojeću saradnju sa nevladinim organizacijama zemalja Podunavlja i iniciraće nove vidove te saradnje, pri čemu će još više nego do sada da u te svoje aktivnosti uključi i druge nevladine organizacije, odnosno da se udružuje sa drugim organizacijama za izradu i ostvarivanje razvojnih projekata. Takođe, MNF „DRS“ će i u predstojećem periodu negovati partnerstvo vladinog i nevladinog sektora u cilju uspešnijeg rešavanja problema održivog korišćenja prirodnih resursa i bržeg ostvarivanja održivog razvoja. Pri tome, MNF „DRS“ će još više nego do sada da neguje saradnju na svim nivoima, republičkim, pokrajinskim i sa lokalnim organima vlasti.


Radio TV Stara Pazova - NOVI BANOVCI: "Ajmaks" gradi još jedan logistički centar\nNOVI BANOVCI: "Ajmaks" gradi još jedan logistički centar\nAustrijska kompanija „Ajmaks“ počinje izgradnju novog logističkog centra u Novim Banovcima, u Opštini Stara Pazova, u kojoj je prisutna od 2015.godine. Prvi objekat Ajmaksa na teritoriji Opštine Stara Pazova „Log Maks Alfa“ površine je 17 hiljada kvadratnih metara i zapošljava 300 radina, a novi centar „Log Maks Beta“ biće veći i doneće 700 novih radnih mesta, istakao je Muamer Ragipović, direktor kompanije „Ajmaks Srbija“. „Ajmaks“ je 2008. godine kupio preko 50 hektara zemljišta u Staroj Pazovi s planom da na ovoj lokaciji gradi centre, a po uzoru na glavni šoping centar u Beču, rekao je Mihael Miler, osnivač i direktor kompanije „Ajmaks Ril Estejt AG“. Otvaranjem novih radnih mesta, koja će omogućiti novi Ajmaksov objekat i druge kompanije, koje uskoro počinju sa poslovanjem, stopa nezaposlenosti, koja je u Opštini Stara Pazova jedna od najnižih u Srbiji, biće još niža, istakao je Đorđe Radinović, predsednik Opštine Stara Pazova. Početak izgradnje logističkog centra „Log Maks Beta“ obeležen je juče u prvom objektu kompanije „Ajmaks“ u Novim Banovcima, čemu je prisustvovala i delegacija austrijske opštine Leopoldsdorf, sa kojom je Opština Stara Pazova prošle godine podpisala Protokol o saradnji.


Lizing industrija u 2013. imala rast plasmana samo 1% | Kamatica\nPočetna > vest > Lizing industrija u 2013. imala rast plasmana samo 1%\nLizing industrija u 2013. imala rast plasmana samo 1%\nTekst objavljen: 06.02.2014 16:23\nUkupna vrednost novih plasmana finansijskog lizinga u Srbiji 2013. bila je 223 miliona evra, što je jedan odsto više nego 2012. godine, saopštila je Asocijacija lizing kompanija Srbije.\nALCS navodi da je prošle godine bilo zaključeno 7.937 novih ugovora o finansijskom lizingu, što je za šest odsto više nego godinu pre, dok je ukupno lizing tržište u Srbiji 2013, uključujući i operativni lizing, imalo 268 miliona evra novih plasmana.\nSegment finansiranja putem finansijskog lizinga koji beleži najviši rast je poljoprivreda, pa je za godinu dana vrednost novozaključenih lizing ugovora poljoprivrednih vozila i mašina sa 18 miliona evra, koliko je iznosila 2012. godine, porasla na 25 miliona evra u 2013, što je rast od 39 odsto.\nU Asocijaciji lizing kompanija Srbije očekuju da lizing industrija bude uključena u subvencionisane programe Vlade, jer, kako je ocenjeno, taj način finansiranja predstavlja direktno dugoročno ulaganje u proizvodnju, koje može biti ključno za dalji razvoj privrede.\nProšle godine najzastupljeniji predmeti koji su nabavljani putem finansijskog lizinga bila su putnička vozila sa učešćem od 35 odsto, dok je nabavka komercijalnih i teretnih vozila bila zastupljena sa 20 procenata u kupnog lizinga.\n- Ukupna vrednost finansiranja putničkih vozila iznosila je 94,2 miliona evra. Od toga, finansiranje nabavke novih vozila putem lizinga iznosilo je 76,7 miliona evra, dok je finansiranje polovnih vozila iznosilo 17,5 miliona evra - rekla je generalna sekretarka Asocijacije lizing kompanija Srbije Teodora Milenković.\n- Lizing tržište Srbije se u poslednjih nekoliko godina stabilizovalo na nivou od oko 270 miliona evra, a u narednom periodu očekujemo dalji rast, što je u skladu i sa očekivanjima kretanja lizing industrije u Evropi - ocenila je Teodora Milenković.\nU ukupnim investicijama u Srbiji lizing učestvuje sa tri do pet odsto, dok je njegovo učešće u zemljama Evropske unije od 10 do 40 odsto.\nAsocijacija lizing kompanija Srbije 2013. lizing lizing kompanije operativni lizing finansijski lizing lizing industrija


95% hrvatskih privrednika neće morati da plaća članarinu Privrednoj komori, predlaže vlada\n03:41 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n21:41 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n18:41 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n09:41 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nInicijativu za ukidanje obavezne članarine je pokrenuo predsednik države.\nTek pet odsto privrednika će u Hrvatskoj morati da plaća obaveznu članarinu Hrvatskoj gospodarskoj komori, ukoliko zakon koji je predložila tamošnja vlada prođe skupštinu.\nPredlogom Zakona Hrvatskoj gospodarskoj komori, pandanu Privredne komore Srbije, predviđeno je razvrstavanje privrednika u tri grupe i to na osnovu tri kriterijuma.\nU prvoj grupi su oni koji ne prelaze dva od tri kriterijuma, a to da imaju manje od 50 zaposlenih, da im aktiva ne prelazi million evra, a ukupan godišnji prihod dva miliona evra. Kriterijumi za drugu grupu su da aktiva ne prelazi četiri miliona evra, prihodi osam miliona i da broj zaposlenih bude do 250. U treću ulaze svi oni koji prelaze kriterijume.\nKomora neće zaračunavati članarinu privrednicima iz prve grupe, ali će oni određene usluge morati da plaćaju. Za članove druge i treće grupe visina članarine određuje se svake godine, baš kao i u Srbiji.\n„Uvođenje mogućnosti dobrovoljnog članstva za prvu grupu, koja ujedno predstavlja i najbrojnije članstvo, ima za cilj stimulisanje i modernizaciju komorskog sistema i ponudu novih usluga koje bi privukle nove članove i motivisale stare da ostanu u članstvu”, naveo je hrvatski ministar privrede.\nU Srbiji privrednici godinama traže da se članarina u Privrednoj komori smanji i da članstvo u njoj bude dobrovoljno. Tokom kratkog perioda od 2013. do 2017. godine, privrednici nisu bili u obavezi da plaćaju članarinu, ali nakon što je opet uvedena, pitanjem njene opravdanosti bavio se Ustavni sud. Dve i po godine kasnije sud je rekao da je sve u skladu sa Ustavom, te da su privrednici, koji su odbijali da plaćaju članarinu, u obavezi da izmire zaostala dugovanja.\n„Moja firma ima 15 zaposlenih, a Komori dajemo četiri plate. Četiri radnika rade za njih, što znači da svakog meseca moramo da obezbedimo četiri zarade za potrebe ogromnog, besmislenog sistema koji je postavljen tako da kao parazit živi na leđima privrednika, a ne tako da privreda od njega ima vajde”, rekao je za VOICE vlasnik vojvođanskog poljoprivrednog preduzeća.\nOvu članarinu deo privrednika vidi kao reket, mada pitanje je kako se tek osećaju privrednice, pošto je novac koje su njihove kompanije uplaćivale iskorišćen za seksističku reklamu, u kojoj se proizvodi iz Srbije promovišu kao da se nabavljaju u seksi šopu. Za predsednika Komore je bilo dosta zapanjujuće kako je „javnost reagovala na nešto što je normalno u marketinškoj industriji”, objašnjavajući kako reklama nije seksistička i kako je navodno uticala na povećanje proizvoda sa oznakom „Čuvarkuća”.\nPrivrednici cinično izgovaraju kako bi bilo dobro da PKS i njih nekada pogleda, kao što žena u spornoj reklami gleda i mazi motokultivator, što bi bilo normalno u državi koja se hvali da je ekonomski tigar.\nJedina privreda uz koju je PKS nedavno stao jeste bankarska, kada je podržao donošenje autentičnog tumačenja, koje je trebalo da zaštiti banke na štetu građana. Međutim, na zahtev šefa države je autentično tumačenje povučeno iz procedure. Možda tako bude i s obaveznom članarinom, jer njen ukidanje u Hrvatskoj je počelo da se razmatra tek nakon što je to u februaru predložio hrvatski predsednik.


