Preko Atlantika za 1 sat | Play Travel\nPreko Atlantika za 1 sat\nPreko Atlantika za 1 sat – večiti san\nNedostižno obećanje još od prvih supersoničnih letova bilo je da ćemo preko Atlantika leteti samo jedan sat i, taman kada se činilo da smo od ostvarenja tog sna danas dalji nego ikada, stigla je vest da je letelica na raketni pogon nad Norveškom dostigla neverovatnu brzinu od oko 9.800 kilometara na čas.\nOptimistička predviđanja o brzini leta, podstaknuta posle isključenja britansko-francuskog aviona “Konkorda” iz avio-saobraćaja 2003. goodine, demantovala je nova letelica, koja je krajem prošlog meseca, u sklopu međunarodnog projekta ”Hifire”, dostigla gotovo neverovatnu brzinu.\nTajanstvena letelica, razvijena u sklopu eksperimentalnog programa “Hajfajer” – “Hypersonic International Flight Research Experimentation Program”, krajem septembra lansirana je iz vojne baze u arktičkoj oblasti Norveške do visine od oko 350 kilometara, nakon čega je, vraćajući se nazad na zemlju, postepeno ubrzavala do brzine od osam mahova – 9.800 kilometara na čas. Kako je javio britanski Bi-Bi-Si (BBC), to je više nego dovoljno da se razdaljina od Londona do Njujorka pređe za manje od jednog sata.\nTo je bio peti od devet planiranih probnih letova međunarodnog programa, u kojem između ostalog učestvuje i američka NASA, sa ciljem da se usavrši let hipersoničnom brzinom, za koju se smatra sve što je brže od pet mahova.\nObećanje o preletanju Atlantika za jedan sat često se ponavljalo još od 1947. godine, kada je Čarls “Čak” Jeger, pilot američkog vojnog vazuhoplovstva, zvanično probio zvučni zid u letelici X1, nakon što je izbačen iz bombardera B-29.\nPočeo je period optimizma i u mnogim popularnim knjigama, magazinima i listovima se predviđalo da je period hipersoničnih putovanja na dohvat ruke čovečanstva.\nTako se, kako podseća Bi-Bi-Si, u knjizi “Supersonični transport” (Supersonic Transport) Irvina Stemblera iz 1965. godine, povodom brzine kojom je čovek prelazio Atlantik, navodi da je za taj podvig na drvenom brodu bilo potrebno 350 sati, na parobrodu 120, u dirižablu 60, u propelerskom avionu 12 i šet sati u avionu u vrlu bliskoj budućnosti, misleći na današnje mlaznjake.\nStembler je još tada primetio da je izgradnja supersonične letelice za vojne potrebe nešto sasvim drugačije od aviona koji bi bio korišćen u civilne svrhe, imajući u vidu velike temperaturne razlike, pritisak u kabini i ostale faktore koji su i danas izazovi.\nTo, međutim, nije sprečilo ljude da pokušaju i tako su ranih 60-ih godina prošlog veka britanska i francuska vlada počele da rade na projektu od kojeg će kasnije nastati čuveni “konkord”.\nTaj avion trebalo je da bude pandan ruskom tupoljevu Tu-144 koji je izveo samo 102 komercijalna leta, posle dve fatalne nesreće, od kojih se jedna dogodila na Pariskom aeromitingu 1973. godine.\nRuski avion, koji su mnogi zbog njegove sličnosti sa “konkordom” nazivali i ‘konkordski”, izveo je svoj prvi probni let iznad Moskve 31. decembra 1968, dva meseca pre “konkorda”, zbog čega je ipak upamćen kao prvi putnički avion koji je leteo brže od zvuka.\nSličnim projektima su se 60-ih godina bavili i Amerikanci, ali zbog nepredvidljivo visokih troškova, planovi “North American Aviationa” i “Lockheeda” nikada nisu zaživeli.