Živimo li bolje nego ikada? Prikaz knjige: Poluskriveni ekonomski fenomeni | MonopolList\nEkonomija, Intervju – Rubrika ekonomija 08/02/2020\nŽivimo li bolje nego ikada? Prikaz knjige: Poluskriveni ekonomski fenomeni\n„Poluskriveni ekonomski fenomeni“ objavljeni su ove godine u izdanju „Arhipelaga“, kao zbirka eseja i rasprava. Na pitanja uzroka naše nerazvijenosti, budućnosti srpskih plata i penzija, kao i samog svetskog ekonomskog poretka, odgovore je za „MonopolList“ dao Goran Nikolić, ekonomista i jedan od autora knjige.\nML: Iako često čujemo kako su danas plate „nikad veće“, u knjizi to demantujete. Kada su plate na ovim prostorima bile najviše? Kada ćemo ih ponovo dostići?\nGN: Praktična stagnacija neto plata duga devet godina je, po svemu sudeći, završena 2017, ali optimistično projektovan srednjoročni godišnji rast zarada od oko 4%, imajući u vidu njihov komparativno nizak nivo, nije neko ohrabrenje. Naime, ako plate budu rasle tom dinamikom biće potrebno 17 i po godina da se udvostruče, tj. da dostignu sadašnji nivo Hrvatske, koja će za to vreme daleko odmaći. Prosečna neto zarada bi u decembru trebalo da se, zbog povećanja u javnom sektoru, približi nivou od 500 evra.\nProcene govore da će nezaposlenost u Srbiji nastaviti da pada, i to kao posledica očajne demografske situacije. Naime, stanovništvo uzrasta 15-65 godina dramatično se smanjuje, za oko pola procenta godišnje! Mnogima će zvučati kontraintuitivno, ali to je dobro za one koji imaju ili traže posao jer će pritisak na tržištu radne snage rasti, i samim tim i prosečne zarade.\nProsečne zarade u centralnoj Srbiji i Vojvodini dinamično rastu od 1956, više nego utrostručivši se u naredne 22 godine. Osamdesete su godine pada domaćih zarada, koje su posebno niske 1983-1988, što je povezano sa programom ekonomske stabilizacije. Oporavak 1989. i delom 1990. kratko je trajao. Sunovrat srpskih plata dešava se 1993, usled hiperinflacije. Kakva-takva normalizacija kreće sa programom Dragoslava Avramovića januara 1994, a konačno sa petooktobarskim demokratskim prevratom počinje snažan rast neto zarada, koje jula 2008. dostižu 420 evra (tokom 2006. i 2007. realne plate su porasle čak 31%).\nPosmatrajuću 2019. u odnosu na 2000, realne plate su porasle više nego trostruko a sa optimističnim rastom realnih plata za po 4% godišnje od 2019. do 2024. neto plate će u realnom iznosu 2021. prestići maksimum koji smo dostigli 1979, finalne godine tzv. zlatnih sedamdesetih.\nML: Kada smo kod primanja, postoje li slični podaci o penzijama?\nGN: Prema PIO fondu, Srbija ima 1,7 miliona penzionera, dok ih je 1976. bilo je 439 hiljada, koji su dobijali veoma pristojne „čekove”, najvećim delom zahvaljujući činjenici da je Fond punjen od strane četiri puta više radnika. Rekordan broj isplaćenih penzionerskih čekova bio zabeležen februara 2015, a na osnovu rekordnog broja rođenih nakon 1952, možemo očekivati ubrzanje trenda opadanja broja penzionera.\nPosle devet godina snažnog rasta nakon 2000, penzije su idućih osam godina praktično bile u padu. U razdoblju 2010–2018. ostvaren je kumulativni pad realne prosečne penzije za čak petinu, a to znači da je za toliko opala kupovna moć srpskog penzionera. Lagan trend rasta domaćih penzija nastavljen je ove godine.\nML: Od svih tranzicionih zemalja, Srbija je zabeležila možda i najlošije razvojne rezultate. Šta je, prema Vama, primarni razlog za to?\nGN: Iako se domaća privreda prepolovila 1991–1993, zabeležila je prosečan godišnji rast od 1,5% u drugoj polovini 90-ih. To je skroman rezultat u odnosu na tranzicione ekonomije Centralne Evrope (3,2%) koje, istini za volju, nisu doživele ni izbliza tako dramatičnu recesiju.\nOsnovni razlog za današnjji nizak nivo razvoja domaće privrede je strahovit pad tokom 1990-ih, dok su negativni efekti reformi, a time i ekonomskih politika nakon 2000. praktično neznatni.\nSrpska privreda je ostvarila prosečan rast u periodu 2000-2018. od 3%, ali je niska baza nasleđena iz devedesetih od fundamentalnog značaja za razumevanje današnjeg niskog nivoa BDP-a po glavi stanovnika Srbije. Takođe, relativno nizak nivo fiksnih investicija u BDP-u počevši od 2000. a naročito od 2009. (18,8%, naspram 22,2% u zemljama CIE), doprineli su relativno sporom ekonomskom rastu. Najveći nedostatak investicija, od oko 3% BDP-a, odnosi se na privatni sektor, naročito kada se radi o malim i srednjim domaćim kompanijama, koji su najviše pogođene lošim ekonomskim okruženjem.\nS obzirom na nedovoljan stepen razvoja Srbije, a time i slab potencijal za veći rast, ono što je postignuto od 5. oktobra 2000. do danas je svakako obeshrabrujuće. Osnovni razlog za današnjji nizak nivo razvoja domaće privrede je strahovit pad tokom 1990-ih, dok su negativni efekti reformi, a time i ekonomskih politika nakon 2000. praktično neznatni. U suštini, problem se svodi na obezvređivanje kapitalnih kapaciteta srpske privrede tokom 1990-ih, koji uglavnom postaju neproduktivni u uslovima otvorene tržišne ekonomije.\nMi smo jedna od malog broja zemalja čiji je BDP manji u poređenju sa periodom pre tranzicije. Naime, procenjeni BDP Srbije u 2019. je za oko desetinu niži nego 1989, dok su ostale zemlje u tranziciji u istom periodu u proseku povećale BDP za oko dve trećine. Kao rezultat ove divergencije, BDP po stanovniku ovih zemalja u proseku je veći skoro duplo od srpskog, dok su 1989. bili približno jednaki.\nML: Kako ocenjujete srpsku tranziciju?\nGN: Ekonomske, političke i reforme vezane za vladavinu prava koje su sprovedene u Srbiji od 2000. bile su spore i nedovoljne za uspostavljanje funkcionalne tržišne ekonomije koja postoji u zemljama kontinentalne Evrope. Na to ukazuju izveštaji organizacija poput MMF-a i Svetske banke. Čini se da je vladavina prava, toliko bitna za ekonomski rast veoma loše pozicionirana, posebno u poslednjih sedam godina.\nML: Jedan od mitova koje u knjizi pokušavate da razotkrijete jeste masovni „odliv mozgova“. Da li je zvanična statistika zaista tako crna?\nKolike bi mogle biti stvarne cifre teško je pitanje, a možda još teže je proceniti udeo mladih obrazovanih ljudi u emigracijskim talasima. Neke studije ukazuju na to da je u periodu 2008–2010. njihova prosečna neto emigracija iznosila 9,8 hiljada ljudi (što ne uključuje ilegalnu migraciju i migraciju u veliki broj, istina manje bitnih zemalja).\nIako je emigracija mladih i obrazovnih ljudi veliki problem, njen kvantitet je daleko precenjen u javnosti.\nOd upisanih 9484 budžetskih studenata na Univerzitetu u Beogradu školske 2016/17. realno je pretpostaviti da samo određeni fakulteti mogu napraviti kadrove koji bi popunili tražnju na Zapadu. Tu, pre svega, mislim na elektrotehniku, matematiku, fiziku, hemiju, fizičku hemiju, biologiju, medicinu i mašinstvo, gde se zbirno upisalo 2258 studenata. Pored toga, „prođu” na Zapadu eventualno bi mogli da imaju studenti građevine, veterine, arhitekture, saobraćajnog i FON-a, kojih je 1331. Dakle, ako bi cela „budžetska” generacija pomenutih 13 fakulteta otišla u zemlje Zapadne Evrope i Angloamerike, to bi bilo tri i po hiljade mladih ljudi (tačnije 3589). Naravno, to se nikako neće desiti jer će veći deo njih biti primamljen da ostane u zemlji da bi se bavio naukom ili drugim unosnim poslovima. Bitan element biće i to što ovde već imaju izgrađene socijalne i emotivne mreže i kućni dom. Pored toga, konkurencija pri pronalaženju posla ili plaćenih doktorskih studija u inostranstvu je tako snažna da će relativno mali broj naših najtalentovanijih svršenih diplomaca uspeti da se izbori. Naravno, sreću na Zapadu mogu potražiti i studenti sa drugih fakulteta i univerziteta u zemlji, ali će i njihova šansa da nađu posao u struci biti relativno mala. Cela ova, možda dosadna, statistika ima za cilj da ukaže na to da je kvantitet neosporne pojave odlaska mladih stručnjaka u inostranstvo daleko precenjen.\nML: Kako vidite stanje svetske ekonomije u narednim godinama? Šta su najveći rizici i kakve su implikacije na ekonomski razvoj naše zemlje?\nGlobalna ekonomija je u sinhronizovanom usporavanju i rast za 2019. je procenjen (IMF) na samo 3%, najsporiji tempo od globalne finansijske krize. Razlog su rastuće trgovinske barijere i sve veće geopolitičke tenzije. Procenjuje se da će trgovinske tenzije između SAD i Kine kumulativno smanjiti nivo globalnog BDP-a za 0,8 posto do 2020. Rast se smanjuje i zbog faktora niskog rasta produktivnosti i starenja populacije u razvijenim zemljama. Pad međunarodne trgovine bi, uz smanjivanje priliva stranih direktnih investicija i usporavanje u EU, mogao da ima značajno negativno dejstvo na srpsku privredu.\nPrevious articleSrećni ljudi\nNext articleBlok u usponu – Evroazijska ekonomska unija\nOrganizacija Evropski studenti za slobodu po prvi put organizuje svoju veliku godišnju konferenciju LibertyCon u Srbiji. Ova međunarodna konferencija do sada je organizovana u…


Nova ulaganja Federalnog ministarstva poljoprivrede u razvoj pčelarstva na području Unsko-sanskog kantona - mojusk.ba\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva posredstvom Jedinice za implementaciju projekata i IFAD-a realiziralo je projekat podrške domaćim poljoprivrednim proizvođačima i razvoju pčelarstva na području Grada Cazina.\nIznos podrške u vrijednosti 40 posto pčelari su dobili posredstvom Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Ostala sredstva u projektu “Pokretanje proizvodnje meda za povećanje konkurentnosti proizvodnje na selu i smanjenje siromaštva” odnosila su se na vlastito učešće pčelara od 30 posto kao i učešće općine Cazin od 30 posto.\nUkupna vrijednost realiziranog projekta iznosila je 55.339,00 KM a za pčelare s područja Cazina kroz ovaj projekat obezbijeđene su košnice i oprema za 20 novih pčelara.\n“Na ovaj način Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva nastavilo je ulaganje u poljoprivredu Unsko-sanskog kantona. Realizacijom ovog I prijekata u drugim općinama USK značajno je olakašano djelovanje pčelara koji će, zahvaljujući ovim projektima nastaviti raditi na razvoju pčelinjih zajednica ali i biti konkurentniji na tržištu”, saopćeno je iz Jedinice za implementaciju projekata pri Federalnom ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.


Institucije PRAVOSUĐA BiH nastavljaju sa DISKRIMINACIJOM srpskih žrtava | Trebinje Live\nInstitucije PRAVOSUĐA BiH nastavljaju sa DISKRIMINACIJOM srpskih žrtava\nInstitucije pravosuđa na nivou BiH nastavljaju sa diskriminacijom srpskih žrtava ratnih zločina i nakon više od 10 godina od kada je Sud BiH počeo da procesuira predmete ratnog zločina, navodi se u 16. izvještaju Republike Srpske Savjetu bezbjednosti UN.\nPostoje indikacije da se ovaj dugogodišnji obrazac pristrasnosti pogoršava.\nDiskriminacija srpskih žrtava uskraćuje Srbima ravnopravnost pred zakonom, na koju imaju pravo prema protokolu Evropske konvencije o ljudskim pravima, što usporava pomirenje.\nOva diskriminacija moguća je, jer Tužilaštvo BiH kontroliše sve istrage, bez obzira da li se vode na nižem nivou ili na nivou BiH, te zadržava osjetljive predmete prema vlastitoj procjeni.\nNa ovaj način, omogućeno je da pojedini predmeti za ratne zločine koje su počinili pripadnici bošnjačkog naroda ne dođu do suda.\nMeđutim, statistički podaci pokazuju da se diskriminacija Srba, u stvari, pogoršava.\nNa primjer od početka 2016. godine oko 22 odsto novih optužnica odnosi se na zločine koji su počinjeni, makar djelimično, nad Srbima.\nPoređenja radi više od 75 odsto optužnica u ovom periodu odnosi se na djela počinjena, barem djelimično, protiv Bošnjaka.\n"Ovi podaci su još drastičniji kada se radi o srpskim žrtvama nego podaci o optužnicama za period prije 2016. godine, kada su optužnice za zločine nad Srbima podignute u 24 odsto, a za zločine nad Bošnjacima u oko 68 odsto slučajeva. Od ukupnog broja pravosnažno izrečenih kazni zatvora od Suda BiH, svega 10 odsto je izrečeno za zločine nad Srbima, a više od 84 odsto za zločine koji su izvršeni, makar djelimično, nad Bošnjacima", ističe se u izvještaju.\nPodsjeća se da se u izvještaju OEBS-a iz juna ove godine o procesuiranju ratnih zločina u BiH naglašava dugogodišnja zabrinutost Republike Srpske zbog netransparentnosti, političke prirode i pristrasnosti Tužilaštva BiH, kao i konstantno odsustvo transparentnosti u pravosuđu BiH.\n"OEBS-ov izvještaj pokazao je da glavni tužilac BiH štiti osumnjičena lica iz reda Bošnjaka, a naročito političke saveznike iz SDA od gonjenja za ratne zločine. U izvještaju se jasno kaže da tužioci nemaju nikakvu nezavisnost i da glavni tužilac upotpunosti kontroliše tužilačke odluke", navodi se u izvještaju.\nVlada Republike Srpske nastavlja da se zalaže za reformu pravosuđa BiH u okviru strukturalnog dijaloga o pravosuđu, koji je otvoren 2011. godine.\nMeđutim, napredak je zaustavljen zato što se članovi SDA i drugi bošnjački funkcioneri žestoko protive neophodnim reformama.\nMeđutim, od potpisivanja protokola, kojim je utvrđen okvir određenih, prijeko potrebnih reformi u pravosuđu, do danas, bošnjački lideri rade na tome da spriječe dalji napredak.\nKao odgovor na protokol, Sud BiH, pod vođstvom Bošnjaka, pokušao je da dogovorene reforme skrene sa kolosijeka.\nKljučan element reformi predviđenih protokolom jeste ukidanje proizvoljnog proširenja sopstvene nadležnosti Suda BiH, za koje su eksperti i zvaničnici EU jasno i u nekoliko navrata rekli da je suprotno standardima EU.\n"Uprkos saglasnosti ministara pravde BiH, Federacije BiH, Republike Srpske i predsjedavajućeg Pravosudne komisije Distrikta Brčko, kao i EU, da praksa proširivanja nadležnosti Suda BiH mora biti reformisana, tome se protive bošnjački zvaničnici. Govoreći o ovoj reformi, predsjednica Suda BiH Meddžida Kreso, iz reda Bošnjaka, rekla je da se to ne smije dozvoliti. Ona i ostali učesnici iz institucija BiH i dalje osuđuju reformska nastojanja", navodi se u izvještaju.\nUstavni sud BiH, u sadašnjem sastavu, nespojiv je sa članstvom BiH u EU, suverenitetom i demokratijom.\nPrisustvo stranih sudija u sudu trebalo je, prema Ustavu BiH, da bude tek privremena mjera, a njihovo dalje prisustvo suprotno je suverenitetu BiH, demokratiji i podriva legitimitet suda.\nDeficit legitimiteta Ustavnog suda BiH pogoršava njegova politička priroda, uključujući i savezništvo trojice stranih sudija i dvojice sudija Bošnjaka, koji često nadglasavaju većinu državljana BiH u Sudu.\nSavez stranih i bošnjačkih sudija rezultovao je velikim brojem najlošije obrazloženih odluka Ustavnog suda, koje su usvojene bez obzira na prigovore četiri sudije iz reda Hrvata i Srba.\nLegitimitet Ustavnog suda, takođe, podriva odsustvo nezavisnosti stranih sudija od visokog predstavnika u BiH.\nMožda je, najjasniji primjer prodornog uplitanja visokog predstavnika u rad Ustavnog suda odluka da ova institucija ne smije ni na koji način osporiti nijednu njegovu odluku.\nU izvještaju se napominje da je Ustavni sud BiH u svom postupanju po apelacijama očigledno politički motivisan, a prioritet imaju predmeti po apelacijama bošnjačkih političara usmjereni protiv Republike Srpske.\nJedan od primjera jeste i da se Ustavni sud BiH, na zahtjev predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Bakira Izetbegovića, od 24. avgusta koja se odnosila na održavanje republičkog referenduma u Republici Srpskoj, žurno sastao, te već 17. septembra razmotrio njegove zahtjeve i donio privremenu mjeru.\nNijedna druga suverena zemlja u svijetu nema mjesta u svom ustavnom sudu rezervisana za strane sudije, a kamoli sudije koje je imenovao strani sudija pojedinac - predsjednik Evropskog suda za ljudska prava i to bez uslova pristanka date zemlje.\nSve srpske i hrvatske političke stranke u BiH ujedinjene su u podršci tome da strane sudije Ustavnog suda BiH budu zamijenjene državljanima BiH.\nU izvještaju UN se navodi da BiH ne može postati član EU sve dok njene institucije pravosuđa ne budu reformisane i dok se ne zaustavi zloupotreba njihovih ovlašćenja u političkesvrhe.\nGlavni tužilac BiH sprovodi istrage i procesuira različita krivična djela prema određenom šablonu i to u političke svrhe.\nNajnoviji primjer jeste usmjerenost glavnog tužioca Gorana Salihovića na predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika kog želi da krivično goni zbog održavanja referenduma o Danu Republike.\n"Ovo je flagrantan primjer selektivne primjene krivičnog prava u političke ciljeve sa namjerom da se predsjednik kazni za referendum i osujeti na izborima 2. oktobra. Do izbora je, u tom trenutku, bilo ostalo nešto manje od nedjelju dana. Uz to, poziv predsjedniku Dodiku je nezakonit i sa procesnog i sa materijalnog stanovišta", navodi se u izvještaju u kome se podsjeća da je disciplinska komisija Visokog sudskog i tužilačkog savjeta suspendovala Salihovića do okončanja disciplinskog postupka.\nNovi direktor Sipe krenuo je u niz provokativnih oružanih upada u policijske stanice i poslovne ustanove u Republici Srpskoj u koordinaciji sa Sudom BiH i Tužilaštvom BiH.\nSipa i dalje izaziva ozbiljnu zabrinutost zbog nepoštovanja vladavine prava. Pored diskriminacije srpskih žrtava ratnih zločina, institucije pravosuđa BiH sprovode nacionalnu diskriminaciju prilikom zapošljavanja.\nNa primjer na devet viših rukovodećih pozicija u Sudu BiH, nema nijednog Srbina.\nJedini Hrvat na višoj rukovodećoj poziciji već godinama je izložen uznemiravanju.\nDa bi se kvalifikovala za članstvo u EU, BiH mora postati zemlja koja može da upravlja sama sobom, čiji se suverenitet u potpunosti poštuje.\n"Ovo neće biti moguće sve dok visoki predstavnik bude prisutan u BiH i dok bude prisvajaoovlašćenje da putem odluka donosi zakone, mijenja ustave i kažnjava kako mu se prohtije, uz potpuno prenebregavanje dejtonskog ustavnog sistema. Ako BiH želi da postane državasa punim suverenitetom i članica EU, prisustvo visokog predstavnika u BiH mora biti okončano", napominje se u izvještaju.\nU izvještaju se navodi i da Savjet bezbjednosti treba da prestane sa primjenom mjera iz Poglavlja sedam Povelje UN.\nDalje djelovanje po osnovu Poglavlja sedam neopravdano diskredituje BiH i šteti napredovanju BiH ka članstvu u EU.


Sarajevo pametni grad - pilot lokacija Vilsonovo šetalište | IT Base\nSarajevo pametni grad - pilot lokacija Vilsonovo šetalište\nNačelnici gradskih općina Centar i Novo Sarajevo dr. Nedžad Ajnadžić i Nedžad Koldžo, zajedno sa saradnicima, razgovarali su o konceptu "pametnog grada" sa idejom da se pilot projekat realizira na Vilsonovom šetalištu, a po uzoru na razvijene gradove širom svijeta.\nNaime, "pametni grad" je koncept koji teži poboljšanju kvalitete ljudskog standarda i boljeg odnosa prema prirodi, a samo neke od prednosti su smanjenje troškova, poboljšanje kvalitete života, nove mogućnosti za ekonomski razvoj, efikasnije usluge, te pozitivan uticaj na okoliš. Koncept "pametnog grada" spaja informatičku i komunikacijsku tehnologiju, te razne fizičke uređaje povezane s mrežom kako bi se optimizirala učinkovitost usluga i osigurale informacije potrebne za upravljanje imovinom i resursima.\nNačelnik Ajnadžić je izrazio spremnost Općine Centar da zajedno sa Općinom Novo Sarajevo realizira ovaj značajan projekat, te istakao da namjerava ovakav koncept proširiti i na druge dijelove grada, navedeno je na sajtu općine Novo Sarajevo.\n-Predlažem da naredne sedmice organiziramo potpisivanje sporazuma između općina Centar i Novo Sarajevo kojim ćemo i formalno iskazati zajednički interes za realizaciju projekta. Nakon potpisivanja sporazuma treba ozbiljno pristupiti izradi projektnog zadatka i finansijskog okvira kako bi se tačno utvrdili neophodni koraci i potrebna sredstva za realizaciju projekta, te kako bi se mogao raspisati tender za odabir najpovoljnijeg izvođača radova, naglasio je Ajnadžić.\nSekretar Općine Centar Jasna Beba je naglasila potrebu da se u realizaciju ovog projekta uključe i predstavnici Vlade Kantona Sarajevo i kantonalnih komunalnih preduzeća s obzirom na nadležnosti kada je u pitanju komunalna čistoća, javna rasvjeta, parking prostori...\nNačelnik Koldžo je kazao da je Vilsonovo šetalište idealna lokacija za realizaciju ovog projekta s obzirom da se prostire na teritoriji ove dvije lokalne zajednice.\n-Neupitno je da smo se usaglasili da je ovo projekat koji zaista vrijedi. Važno je savladati administrativne barijere, te utvrditi kako i na koji način da uđemo u fazu realizacije i to što prije, dodao je Koldžo.


"Otpad odvoji, poklon osvoji" - akcija recikliranja u Jabuci - Radio televizija Pančevo\n30. juna 2019. 30. juna 2019. 01040\nU Jabuci je i ovog vikenda organizovana akcija odnošenja kabastog otpada i sakupljanja pet ambalaže pod nazivom „Otpad odvoji, poklon osvoji“. Interesovanje meštana Jabuke bilo je veliko, tako da u MZ Jabuka veruju da će nastaviti sa sličnim akcijama i u narednom periodu.\nMesna zajednica Jabuka u saradnji sa JKP “Higijena” organizovala je i ovog vikenda akciju prikupljanja pet amblaže i odnošenje kabastog otpada.\nPrema rečima Jovanke Dakić iz JKP “Higijena” ljudu treba u svojim domovima da odvajaju pet ambalažu od ostalog otpada, dok kabasti otpad kao što su stari nameštaj ili bela tehnika ne treba da se odlaže na deponiji.\nU akciji su pored Mesne zajednice Jabuka i “Higijene” učestvovali i “Eko star pak” i Udruženje za promociju društvenih delatnosti. Jovanka Dakić je najavila da će narednih 10 subota u Pančevu na Zelenoj pijaci od 8 do 11 sati biti organovana akcija u okviru koje će za 10 plastičnih flaša ili 5 limenki moći da se dobije eko ceger.


EU na šest meseci zaposlila deset novih zdravstvenih radnika | VAmedia - info portal\n25/09/2020 25/09/2020 Нема коментара на EU na šest meseci zaposlila deset novih zdravstvenih radnika\nŠef delegacije Evropske unije (EU) u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, boravio je u Valjevu sa timom medicinskog i nemedicinskog osoblja angažovanog u okviru podrške EU zdravstvenom sistemu Srbije u borbi protiv COVID19.\n“Ovi mladi zdravstveni radnici došli su da pruže pomoć u ovoj teškoj situaciji koja nas je snašla , a u vezi COVID-a 19. U martu mesecu kada je pandemija pogodila Srbiju, Vlada RS je tražila od nas da joj pomognemo da se pojaaju kapaciteti celokupnog zdravstvenog sistema Srbije kako bi mogli uspešno da se bore protiv ovog nepoznatog I misterioznog virusa. Mi smo odmah pokrenuli inicijativu za nabavku opreme koja je neophodna bolnicama u vidu maski , zaštitne opreme , respiratora I izmedju ostalog ovih trijažnih kontejnera koje vidite iza mene. To je sve bio deo prvog paketa pomoći EU koju je u duhu solidarnosti pružila Srbiji”, rekao je prilikom posete ambassador Fabrici.\nAmbasador je konstatovao da su svi zdravstveni sistemi u svetu rastegnuti do maksimuma jer svi ljudi koji rade u zdravstvenom sistemu neprestano rade na lečenju velikog broja pacijenata.\n“U junu mesecu Vlada nas je zamolila da finansijski pomognemo tako što ćemo finansijski podržati zapošljavanje 200 zdravstvenih radnika koji će na šest meseci biti agažovani u različitim ustanovama šiom zemlje što smo I učinili”, rekao je Fabrici.\nUpravo u okviru ove finansijske podrške u OB Valjevo zaposleno je deset zdravstvenih radnika .\nVerica Jovanović direktorka Instituta Batut koja je prisustvovala ovoj poseti zahvalila se delegaciji Eu na prepoznavanju potreba kada su kadrovi u pitanju. “Na početku pandemije Valjevo je bilo jedno od prvih područja gde su se pojavili slučajevi COVID-a 19. Od velikog je znalaja ulaganje u kadar, znanje I mlade ljude koji treba da rade u preventivnom sektoru ranom otkrivanju I dijagnostikovanju korona virusa. Od velike je važnosti I saradnja bolničkih ustanova, naime, Bolnica Valjevo zbrinjava sve slučajeve ne samo sa teritorije grada već I KO . Ako pogledamo epidemiološku situaciju 33000 osoba je registrovano sa COVID pozitivnim nalazom, a u ovom trenutku u svim bolnicama Srbije mi imamo 315 osoba koje se leče bolnički. Od velikog je značaja na vreme otkriti I pratiti sve kontakte koji su bili u komuikaciji sa osobama koje su COVID pozitivne”, rekla je izmedju ostalog Jovanović.\nDirektorka Batuta konstatovala je I da je zdravstveni sistem I bolnice više nego sposobni za prijem većeg broja obolelih. “Srbija se trenutno nalazi u stabilnoj situaciji , ali nema opuštanja”, zaključila je Jovanović.\nPredstavnik celog tima dr Sladjana Mukić je izrazila zadovoljstvo što je deo ovog tima . “Na samom početku kadrovski nije bilo dovoljno lekara I osoblja da se odgovori na potrebe zaštite I zbrinjavanja vezano za korona virus I epidemiju. To je zahtevalo da bude izvršena rerganizacija I da se sve zdravstevne snage stave u borbu protiv epidemije. Sa ovim projektom I prijemom novih mladih snaga omogućeno nam je da svoj posao obavljamo još kvalitetnije “, rekla je doktorka.\nPored ambasadora I direkorke Batuta razgovoru sa novim zaposlenim prisustvovali su I direktor valjevskog Zavoda za javno zdravlje, gradonačelnik Valjeva, Lazar Gojković, kao i šefica Kancelarije Ujedinjenih nacija za projektne usluge u Srbiji, Mikela Telatin.\nKada je reč o ukupnoj pomoći EU Srbiji u borbi protiv COVID19, Evropska unija je ubrzo nakon izbijanja epidemije, u martu ove godine, na raspolaganje stavila 93 miliona evra: 15 miliona evra je bilo namenjeno hitnoj pomoći, a 78 miliona za kratkoročni i srednjoročni ekonomski oporavak. Pomoć Evropske unije se sastoji iz organizacije i finansiranja kargo aviona koji su u Srbiju dopremili medicinsku opremu, nabavke medicinskih sredstava, pomoći najugroženijim grupama, kao i angažovanja dodatnog medicinskog i nemedicinskog osoblja.


VojvodinaCafe - Češko pivo s vršačkim potpisom\nVest objavljena: 12.09.2016 08:11\nPotreba za proširenjem delatnosti Moje vode pojavila se zato što, kažu, fabrika ima mnogo veći kapacitet od tržišta koje pokriva, pa su na ovaj način želeli da iskoriste sve njene mogućnosti. Kupili su savremenu opremu u Pragu, otkupili recept od mini-pivare koja se ovom proizvodnjom bavi u okviru jednog manastira u gradiću Oseg, na severu Češke, i počeli da prave nefiltrirano i nepasterizovano svetlo pivo pod brendom Potpis.\n- Ideja vodilja prilikom ulaska u ovu investiciju, vrednu oko pola miliona evra, bila je da našu kvalitetnu niskomineralnu vodu iskoristimo kao osnovu za proizvodnju piva i da, samim tim, u naš grad ponovo vratimo ovu delatnost - kaže Igor Đorđević, rukovodilac fabrike Moja voda i mini pivare.\nKako bi ispoštovali češku recepturu, bili su u obavezi da koriste njihove sirovine, što ovom pivu, prema oceni mnogih vršačkih pivopija, daje jedinstven ukus. - Iz Češke uvozimo svetli i karamelizovani slad, kao i posebnu sortu hmelja koja se gaji samo u pokrajini Saz. Jedino je kvasac s domaćeg terena, iz Valjevske pivare - objašnjava tehnolog Branislava Arsić, uz konstataciju da ih kupovina i transport sirovine iz Češke koštaju isto kao da su je kupili na našem tržištu, ali da o kvalitetu ne treba raspravljati.\nKapacitet vršačke mini pivare je 300.000 litara godišnje. Kažu da su se više bazirali na kvalitet nego na kvantitet, zbog čega se njihovo pivo, zasada, plasira samo na vršačko tržište. Ima ga u većini ugostiteljskih objekata, gde se služi kao točeno. Ukoliko im to finansije budu dozvolile, pokušaće da se prošire i na region.\nProizvodnja piva nije ugrozila flaširanje vode, koja se i dalje plasira na tržište Vojvodine i jednog dela Beograda, uglavnom u petolitarskim balonima i bidonima za aparate za vodu, pišu Večernje novosti.


Otvorena obnovljena hirurška intenzivna jedinica u Dečjoj bolnici | Autonomija\nDečja bolnica je trenutno jedna od najmodernijih institucija ove vrste u Evropi\nPredsednik Pokrajinske vlade Bojan Pajtić otvorio je danas obnovljeno odeljenje hirurške intenzivne jedinice i dijagnostičkog centra u novosadskoj Dečjoj bolnici, a radove na obnovi i opremanju finansirala je pokrajinska Uprava za kapitalna ulaganja sa blizu 88,2 milion dinara.\n“Dečja bolnica je trenutno jedna od najmodernijih institucija ove vrste u Evropi, u kojoj je omogućeno efikasno lečenje malih pacijenata. Zahvaljujuću višegodišnjem ulaganju, kao i znanju i stručnosti ljudi koji rade u ovoj instituciji, smrtnost obolele dece u pokrajinskom institutu je oko 0,37 posto, što je deset puta manje od srpskog proseka koji je oko 4 odsto“, istakao je Pajtić.\nOn je pozvao Ministarstvo zdravlja i druge institucije, da slede primer Pokrajinske vlade i da ulažu na način na koji se to čini na nivou Pokrajine, uz konsultacije sa najeminentnijim stručnim institucijama iz ove oblasti.\nDirektor Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine Nebojša Malenković istakao je da je ulaganjem u obnovu i opremanje Instituta za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine, Pokrajinske vlada pokazala da se ponaša odgovorno i da brine o najmlađim građanima.\n„Sada je na lekarima da urade svoj deo posla, da brinu o najmlađim pacijentima da što pre ozdrave i da što kraće ovde borave“, rekao je Malenković.\nDirektor Dečje bolnice Slobodan Grebeldinger, istakao je da je danas u ovoj instituciji postignut svetski standard, time što je hirurška intenzivna jedinica koncipirana tako da se nalazi u sklopu operacionog bloka.\nOsim toga, obnovljeni su prizemlje i prvi sprat, izmeštena je laboratorija čime je povećan njen kapacitet, proširena hirurška intenzivna jedinica i povezana sa operacionim blokom.\nDijagnostički centar se sada nalazi na jednom mestu, čime se postiže brža i efikasnija dijagnostika, a obnovom prvog sprata Instituta, odeljenje terapije povećano je za osam postelja.\nLutovac: Sada su još gori uslovi za izbore, vlast napada ljude u kućama i stanovima


Uslovi korišćenja - European Western Balkans\nEuropean Western Balkans podržava ponovno korišćenje, objavljivanje i redistribuciju sadržaja koji se objavljuje na portalu.\nUkoliko želite da prenesete sadržaj koji je objavljen na portalu European Western Balkans, molimo vas da to činite tako da ne štetite izvornom obliku sadržaja i da to činite uz pravilno citiranje istog – uvek navedite ime portala European Western Balkans, a tamo gde je moguće, navedite link ka našem sajtu ili ka našim društvenim mrežama.\nEuropean Western Balkans je posvećen zaštiti privatnosti korisnika portala.\nUkoliko sadržaj ili dizajn ovog portala narušava vaša prava ili prava trećih strana ili nečijih statutnih odredbi, molimo vas da nam pošaljete elektronsko pismo na office@europeanwesternbalkans.com bez navođenja troškova. Garantujemo promptno uklanjanje spornog sadržaja bez potrebe za uključivanjem advokata. Odbacićemo sve troškove koje nametate i zadržavamo pravo da pokrenemo kontra tužbu za kršenje ove odredbe.\nEuropean Western Balkans ne sakuplja podatke o deci ispod 14 godina starosti. European Western Balkans će promptno obrisati takve detalje korisnika ukoliko roditelj/i ili staratelj/i pošalju obaveštenje da je takav podatak objavljen na našem portalu.\nTekstovi na portalu European Western Balkans može sadržati linkove ka trećim sajtovima koji nisu predmet navedenih odredbi. Objavljujemo linkove u dobroj veri, ali ne možemo da garantujemo i ne možemo se smatrati odgovornim za sadržaj van portala European Western Balkans. Predlažemo da pažljivo pročitate uslove korišćenja sajtova koje posećujete.


Srbiju volimo - Kusturica: Gavrilo Princip je branio ideju slobode, ubio okupatora,rasistu i antisemitu Franca Ferdinanda\nKusturica: Gavrilo Princip je branio ideju slobode, ubio okupatora,rasistu i antisemitu Franca Ferdinanda\nPlanovi za početak Prvog svetskog rata postojali su 13 meseci pre sarajevskog atentata i 14 meseci pre austrougarske objave rata Srbiji, proizlazi iz do sada prećutkivanog pisma koje je u Andrićgradu danas predstavio direktor Arhiva Srbije Miroslav Perišić.\n"Austroguarska je povod za početak Prvog svetskog rata stavila na teret Srbije i Rusije što su kasnije podržali brojni poznati istoričari kao što su Kris Klark i Šon Mekejn", naveo je Jovanović.\nProslavljeni reditelj i idejni tvorac Kamengrada Emir Kusturica rekao je da ponovno objavljivanje ovog pisma u "Istorijskim sveskama" Andrićevog instituta treba da popravi istorijsku i medijsku sliku o početku rata.\n"Kada je Gavrilo Princip ubio austrijskog prestolonaslednika u okupiranom Sarajevu, njegov stric Franjo Josip je, prema navodima memoarske literature, rekao:'Ispunjena je božja pravda'. Njegova reakcija nije bila samo izraz netrpeljivosti strica prema bratiću, nego i stanje stvari u jednom od najmoćnijih carstava u istoriji ljudskog roda", smatra Kusturica, javila je Srna, a preneli banjalučki mediji.\n"U svakom slučaju biće korisno da se pročita šta je Poćorek rekao Bjelinskom godinu dana pre nego što je Austrija objavila rat Srbiji i tako uvukla Evropu i svet u plamen u kome je izgorelo, prema Olegu Ajrapetovu, 9,5 miliona vojnika i pet miliona civila", naveo je.\nGradska turistička organizacija „Kragujevac" od subote, 31. avgusta, organizuje ciklus jesenjih vodičkih tura u okviru akcije „Kragujevac kroz ulice i muzeje". Planirano je šest vodičkih tura u naredna dva meseca, tokom kojih će, kroz priču vodiča biti predstavljene najznačajnije kulturno-istorijske lokacije i prirodne lepote grada i okoline. ...


Bregu: Povezanost, solidarnost i politički pragmatizam daju smisao regionalnoj saradnji\nBeta 10. jula 2021. 17:00\nGeneralna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu izjavila je danas na forumu u Dubrovniku da povezanost, solidarnost i politički pragmatizam daju smisao regionalnoj saradnji.\n„Nisu birokratija i uobičajene aktivnosti ono što daje smisao regionalnoj saradnji. To su zajedništvo, solidarnost i politički pragmatizam“, izjavila je Majlinda Bregu na panelu „Evropska unija, Inicijativa tri mora Jadran-Baltik-Crno more i 17+ Kina: Kako podržati ekonomski rast i društveni razvoj Srednje i Istočne Evrope“.\nMajlinda Bregu je kao uspeh saradnje pomenula ukidanje roming na Zapadnom Balkanu i otvaranje zelenih koridora, odnosno granice za osnovne robe i lekove tokom epidemije korona virusa.\nGovoreći o ekonomiji, generalna sekretarka RCC je rekla da je juggoistočna Evropa zbog kovida-19 pretrpela pad bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 5,7 odsto.\nProsečna nezaposlenost je 11 odsto, dok je nivo nezaposlenosti u Evropskoj uniji 7,3 odsto, a nezaposlenost mladih je 22,3 odsto. Prosečni očekivani životni vek je tri godine kraći od očekivanog životnog veka gradjana EU, navodi se u saopštenju RCC.\nBroj novih slučajeva u Britaniji već šesti dan u padu\nMajlinda Bregu je pomenula Strategiju Jugoistočna Evropa 2030. koju su u junu usvojile sve učesnice Procesa saradnje u Jugoistočnoj Evropi, navodeći da je to prva sveobuhvatna strategija koja se bavi celim regionom Jugoistočne Evrope i obuhvata Zapadni Balkan, zemlje članice Evropske unije, kao i Tursku i Moldaviju.\nTakva geografska pokrivenost je sama po sebi snažna politička poruka. Njom se, u vrlo konkretnom smislu, još jednom potvrdjuje činjenica da se region posvetio zajedničkoj budućnosti, zasnovanoj na zajedničkim interesima i vrednostima, rekla je generalna sekretarka RCC.\nDuterte najavio nastavak beskopromisne borbe protiv droge


Novo rešenje za zaštitu sezonskih radnika i suzbijanje sive ekonomije u poljoprivredi | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Novo rešenje za zaštitu sezonskih radnika i suzbijanje sive ekonomije u poljoprivredi\nZbog komplikovane procedure i visokih poreskih zahvatanja više od 300.000 zaposlenih u sektoru agrara radi na crno. Zakon o pojednostavljenom radnom angažovanju na sezonskim poslovima trebalo bi da obezbedi sigurnost i punu zaštitu prava radnika u poljoprivredi i prijavu na penzijsko i osiguranje od povrede na radu. Na izradi zakona sarađivaće ministarstva rada, poljoprivrede i finansija, a ključnu podršku pružaće im NALED i Nemačka razvojna agencija GIZ kroz projekat „Povećanje prilika za zapošljavanje sezonskih radnika“, najavljeno je na konferenciji za novinare u Vladi Srbije na kojoj je potpisan Memorandum o saradnji na realizaciji projekta.\nPrema rečima ministar poljoprivrede, Branislava Nedimovića, cilj je da se, po uzoru na razvijene zemlje Evropske unije razvije procedura koja će u legalne tokove uvesti najmanje 80.000-100.000 sezonaca. Pored toga, ministar rada, Zoran Đorđević, istakao je da će kontrola poštovanja zakona biti efikasna jer će “zahvaljujući elektronskom sistemu tzv. mobilni inspektor na licu mesta moći da proverava podatke o prijavi unete u bazu Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja”. On je naveo i da kod “sezonaca” treba izgraditi svest da rad na crno predstavlja štetu ne samo za državu već i za njih lično.\nNovi propis predviđa uspostavljanje efikasnog postupka prijave. Poslodavci će angažovati sezonce registracijom podataka o radniku i firmi preko portala ili telefonom, bez potrebe za sklapanjem formalnog ugovora. Predlog Ministarstva poljoprivrede i NALED-a je da za svaki dan plaćaju fiksni iznos na ime poreza i doprinosa od najviše 300 dinara što je 30% povoljnije u odnosu na postojeći model.\nNa ovaj način moći će da angažuju nezaposlena lica, penzionere i mlade od 15 do 18 godina bez obzira na to da li su na evidenciji NSZ ili primaju socijalnu pomoć i oni neće gubiti prava na naknade koje su stekli pre angažovanja na sezonskim poslovima. Ostaje da se utvrdi da li će sezonski rad biti ograničen na 90 ili 120 dana godišnje.\n“Kao i u slučaju elektronskih građevinskih dozvola, NALED je u saradnji s GIZ-om obezbedio donatorska sredstva u iznosu od 400.000 evra za izradu softvera za prijavu sezonaca, obuku inspektora i službenika u resornim institucijama i izradu prvog registra sezonskih radnika. I ovaj softver biće predat u vlasništvo Vladi Srbije”, izjavio je predsednik Upravnog odbora NALED-a Aleksandar Ružević.\nUvođenje pojednostavljenog sistema za angažovanje sezonaca predstavlja realizaciju jedne od najvažnijih podsticajnih mera Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije, koja se u ovom strateškom dokumentu našla na inicijativu članova NALED-a iz sektora poljoprivrede. NALED je organizovao studijske posete za predstavnike resornih institucija u Hrvatsku i Mađarsku koje su na inovativne načine rešile status sezonskih radnika. Nakon analiza ocenjeno je da je mađarski elektronski sistem bolji od sistema vaučera. Ta zemlja u poslednjih deset godina u legalne tokove uvela je 700.000 sezonaca.\nProjekat “Povećanje prilika za zapošljavanje sezonskih radnika” finansiran je sredstvima Nemačkog saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ).\nGIZ ministarstvo naled novi-zakon poljoprivreda rad-na-crno radnici sezonski srbija


Više novca za poljoprivredu - Grad Prokuplje\nJKP „Hammeum“ dobio sajt i fejsbuk stranicu\nOdržana manifestacija Dani polja kukuruza\nU cilju unapređenja poljoprivredne proizvodnje i konkurentne sposobnosti poljoprivrednih gazdinstava Opština Prokuplje raspisala je konkurs za dodelu subvencija i investicija za ovu godinu. Ukupno planirana sredstva za ovu godinu namenjena za sprovođenje poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja iznose pet miliona dinara.\nZamenik predsednika Opštine Prokuplje Miroljub Paunović rekao je da su ove godine,u odnosu na prošlu,povećana sredstva za subvencije.\n– I pored teške finansijske situacije sredstva namenjena za subvencije i investicije u poljoprivredi veće su za tri miliona dinara u odnosu na prošlu godinu. Registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima sredstva će se dodeljivati za veštačko osemenjavanje goveda,podizanje novih i krčenje zaraženih zasada voća,kupovinu protivgradnih mreža,nabavku opreme za pčelarstvo i za organsku proizvodnju,izjavio je Paunović.\nZa svako veštački osemenjeno grlo izdvojiće se 1.500 dinara,za razvoj i unapređenje pčelarstva milion,a investicije u voćarstvu tri miliona dinara. Za gazdinstva koja se bave organskom proizvodnjom planirana sredstva iznose 400 hiljada dinara.\nPaunović je naglasio da je Konkurs otvoren do utroška planiranih sredstava,a najkasnije do 31. oktobra ove godine i da zainteresovani poljoprivrednici bliže informacije mogu dobiti u zgradi Opštinske uprave Prokuplje-kancelarija br.21 ili na telefon 027/ 324-040.


O nama - Euro AF\nTrosedi i kauči\nFotelje i klub fotelje\nOrmani za predsoblja\nNameštaj stvoren za Vaš dom\nFirma DOO “EURO AF” osnovana je 2002. godine i već dugo godina posluje na radost svojih klijenata.\nPretežna delatnost naše firme je prodaja nameštaja domaće proizvodnje kao i brendirani uvozni nameštaj.\nPored nameštaja u ponudi imamo i laminate i vinil podove renomirane Belgijske firme “BALTERIO” , švajcarske firme “Swiss Solid Chrome” i švedski “PERGO” vanil pod. Radimo i distribuciju mebl štofa od takodje poznate firme “MICRO FIBRES”, čiji štofovi se odlikuju izuzetnom izdržljivošću i odličnim karakteristikama.\nKao opredeljenje da u ponudi imamo sve za kuću, tu su od proizvoda: tepisi, staze, otirači, jorgani, jastuci, dekorativne elemente, slike na platnu, ćebad, gazišta za stepenište, razne vrste lajsni za laminate i itisone i drugo.\nTakođe, po izuzetno povoljnim cenama prodajemo dušeke i razne vrste prekrivača za krevete.\nEuro Af ima tri salona nameštaja u svom vlasništvu: "Simfo", "Matis", i "Jela".\nNameštaj kome se veruje\nSmatramo da su dvadeset godina iskustva i mnogo zadovoljnih kupaca garancija poverenja u našu firmu.\nKao dopunski program nudimo razne veštačke trave koje nalaze raznoliku primenu, od dekorativne, do trave za igraonice, teras itd. Moramo napomenuti da ona koja se koristi za dekorativne svrhe ima izuzetno konkurentnu cenu na tržištu.\nŠirok asortiman najkvalitetnijeg nameštaja možete pogledati na jednoj od naše tri lokacije:\nEuro Af “Matis” – Kralja Petra I 136, Bačka Palanka\nEuro Af “Jela” – Kralja Petra I 165, Bačka Palanka\n„SIMFO“ – Kralja Petra I 116, Bačka Palanka\nEuro Af ima tri salona nameštaja u svom vlasništvu\nKralja Petra I 165\n063 528 012\n021 750 383\nKralja Petra I 116\n063 538 191\nEuro Af nudi vam širok dijapazon načina plaćanja, uključujući:\nPovrat PDV – a (20%) za strane državljane\nCopyright 2022 © EuroAf


EU: Pomoć za izgradnju koridora V-C tek kada BiH dobije status kandidata - Klix.ba\nBosna i Hercegovina može računati na novac iz pretprijemnih fondova Evropske unije za izgradnju autoputa tek kada dobije status kandidata za članstvo u EU, izjavio je danas za Fenu glasnogovornik Delegacije Evropske komisije u BiH Frane Maroević.\nZamoljen da prokomentira jučerašnju izjavu ministra transporta i komunikacija BiH Branka Dokića da se BiH može nadati barem dijelu nepovratnih iznosa za izgradnju koridora V-C iz evropskih fondova u pretpristupnim pregovorima, Maroević je kazao da će BiH od 2007. godine imati pristup pretprijemnim fondovima Evropske unije (IPA - pretprijemni instrument).\nMeđutim, BiH još nema status kandidata za članstvo u EU, a štaviše nije ni potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SAA).\n- Tek sa sticanjem statusa kandidata BiH će imati pristup dijelu fondova EU predviđnih za investicije u infrastrukturu, naglasio je Maroević.\nBudući da Evropska komisija nije institucija koja dijeli kredite, Maroević nije mogao komentirati najavu ministra Dokića da će BiH od EU tražiti kredit od milijardu eura za gradnju autoputa.\n- Budžet Evropske komisije u BiH za 2007. već je dogovoren u saradnji s bh. vlastima, a ukupno iznosi 62,1 milion eura, kazao je Maroević.


M. K. 16. marta 2019. 12:06\nProfesor političkih nauka na Univerzitetu Virdžinija u Sjedinjenim Američkim Državama Džudi Tvig napisala je za „Nešenal interest“ da Rusija pobeđuje u ratu sankcija.\nProfesorka podseća da je Moskva ograničila pristup tržištima kapitala i kreditima sa niskim kamatama, zabranila uvoz robe dvostruke namene i isporuku inovacionih tehnologija. Štaviše, Rusija je uvela kontra-sankcije, zabranivši uvoz prehrambenih proizvoda iz Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država. Kao rezultat toga, ove akcije bile su „poklon“ za rusku poljoprivredu, konstatuje ona.\n„Sankcije su Rusiji dale mogućnost da obnovi obogaljenu prehrambenu industriju Rusije. Mnogi investitori koji ranije nisu pokazivali interes za poljoprivredu iznenada su postali zainteresovani za ovu temu“, piše Tvigova.\nŠtaviše, efekat od kontra-sankcija bio je takav da su „neki predstavnici grana ruske ekonomije, samo delimično povezanih sa poljoprivredom, takođe počeli da mole da im uvedu sankcije“. Tvigova konkretno navodi primer ruskih proizvođača čokolade, koji su ponudili da se produže ograničenja na uvoz evropskih proizvoda kako bi konkurisali proizvođačima iz Nemačke, Francuske i Belgije i tamo prodali svoje proizvode.\namerički medijiruska privredasankcije Rusiji


Jet Set Nekretnine doo - Agenti prodaje nekretnina\nPreduzeću JET SET NEKRETNINE d.o.o. potrebni agenti za posredovanje pri kupoprodaji nepokretnosti na teritoriji Beograda (Centar, Vračar, Voždovac, Zvezdara, Palilula, Karaburma i Novi Beograd). Posao je kombinacija kancelarijsko-terenskog rada. Sedište firme je u centru Beograda.\nTraže se kandidati koji poseduju iskustvo u radu sa ljudima, komunikativnost, dobro umeće organizacije, kulturu ophodjenja i veštine pregovaranja, kao i iskustvo u radu na poslovima u prometu nekretnina.\nObavezno poznavanje interneta i e-mail korespondencije.\nNudimo perspektivan posao sa mogućnoscu odlične zarade, stalnog usavršavanja i brzog napredovanja. Obezbedjujemo kvalitetan marketing i nudimo korektne procente za realizaciju posla.\nMole se zainteresovani kandidati da svoje poslovne biografije pošalju na e-mail: realestatebeograd@gmail.com.


To je to?! Evo na osnovu čega je Britanija objavila diplomatski rat Rusiji - Sputnjik Srbija\n14:58 15 Jul 2020\n12:21 28.03.2018 Preuzmite kraći link\nRuski mediji objavili su „tajne materijale“ na osnovu kojih su SAD i EU odlučile da proteraju ruske diplomate, solidarišući se sa optužbama Londona protiv Rusije o navodnoj umešanosti u slučaj „Skripalj“. Kada se vidi o čemu je reč, jasno je i kakvi su bili kriterijumi za proterivanje diplomata.\nList „Komersant“ objavio je prezentaciju koju je, prema njegovim podacima, pokazao britanski ambasador, a koja je potom u štampanom obliku podeljena predstavnicima stranih ambasada nekoliko dana pre proterivanja ruskih diplomata.\n„Ne postoji nikakvo alternativno objašnjenje koje zavređuje poverenje“, citira list materijale iz prezentacije.\nNa drugim slajdovima prezentacije prikazano je da Rusija nije dostavila Velikoj Britaniji dokaze o svojoj neumešanosti u incident, kao i informacije da su britanske vlasti „izbrojale oko 30 paralelnih pokušaja dezinformacija“, pišu novine.\nDat je i „dug spisak neprijateljskih akcija Rusije“ koja se sastoji od 12 blokova:\nList piše da prezentacija praktično ne pruža nove informacije o „slučaju Skripalj“, ističući samo jednu razliku: došlo je do „prekvalifikacije statusa Moskve od počinioca ’sa velikom verovatnoćom‘ na krivca ’bez ikakve sumnje‘“.\nZaharova: Ovo je najveći neuspeh Tereze Mej\n„I to je to! ’Kommersant‘ je nabavio one najtajnije materijale na osnovu kojih su SAD i EU odlučile da proteraju ruske diplomate, solidarišući se sa optužbama Londona protiv Rusije o navodnoj umešanosti u ’slučaj Skripalj‘“, napisala je Zaharova na svojoj stranici na Fejsbuku.\nMoskva: Britaniju ne zanima istina o tragediji u Solsberiju\n„Ovo je neuspeh Tereze Mej. Otkrivena je najveća manipulacija svetskim javnim mnjenjem u koju su umešane britanske vlasti. Na osnovu šest sličica doneta je odluka o odgovornosti države za hemijski napad“, istakla je portparolka Ministarstva spoljnih poslova.\nMoskva nije dobila od Londona i Vašingtona transkripte o slučaju „Skripalj“


Turčin prodavao lubenice u Lamborghiniju - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nU Istanbulu je juče primećen tajanstveni čovek koji je vozio ljubičasti Lamborghini Aventador od 400.000 u kojem je prodavao lubenice po ceni od 60 centi. Ljudi nisu mogli da veruju da neko ko vozi ovakav automobil može da prodaje lubenice, tako da se veliki broj ljudi okupio oko prodavca.\nVerovali ili ne, on je čitav gepek lubenica prodao u roku od nekoliko minuta, zatim seo u svoje ljubičasto sportsko vozilo i uputio se u nepoznatom pravcu. Mnogi su pokušali da odrede ko je čovek sa lubenicama, ali za sada je to nepoznato i niko ne zna zašto je on prodavao lubenice.\nMi smatramo da ovaj automobil nije njegov i da ga je možda pozajmio od poznanika i prijatelja za džabe, kako bi ga iskoristio kao marketinški trik za prodaju, jer je on lubenice prodao za tren.\nOstaje da vidimo da li će se ovaj prodavac pojaviti ponovo i da li će opet ukusno povrće prodavati iz gepeka italijanskog bika.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Kako da pobedite štucanje


Radio Nešvil – Bogatić » Prodaje se Fabrika akumulatora Sombor Prodaje se Fabrika akumulatora Sombor – Radio Nešvil – Bogatić\nProdaje se Fabrika akumulatora Sombor\n29. avgusta 2016. radionesvil\nFabrika akumulatora Sombor u stečaju, koja posluje u okviru koncerna Farmakom MB Šabac, traži kupca.\n“Veliki proizvođač akumulatora, američka Exida pokazala je interesovanje preko svog zastupnika u Srbiji, a stigao je i nezvaničan upit od jedne kompanije iz Rusije”, kaže stečajni upravnik Predrag Ljubović.\nProcenjena vrednost stečajnog dužnika kao pravnog lica je 25.020.000 evra, a početna cena za javno nadmetanje koje će biti održano 21. oktobra u Somboru, biće 50% ove vrednosti odnosno 12.510.000 evra.\n“Dat je dovoljno dug period da potencijalni kupci mogu da procene svoj interes u ovom poslu. Kompanije koje su pokazale interesovanje još nisu ozbiljni kandidati, tek onaj ko otkupi dokumentaciju i uplati depozit važi za ozbiljnog kupca”, kaže Ljubović.\nDepozit za učešće u javnom nadmetanju iznosi 5 miliona evra, a najvažniju imovinu somborske fabrike akumulatora čine proizvodne hale, upravne zgrade, magacini, kao i neizgrađeno građevinsko zemljište.\nFAS je prešao u ruke Farmakoma MB Šabac 2006. godine i do 2011. je poslovao kao vrlo uspešna firma. Tako je 2011. godine izvozio 10.000 akumulatora, upošljavao 820 radnika, a onda je u 2012. godini nastupio sunovrat. Dva puta fabrika je padala u ruke zakupaca, a pod poslednjim, firmom DEM Helos, FAS je radio sa oko 30% kapaciteta i stotinak radnika. U sindikatu su i ranije isticali da se izdavanjem u zakup samo produžava agonija i da fabrika treba da se proda na javnoj licitaciji partneru koji je sposoban da uposli kapacitete.\nKiM:Pojačana bezbednost zbog Vučića\n27. februara 2014. radionesvil Komentari su isključeni na KiM:Pojačana bezbednost zbog Vučića\n25. juna 2014. radionesvil Komentari su isključeni na Тродневни штрајк адвоката


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 07.Avg.2020, 12:35\nEXIT festival u partnerstvu sa Svetskim programom za hranu Ujedinjenih nacija, najvećom humanitarnom organizacijom na svetu, pokreće projekat Life Stream , kako bi zajedničkim snagama pomogli milionima ljudi širom planete, koji su zbog pandemije Covida -19 došli na rub ekstremne gladi. Life Stream okupiće velika svetska i regionalna muzička imena koja će od 3. do 6. septembra ove godine nastupiti na prostoru legendarne mts Dance Arene na Petrovaradinskoj tvrđavi za milionsku publiku preko >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << interneta. Poseban segment projekta biće posvećen i predstavljanju turističkih znamenitosti Novog Sada i Srbije publici širom planete.\nOsnivač i direktor EXIT festivala Dušan Kovačević kaže da je izuzetna čast uspostaviti saradnju sa tako značajnom humanitarnom organizacijom kao što je Svetski program za hranu Ujedinjenih nacija, koja svake godine spašava živote miliona ljudi širom sveta.\n"Ova godina bila je teška za sve, ali čak i u ovakvim vremenima moramo pronaći snage da uradimo sve što je u našoj moći kako bismo pomogli onima koji su najranjiviji“ poručuje Kovačević.\nSvetski program za hranu Ujedinjenih nacija ( The United Nations World Food Programme ) najveća je svetska humanitarna organizacija koja spašava živote u vanrednim situacijama, izgrađuje prosperitet i podržava održivu budućnost za ljude koji se oporavljaju od sukoba, katastrofa i uticaja klimatskih promena. Ova organizacija je samo u 2019. godini pomogla gotovo 100 miliona ljudi u više od 80 zemalja.\nEXIT festival nastao je 2000. godine u Univerzitetskom parku Novog Sada kao studentski pokret u borbi za mir i slobodu, kako u Srbiji, tako i na Balkanu. U proteklih 20 godina izrastao je u jednog od najeminentnijih muzičkih festivala na svetu, donevši u Novi Sad čak dve titule Najboljeg evropskog festivala osvojene za izdanja 2013. i 2017. godine. Društvena odgovornost ostala je i dalje jedan od ključnih aspekata festivala i to kroz rad EXIT fondacije, čiji je društveni aktivizam fokusiran na oblasti razvoja mladih i promocije mira, kreativnih industrija, zaštite životne sredine i brendiranja destinacija.\nEXIT festival saopštio je danas da u partnerstvu sa Svetskim programom za hranu Ujedinjenih nacija, najvećom humanitarnom organizacijom na svetu, pokreće projekat Life Stream, kako bi zajedničkim snagama pomogli milionima ljudi širom planete, koji su zbog pandemije korone došli na rub ekstremne...


Steaua u Beogradu bez najboljeg igrača! - Sportske.net\nSteaua u Beogradu bez najboljeg igrača!\nTri dana uoči revanš susreta trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona između Partizana i Steaue stručni štab šampiona Srbije dobio je lepe vesti iz Bukurešta.\nPartizan - Kako do LE u slučaju neuspeha?Božinov sprema žestok odgovor Rumunima!Karte za Steauu idu kao alva!Milinković: "Ne žalim što sam se odrekao Aškovskog"Partizan izgubio bodove, dobio mnogo više!\nŠampioni Srbije i Rumunije odigrali su u subotu svoje mečeve u Superligi i Ligi 1 a obe ekipe nastupile su u kombinovanim sastavima u susretima sa Novim Pazarom i Botošanijem.\nVažnost revanš susreta u kvalifikacijama za Ligu šampiona naterala je trenere Partizana i Steaue da sačuvaju najvažnije pojedince za ono što će uslediti u sredu a uz to su neki igrači zbog povreda morali da propuste prvenstvene utakmice.\nSteaua je savladala Botošani rezultatom 1:0 ali je trener Mirel Radoi poštedeo kapitena Fernanda Varelu koji je bio strelac pogotka za rumunski sastav u prvom susretu sa Partizanom.\nDan nakon gostovanja Botošaniju trener Steaue potvrdio je za rumunske medije da će Varela igrati u Beogradu ali je u isti mah otkrio da najbolji pojedinac ekipe neće biti spreman za revanš sa Partizanom.\n"Sa Varelom neće biti problema ali bi moglo da ih bude sa Stančiuom. Ukoliko bi nastupio rizik od pogoršanja povrede bio bi veliki" rekao je Radoi za rumunske medije.\nReprezentativac Rumunije Nikolae Stančiu povredio se u revanš susretu drugog kola kvalifikacija za Ligu šampiona sa Trenčinom a medicinski tim Steaue smatra da će ofanzivni vezista biti spreman za povratak na teren tek sredinom avgusta.\nUkoliko se ispostavi tačnim vest da Nikolae Stančio neće biti spreman da zaigra u revanš susretu sa Partizanom, nema sumnje da će crno-beli imati jednu brigu manje jer se radi o jako kvalitetnom igraču čije se odsustvo osetilo u igri rumunskog šampiona u Bukureštu.\nRevanš utakmica trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona između Partizana i Steaue na programu je u sredu od 20 časova i 30 minuta na stadionu u Humskoj.\nVeliki ''Grobar'' očekivao hrabriji Partizan: ''Nikad lakšeg rivala nisu imali...''\nOvu grupu bi Partizan prošao?\nPartizan - U potrazi za izgubljenim koeficijentima\nPomozite Partizanu da pronađe vernog navijača!\nKoliko je teška povreda napadača Partizana?


Niška televizija » U gerontološkom centru održane “Majske igre” (VIDEO)\nU gerontološkom centru održane “Majske igre” (VIDEO)\nObjavljeno 14.05.2015. 15:09\nKorisnici gerontoloških centara iz raznih gradova Srbije takmičili su se i ove godine na manifestaciji “Majske igre“ koja je organizovana u Nišu. Učesnici su se nadmetali u tri discipline, a najbolji su bili nagrađeni.\nOd njih se može puno naučiti. Korisnici gerontoloških centara širom Srbije okupili su se kako bi se nadmetali u nekoliko sportskih disciplina. Takmičarski duh ni ove godine nije izostao međutim učesnici se slažu da je od pobede mnogo važnije druženje.\nOva manifestacija samo je jedna od mnogih koje niški gerontološki centar organizuje tokom godine.\nDirektorka geronotloškog centra se nada da će manifestacija “Majske igre“ biti još bolja sledeće godine. U ovom centru trenutno ima 267 korisnika.


Zanimljivosti dana : ŠOKANTNO! Beba rođena BEZ KOŽE!\nDžesika Kibler (19) i Džek Šatok (19) iz Warwickshire-a u Velikoj Britaniji, ostali su u šoku, kada je njihova beba došla na svet jer je rođena bez površinskog sloja kože...\ni u veoma jakm (po bebu) bolovima!\nBeba rođena bez površinskog sloja kože sada ima šest meseci, kada je prevremeno rođena,bebin život bio pod znakom pitanja.\nKaiden Jake Shattock rođen je 10 nedelja pre termina, u Notingemskoj gradskoj bolnici, 24. novembra prošle godine\n"I tako smo nas dvoje koj imamo samo 19 godina, bez iskustva u odgajanju dece dobili naše prvo dete koje je bilo veoma slabo i veoma bolesno" rekla je Džesika.\n"Džek i ja smo plakali, ali čak su i sestre izlazile iz sobe da bi se isplakale zbog misterioznog oboljenja koje je dovelo do toga da se beba rodi bez kože i zbog toga što nisu znale šta nama da kažu i kako da pomognu našoj bebi" pričala je Džesika.\nDeset dana mladi roditelji nisu bili u mogućnosti da uzmu svog sina u naručje, a bilo je potrebno šest nedelja da Kejdenu počne da raste koža.\nSada nakon šest meseci, beba je kod kuće sa svojim roditeljima. Pre mesec dana, bebi je trebalo je da joj se presadi koža sa stomaka na desnu ruku. Očekuje se da će biti potrebne još najmanje četiri operacije tokom sledeće godine.\nKada se Kejden rodio, jedino je na licu imao kožu, a od svog rođenja borio se sa raznim bolestima, poput sepse, bronhiolitisa i kongenitalnog herpesa.\nDžesika je dodala kako je beba bila tako mala i lepa, i da su ona i Džek samo gledali u nju bez reči ne znajući kako će se brinuti o njoj.\n"Doktori su nam dva puta rekli da naš sin verovatno neće preživeti, ali mi smo odlučili da uradimo apsolutno sve što je u našoj moći da mu pomognemo da naša beba preživi " rekla je Džesika prenosi dailymail\nDžesika je imala komplikacije sa bubrezima tokom trudnoće, a tri meseca pre nego što je zaista trebalo da se porodi , krvarila je, što je i dovelo do prevremenog porođaja.\nKejdenov slučaj sada ispituju medicinski o ostali stručnjaci širom sveta\nIndijac Har Riši sa svojih 74 godine u Ginisovoj knjizi rekorda…


Stopiran izbor Jovanovićeve za mjesto načelnika - Glas Srpske\nStopiran izbor Jovanovićeve za mjesto načelnika\nAleksandar Stojanović 10.10.2019 12:03\nBanjaluka - Gradski odbor Demokratskog narodnog saveza (DNS) obustaviće svako dalje djelovanje u skupštinskoj većini, u skladu sa odlukom Predsjedništva te stranke o zamrzavanju odnosa u vladajućoj koaliciji na svim nivoima, a time se prolongira i izbor novog načelnika Odjeljenja za lokalni ekonomski razvoj i strateško planiranje, na čije čelo je trebalo da dođe Maja Jovanović iz DNS-a, saznaje “Glas Srpske”.\nPredsjednik Gradskog odbora DNS-a Milan Radović potvrdio je za “Glas Srpske” da je izbor Jovanovićeve trenutno stopiran.\n- Za sada su odnosi zamrznuti i ponašaćemo se u skladu sa odlukom Predsjedništva - rekao je Radović.\nI jedini odbornik DNS u Skupštini grada Ljubo Ninković kazao je da će poštovati odluku stranke.\n- Trenutno, u dogovoru sa strankom, ne mogu da dajem više informacija. Poštovaću svaku odluku stranke - rekao je Ninković.\nGradonačelnik Igor Radojičić rekao je da bi konkurs za načelničku poziciju uskoro trebalo da bude raspisan, te izrazio nadu da će se na njega prijaviti i kandidati DNS-a.\n- Javni poziv je otvorenog tipa, a izmijenjena je ranija sistematizacija. Uključene su i humanističke nauke, što je ranije bilo sporno. Svi se mogu prijaviti na konkurs, ali kako je u pitanju načelnička pozicija, a to predstavlja svojevrsnu gradsku vladu, resori su dogovorom podijeljeni. Nadam se da će dobra saradnja sa DNS-om biti nastavljena i da će oni imati svog kandidata - istakao je Radojičić.\nU okviru konsultacija gradonačelnika sa predstavnicima političkih stranaka prošle sedmice je pohvaljena saradnja DNS-a i stranaka vladajuće koalicije.\nMeđutim, ubrzo je uslijedila odluka Predsjedništva DNS-a o zamrzavanju koalicije sa SNSD na svim nivoima.\nMaja Jovanović je predsjednica Aktiva žena DNS i potpredsjednik DNS u Banjaluci, a po struci je profesor srpskog jezika. Ona se juče nije javljala na brojne pozive “Glasa Srpske”, pa odgovor na pitanje da li će se prijaviti na konkurs nismo dobili.\nNa prošloj sjednici Skupštine grada odbornici su glasali o imenovanju dotadašnjeg vršioca dužnosti Srđana Mijatovića, inače kadra SNSD-a za novog načelnika Odjeljenja za lokalni ekonomski razvoj i strateško planiranje, ali odbornici nisu podržali njegovo imenovanje, jer je SNSD tu poziciju zbog “mira u kući” ustupio DNS-u.


Kokeza: Privatizacija, možda već sledeće godine - SPORTSKI ŽURNAL\n30 maj, 2020 5\nSvaki klub će moći da se izjasni da li želi da se privatizuje, neće biti nikakvog nametanja - kaže prvi čovek FSS\nUdar Kovida 19 na fudbal mogao bi se fudbalskom retorikom opisati komentatorskom floskulom: Koronavirus je iznenadio agresivnošću, ali je na kraju fudbal ipak izvojevao pobedu.\nJuče je konačno nastavljen fudbalski šampionat Srbije, dobili smo i novog prvaka države, a Slaviša Kokeza, predsednik FSS u ekskluzivnom intervjuu „Bazaru“ odgovorio je, između ostalog, i na pitanje „kakve posledice će koronavirus ostaviti na fudbal i domaću ligu“?\n- Posledice će biti ogromne... Pošto nije bilo ni domaćih ni stranih takmičenja, klubovi sad imaju finansijskih problema, teže funkcionišu i nisu u stanju da isplaćuju plate kao ranije. Većina klubova u svetu išla je na to da se smanje plate i troškovi, što je razumljivo, jer se fudbal nije igrao, ai sponzori gledaju kako da uštede, tako da situacija nije baš zahvalna. Kada je reč o prihodima od ulaznica, oni u Srbiji nisu veliki i neće mnogo uvećati gubitak domaćih klubova, ali hoće evropskih jer su tamo ulaznice mnogo skuplje, a stadioni posećeniji, posebno u Španiji i Velikoj Britaniji – rekao je između ostalog Kokeza.\nŠta su realno, najveći problemi domaćeg fudbala: nedostatak stručnjaka, stadioni, to što klubovi nisu privatizovani?\n- Mislim da stanje u fudbalu nije takvo kako je predstavljeno u medijima. Naravno, ima i tačnih stvari, ali novinari nekada pišu i o onome što nije provereno. Treba da gledamo činjenice, a one govore da smo prošle godine na 20 stadiona kompletno zamenili travu koja negde nije menjana čitavu deceniju. Ove godine su mnogo bolji uslovi za igru na terenima. Ali, naši mediji su takvi da ne pišu o onome što je dobro urađeno, o zamenjenoj travi, sređenim svlačionicama ili tribinama, na većini stadiona, nego se uhvate, na primer, jednog stadiona koji nije sređen. Što se tiče privatizacije, mi smo u dogovoru sa Ministarstvom sporta i stručnim ljudima napravili predlog privatizacije koji smo poslali svim klubovima da se izjasne i kažu šta tu treba izmeniti. Svakako da idemo u pravcu privatizacije i mislim da će to početi sledeće godine u saradnji sa državom. Svaki klub će moći da se izjasni da li želi da se privatizuje, neće biti nikakvog nametanja. A ukoliko dođe do privatizacije, omogućićemo i domaćim i stranim investitorima da ulože novac u fudbal, kao u jednu vrstu biznisa. Kad privatnici budu uložili veliki novac u klubove, kvalitet lige biće na većem nivou, tako da Partizan i Crvena zvezda neće biti više jedini klubovi koji će konkurisati za prvaka Srbije.\nA gde je korupcija u fudbalu koja se takođe često pominje?\n- Mislim da je reč korupcija u fudbalu više nametnuta u medijima od pojedinih navodno istraživačkih novinara, koji pričaju priče da bi povećali tiraž ili gledanost. Suštinski, to je sve demagogija, sve se svodi na kafanske priče da je negde neko nešto uradio. Još nisam čuo za konkretan primer, nemamo konkretne slučajeve da je dokazano da je neko uzeo novac za nešto. U nekoliko slučajeva podnete su krivične prijave, ali to realno ne znači ništa. Sud je jedini merodavan, ali takvih presuda nemamo.\nI sami ste trenirali fudbal do četrnaeste godine, zašto ste odustali?\n- Ja sam sa 14 godina došao iz Zenice u Beograd, bila je to 1992. godina, nas 28 živelo je u stanu od 85 kvadrata. To je bio stan mog ujaka u kome su se okupili žene i deca, dok su muškarci bili, uglavnom, na ratištu. Prestao sam da treniram jer smo morali da se snađemo, da živimo od nečega, to je tada bilo važnije od fudbala. Posle pet-šest godina kada sam počeo da se bavim privatnim biznisom, već je bilo kasno da se ozbiljnije posvetim fudbalu.\nGde je danas fudbal kao igra u vašem životu?\n- Nastavio sam da igram fudbal rekreativno, obično jednom nedeljno sa prijateljima. Naravno, igram mali fudbal, jer za veliki treba mnogo više snage i kondicije, a i lakše je skupiti nas 12 nego 30...\nMora da vam nešto, ipak, digne pritisak, bar za vreme neke utakmice?\n- Najviše se iznerviram kad gledam utakmice naše reprezentacije. To jako stresno i emotivno doživljavam, pa pred utakmicu moram da popijem tabletu za smirenje, tome me je naučio Dragan Džajić.\nRođeni ste 7. 7. 1977. u 7 sati. Jednom je neko rekao da je ovaj srećan broj bio garancija da ćemo se plasirati na SP 2018. Koju su vam sreću ove sedmice donele u ličnom životu i da li će nam obezbediti na plasman SP u Kataru 2022?\n- Nisam mnogo razmišljao o značenju te četiri sedmice, ali u nekim važnim životnim situacijama, ili uoči bitnih utakmica, nekad mi to prođe kroz glavu u smislu da će ishod biti pozitivan. U suštini sam zadovoljan i poslovnim i privatnim životom. I uveren sam da ćemo se kvalifikovati na Svetsko prvenstvo.\nToki Jakovo · 30 maj, 2020 16:09\nŽeljko Pavlović · 31 maj, 2020 01:28\nMilos · 31 maj, 2020 12:18\nOskar Skrinjar Skrinjaroti i Severa deo · 20 juni, 2020 15:23\nSevera deo · 20 juni, 2020 20:26


Sastanak sa predsjednicima lokalnih savjeta za prioritete građana - Vesti - Aktivno Građanstvo\nPeć, 09 mart – Održan je sastanak sa predsjednicima lokalnih savjeta “Nabrajanje građanskih prioriteta za ovu godinu”, koji je održan u okviru projekta za osnaživanje Aktivnog Građanstva na Kosovu.\nNa ovom sastanku je diskutovano sa predsjednicima lokalnih savjeta dal su uzeti prioriteti ili njihove potrebe od opštine u prošloj godini, kao i koji su prioriteti građanstva za ovu godinu.\nPo mišljenju predsjednika ovih savjeta, investicije u njihovoj opštini nisu raspoređene i dodijeljivane na podjednak način. Na nekim mjestima se vieš investira a na drugim mjestima manje ili uopšte. Opštinske investicije nisu u skladu sa postotkom taksativnih platiša i doprinosa koji oni sačinjavaju u opštinskom budžetu.\nSastanak je organizovan u okviru projekta “Aktivno Građanstvo”, a koji ima za cilj razvoj aktivnog građanstva na Kosovu, a projekat se realizira već nekoliko godina u rajonu Peći i Prizrena od strane NVO-a “Syri i Vizionit” a uz podršku od organizacije Olof Palme International Center.


Vuković: Nema mnogo vremena do kvalifikacija za SP - Sportal\nBeta - Vest objavljena: 00:40 - 22.11.2015\n"Nemamo vremena i zato ćemo pokušati uoči utakmice da okupimo neke igrače malo ranije, a u zavisnosti od toga kada završavaju takmičenja u svojim ligama. Već znamo da na rukometaše iz Nemačke ne možemo da računamo do 6. juna, ali na sreću španska liga se završava 15.maja", rekao je Vuković agenciji Beta.\nPrema njegovim rečima, važno je da se što više igrača okupi na kontrolnim pripremama i da se proveri zdravstveno stanje.\n"Na primer, juče je većina reprezentativaca igrala redovno kolo lige, ili mečeve kupa i uvek mogu da se dogode sitne povrede. Rukomet je takav sport", rekao je Vuković.\nOn je istakao da "u ovom trenutku nije želeo da se odrekne nijednog igrača".\n"Malo je vremena da bi se bilo kakvi rezovi pravili. Želim da vidim sve igrače koji su bili u poslednje vreme na raznim spiskovima i da eventualno proverim dva, tri nova igrača. Za kratak rok to je najpraktičnije rešenje", rekao je Vuković.\nSelektor Srbije naglasio je da je njegova deviza da nijedan igrač nije otpisan za\nreprezentaciju, dok to sam ne kaže.\n"Nikada igrače nisam delio na mlade i stare, samo na dobre i manje dobre. Mislim da ću se toga držati i dalje. Ako neko sa 45 godina može da pomogne reprezentaciji... zašto da ne?", rekao je Vuković.\nZa vreme sedmodnevnih priprema u Kovilovu neće se igrati nijedna kontrolna utakmica.\n"Mađari su nam ponudili da igramo, ali nismo mogli da prihvatimo, jer ne bismo imali ekipu. Nismo kompletni. Imaćemo 11 treninga i za to vreme pokušaćemo da prođemo sve faze, kako bi igrači odneli ideju šta ćemo od njih očekivati", rekao je Vuković.\nOn je dodao da je osnovna koncepcija da se što više iskoriste dobre strane, a da se sakriju one loše, kojih "evidentno ima, jer to pokazuje rezultat na Evropskom prvenstvu u Austriji".\n"Nešto nije bilo u redu. Pokušaću da osvetlim situaciju iz više uglova", rekao je Vuković.\nSelektor Srbije objasnio je da će se primeniti "švedski model" iz vremena kada su Šveđani bili veoma jaki, osvajali medalje i svi igrali u inostranstvu.\n"Svi igrači su tada imali u pisanoj formi šta treba da rade i da spreme, pre nego što dođu na pripreme, kako bi se što manje vremena gubilo. To su bile skripte od po stotinak strana. Treba da pokušamo da budemo što praktičniji", zaključio je Vuković.\nRukomet Veselin Vuković Rukometna reprezentacija Srbije Kvalifikacije za Svetsko prvenstvo


Polovno Climax viljuškari oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nNalazite se ovde: Mascus Crna Gora > Skladišna oprema > Viljuškari > Climax\nPolovna Climax viljuškari na prodaju\nOvde je kompletna lista polovnih Climax viljuškari oglasa za prodaju na Mascusu. Climax viljuškari oglasi se mogu sortirati po ceni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite levu navigaciju da biste suzili pretragu ili pročitajte više o Climax viljuškari u odeljku Brendovi.\nMascus pruza svojim korisnicima najbolju priliku za pretragu i pronalazak polovnih mašina u kategoriji Climax viljuškari i druge opreme\nOvde je kompletna lista polovnih Climax viljuškari za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Climax viljuškari koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”. Izaberite brend, model, cenu i/ili lokaciju da vidite dostupne mašine u kategoriji Climax viljuškari.


Policijski kadar Srpske na nivou najrazvijenijih zemalja (FOTO/VIDEO)\n06/10/2020 | 12:51 ⇒ 19:35 | Autor: SRNA\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković poručio je da Republika Srpska školuje policijski kadar koji je na nivou najrazvijenijih zemalja, te ulaže znatna sredstva u obezbjeđivanje adekvatnih uslova za njihov rad, čime se ne mogu pohvaliti ni mnoge policijske agencije u okruženju.\nPromocija kadeta Јedinice za policijsku obukuFoto: SRNA\n- Pratimo svjetske trendove i kada je riječ o opremi, naoružanju i ostalim uslovima koje treba da ima Ministarstvo unutrašnjih poslova /MUP/ - rekao je Višković.\nOn je podsjetio da je proteklih pet godina Vlada Srpske izdvojila više od 130 miliona KM za MUP, a samo u ovoj godini će biti uloženo oko 10 miliona KM za izgradnju nove akademije.\nVišković je naglasio da je opredjeljenje Vlade i MUP-a da svake godine školuju dovoljan broj policajaca i na taj način podmlađuju policijski kadar.\nNa svečanosti promocije 325 kadeta u Centru za obuku u Zalužanima, premijer Srpske je najavio da će već za dvadesetak dana biti promovisana nova generacija kadeta.\nOn je rekao da vjeruje da će kadeti biti obučeni da posao obavljaju na najbolji mogući način da pruže zaštitu građanima Srpske bez obzira na nacionalnu i vjersku pripadnost i da zaštite Republiku Srpsku.\nPosao policajca je ogledalo Republike Srpske.\nOd vas očekujem da čuvate Republiku Srpsku i zaštitite građane bez obzira na nacionalnu i vjersku pripadnost, poručio je premijer Višković na promociji 325 kadeta Policijske akademije Ministarstva unutrašnjih poslova. pic.twitter.com/FOiXHfthkz\n- Vrijeme koje dolazi je podložno i opterećeno migrantskom krizom i Srpska mora imati adekvatne odgovore na ta pitanja - poručio je Višković.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač rekao je da će 325 promovisanih kadeta već od sutra biti na ulicama Srpske gdje će se brinuti o bezbjednosti građana.\nPredsjednik Vlade Radovan Višković ponovio je na promociji 325 kadeta Policijske akademije opredjeljenje Vlade Republike Srpske i Ministarstva unutrašnjih poslova je da se svake godine školuje dovoljan broj policajaca i da se na taj način podmlađuje policijski kadar. pic.twitter.com/ZSWhmF4ETo\n- Oni su u ovoj godini, koja je bila dosta teška za građane i za policiju, zbog izazova koje je donijela pandemija virusa korona, ranije izašli na ulice i počeli da rade kao policijski službenici da bi pomogli policajcima u radu i uspješno su odradili te poslove - rekao je Lukač.\nOn je čestitao kadetima na uspješnom školovanju i upornosti da nose uniformu policije Srpske, za koju vjeruje da će je nositi s ponosom.\nKadet Aleksa Đurić rekao je da nosi lijepa sjećanja iz školovanja i obuke, koja nije laka i gdje postoji mnogo odricanja.\n- Na osnovu jednog sporazuma MUP-a Srspke sa Ministarstvom odbrane Srbije ponuđena je mogućnost pripadnicima MUP-a da nastave školovanje na Vojnoj akademiji. Trenutno su tamo naša tri pripadnika, a ove godine smo otišli kolega i ja - rekao je Đurić.\nUz Đurića, za najbolje kadete su proglašeni i Јovica Ostojić i Slobodan Đukanović.


Kako Volvo pomaže vlasniku automobila u slučaju saobraćajne nezgode - VIDEO - BIGportal.ba\nVolvo je svojim kupcima ponudio novi besplatnu aplikaciju koja je osmišljena da im pruži savete i pomoć nakon eventualnog udesa.\nVolvo je u svetu prepoznatljiv kao kompanija koja veoma vodi računa o bezbednosti putnika, kako kroz tehnologije koje pomažu da do udesa uopšte ne dođe, tako i putem sistema aktivne i pasivne bezbednosti koji smanjuju mogućnost i težinu povreda u slučaju da se ipak dogodi saobraćajna nezgoda.\nNova aplikacija “Car Accident Advisor” ima za cilj da pruži asistenciju vozaču nakon što se udes već desio, a vozač i putnici nisu povređeni.\nUkoliko ste se nekada našli u sličnoj situaciju, znate koliko i najblaži sudar može da bude stresan za sve učesnike – čak i ako ste prošli bez povrede.\n“Volvo je godinama razvijao bezbednosne sisteme koji pomažu da hitne službe što pre budu obaveštene i stignu na mesto saobraćajne nesreće, kako bi se povređenima na vreme pružila medicinska pomoć”, kažu u toj kompaniji.\n“Sada smo lansirali Volvo Car Accident Advisor, koji služi kao ‘vodič’ vozaču kako bi mu pomogao u narednim koracima nakon udesa, i to tek kada je putem sistema Volvo Customer Care potvrdio da su svi u automobilu bezbedni i nepovređeni”.\nOva aplikacija praktično vodi vlasnika oštećenog automobila kroz niz postupaka koje je neophodno proći nakon udesa, uključujući identifikaciju nastale štete na vozilu i fotografisanje oštećenja na karoseriji.\nTakođe, pomaže vlasniku da što pre obavesti svoju osiguravajuču kuću o saobraćanoj nezgodi i upućuje ga ka najbližem ovlašćenom servisu kako bi što pre otklonio nedostatke izazvane udesom:\nUdes: Ministarka bila u vozilu


Vakcinacija građana koji ne mogu do punkta za vakcinaciju - Radio televizija Pančevo\n19. marta 2021. 19. marta 2021. 0183\nVakcinacija u Južnom Banatu protiče dobro sve veći broj sugrađana preko e-uprave prijavljuje se za vakcinaciju protiv kovida 19. U Južnom Banatu vakcinisano je preko 26.000 sugrađana sa obe doze vakcine. Trenutno se vakcinišu i sugrađani koji zbog svoje bolesti ne mogu da dođu na punkt da se vakcinišu već medicinske ekipe odlaze kući da ove vakcinaciju.\nVakcinacija protiv kovida 19 obavlja se i dalje se obavlja po prioritetnim grupama odnono oni sugrađani koji su se prijavili preko e uprave. Poslednji spisak koji smo dobili od E-uprave odnosi se na nepokretne osobe i koje su na prijavi naznačili da ne mogu da dođu na punkt za vakcinaciju.\n– Danas i sutra biće vakcinisani po prioriteu, naše mobilne jedinice Doma zdravlja Pančevo i drugih Domova zdravlja na teritoriji okruga će ići na kućnu adresu. Takođe u potpunosti nije završena vakcinacija prioritetnih grupa u staračkim domovima kako u državnim tako i u privatnim domovima. U nekim staračkim domovima smo imali obolele osobe, a prema stručno metodloškom uputstvu ne može se raditi vakcinacija dok ima obolelih od kovida 19. Sada su se u pojedinim staračkim domovima stekli uslovi da se vakcinišu i te osobe i obavlja se i njihova vakcinacija.\nPored redovne vakcinacije obavlja se i revakcinacija protiv kovida 19 na teritoriji Južnobanatskog okruga. Svi građani koji se nisu vakcinisali a žele treba da se prijave preko portala e –uprave ili pozovu kol centar broj telefona 0800222334 .\nStevanović u “Brose”: Otvaranje u drugoj polovini godine, posao za više od 1000 ljudi


Tag / KK Boston / Vesti online\nMilvoki izjednačio, Durent i Harden opet poravnati\nU polufinalu po konferencijama prvak Golden Stejt i drugi put iskoristio prednost domaćeg trena.\nPosle dve pobede kod kuće u plej-ofu Seltiksi savladali Indijanu i u prvoj utakmici na njenom terenu.\nHjuston, Boston i Milvoki poveli s 2:0\nTa tri tima su kao i Portland iskoristili u plej-ofu prednost domaćeg terena na početku četvrtfinalnih utakmica po konferencijama.\nJokić na čelu pobede u Bostonu, Denver je u plej-ofu (VIDEO)\nMesto u doigravanju i teoretski obezbeđeno - 114:105.\nMarjanović sa skromnim učinkom (VIDEO)\nFiladelfija u neizvesnoj završnici pala kod kuće protiv Bostona (112:109).


Sutra uklanjanje plutajućeg otpada sa Drine | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Sutra uklanjanje plutajućeg otpada sa Drine\nVIŠEGRAD – Radnici preduzeća „Hidroelektrane na Drini“ sutra bi trebali da počnu uklanjanje plutajućeg otpada koji se nalazi na kruni brane Hidroelektrane „Višegrad“, a koji je tu dospio pucanjem gornje lančanice, čime je ugrožena i proizvodnja električne energije, rečeno je Srni u ovom preduzeću.\nSpecijalizovani tim Hidroelektrane „Višegrad“ godišnje izvadi od 6.000 do 8.000 metara kubnih plutajućeg otpada iz Drine, među kojim je drvo, plastika i drugi otpad sa deponija u okruženju.\nU Višegradu je prije dvije godine održan trilateralni sastanak resornih ministarstava Republike Srpske, Srbije i Crne Gore, o problemu plutajućeg otpada, ali problem ni do danas nije riješen. Predsjednik Udruženja za sportski ribolov i ekologiju „Drinska jezera“ u Višegradu\nAleksandar Kojić kaže da Drina i dalje važi za jednu od najčistijih rijeka, o čemu svjedoči bogat riblji fond i prisustvo pastrmke, koja za stanište bira samo čiste rijeke, te apeluje da plutajući otpad treba riješiti naporom tri zemlje kroz koje protiče Drina.\nIz Ministarstva za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske ranije danas rečeno je Srni da će hitno inicirati sastanak sa novim resornim ministrima u vladama Srbije i Crne Gore kako bi se pronašlo rješenje za desetine hiljada metara kubnih plutajućeg otpada koji na krunu brane u Višegradu dolazi pritokama rijeke Drine i prijeti da ugrozi rad preduzeća „Hidroelektrana na Drini“.\nPrethodni članakMiroslav Simović podnio ostavku na mjesto direktora\nNaredni članakBesplatno skijanje za djecu sa područja Istočnog Sarajeva


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Izetbegović odbio poziv da se obrati parlamentu RS\n26. 01. 2022. 14:40 >> 14:41 1\nIzetbegović odbio poziv da se obrati parlamentu RS\nPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović odbio je poziv predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljka Čubrilovića da se obrati na sjednici entitetskog parlamenta, koja će se održati početkom februara.\nIzetbegović se zahvalio Čubriloviću na pozivu, navodeći da je on član Kolegija Doma naroda Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine i da je u tom domu već vođena rasprava o aktuelnoj političkoj i ekonomskoj situaciji u BiH.\n"Uvjeren sam da ćemo nastaviti diskusiju, jer blokada koja je bespotrebno nametnuta, nikome ne donosi dobro", napisao je Izetbegović u odgovoru predsjedniku parlamenta RS.\nIzetbegović je ocijenio da je iznalaženje najprihvatljivijih rješenja za BiH stvar državnih institucija, a ne entitetskih, i da se o tome može razgovarati samo u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine i ostalim nadležnim državnim institucijama.\nDodao je da SDA u Narodnoj skupštini RS predstavlja niz veoma iskusnih i sposobnih poslanika, koji, kako je naveo, "mogu dati konstruktivan doprinos rješavanju situacije u kojoj se društvo i država nalaze, ali samo u dijelu koji se odnosi na entitet RS".\nIzetbegović smatra da postoji jednostavna formula za izlazak iz krize u BiH.\nPrema njegovim riječima, to je da niko ne dovodi u pitanje Ustav BiH, presude Ustavnog suda BiH i Evropskog suda za ljudska prava, Dejtonski mirovni sporazum, uključujući i poziciju Visokog predstavnika i Evropsku konvenciju o osnovnim ljudskim pravima i slobodama.\nLider SDA je naveo da je potrebno i da ne postoji diskriminacija na etničkoj ili bilo kojoj drugoj osnovi.\n"Stoga vam predlažem da već na narednoj jsednici kao prvi korak u ovom smjeru stavite van snage neustavni Zakon o ljekovima i medicinskim sredstvima RS, te zaključke kojima se krši Dejtonski mirovni sporazum i podriva ustavnopravni poredak Bosne i Hercegovine", naglasio je Izetbegović.\nDodao je da su "upravo odustajanje od blokada i povlačenje neustavnih zakona i zaključaka osnovni preduslovi za poboljšanje aktuelne političko-ekonomske situacije u Bosni i Hercegovini".\nBakir Izetbegović Republika Srpska\nČović kriv za neuspjeh pregovora o izbornoj reformi u BIH\n19. 03. 2022. 4\nNarodima na Balkanu, posebno u BiH, nije do rata\n11. 03. 2022. 4\nU RS uhapšeno šest osoba osumnjičenih za dječju pornografiju\n16. 02. 2022. 1\n"Srbija i RS su jedno, granicu nijesmo ni tražili, ni crtali"\n15. 02. 2022. 4