\nRanih 60-ih “konkordu’ je dato zeleno svetlo, a da bi se taj projekat sproveo zajednički su morali da ga finansiraju francuska kompanija “Aerospatiale” i britanska “British Aircraft Corporation”.\nNjihov konačni prototip je predstavljen u martu 1969. godine, kada je sa aerodroma u Tuluzu poletela “brza ptica” spuštenog nosa. Avion je zvanično počeo da obavlja komercijalne letove 1976. godine, sve do 2003. kada je penzionisan zbog velikih gubitaka koje je naneo jedinim kompanijama koje su ga posedovale francuskom “Air France” i britanskom “British Airways”\nIako je ova letelica postavila mnoge rekorde, jednočasovni let od Londona do Njujorka za nju je bio nemoguća misija.\nNajbrži let “konkorda” zabeležen je 1996. godine, kada je kapetan “British Airwaysa” Lesli Skot od Britanije do SAD stigao za neverovatnih dva sata i 53 minuta, najviše zahvaljujući vetru koji je tokom leta duvao u leđa aviona brzinom od oko 290 km/h.\nPrema tadašnjim navodima medija, tokom ovog putovanja, od poletanja do sletanja, “konkord” ni u jednom trenutku nije leteo sporije od 2.075 km/h, odnosno prelazio je oko 1,6 kilometara na svake tri sekunde.\nPočetak kraja ovog skupocenog aviona dogodio se 25. jula 2000. kada se, nekoliko desetina skundi posle poletanja sa pariskog “Šarl de Gola”, srušio “Er Franceov” “konkord” na letu 4590, usmrtivši svih 109 putnika i članova posade.\nSvih 20 aviona povučeni su iz upotrebe tri godine kasnije zbog bezbednosnih rizika i ogromnih troškova.\nNajbliži rekordu od jednog sata leta preko Atlantika bili su piloti američkog vojnog vazduhoplovstva koji su sa strateškim lovcem Lokid SR-71A “Blackbird”, sposobnim za brzine od preko tri maha, uspeli da Atlantski okean prelete za nepunik jedan sat i 55 minuta.\nOno što je izvesno je da će se, uprkos stalnim obećanjima, preletanje Atlantika putničkim avionom za jedan sat dogoditi sigurno, ali ne u bliskoj budućnosti, zaključuje BBC.


Prijevremeni izbori za gradonačelnika grada Prijedora 12. decembra | BHRF Press\nNaslovnica Vijesti iz saveza Prijevremeni izbori za gradonačelnika grada Prijedora 12. decembra\nPrijevremeni izbori za gradonačelnika grada Prijedora 12. decembra\nRok za registraciju novih birača koji glasaju putem pošte ističe 07. novembra 2021 u ponoć.\nCentralna izborna komisija BiH je 18. oktobra 2021. godine donijela odluku o raspisivanju i održavanju prijevremenih izbora za gradonačelnika Prijedor za 12. decembra 2021. godine.\nCIK je pokrenuo proceduru za raspisivanje prijevremenih izbora nakon ostavke dosadašnjeg gradonačelnika Prijedora Dalibora Pavlovića, zbog neprimjerenih fotografija koje su procurile u javnost.\nPrijave za ovjeru političkih stranaka i nezavisnih kandidata za učešće na prijevremenim izborima bile su do 22. oktobra 2021. godine.\n7. novembar rok za prijave iz dijaspore\nIzborna trka (u pravom smislu riječi) za prijevremene izbore za gradonačelnika grada Prijedora već je u punom toku. Rokovi su veoma kratki, posebno za one koji žele da se prijave za glasanje iz inozemstva / inostranstva: rok za prijavu ističe 7. novembra 2021. godine u ponoć – te oni koji žele glasati iz dijaspore moraju se prijaviti najkasnije sa 7. novembrom 2021. godine.\nAktivnosti Ambasada BiH Stockholmu\nAbmasada BiH u Stockholmu uputila je već 28. oktobra 2021. poziv svim bh. udruženjima u kraljevini Švedskoj i Republici Finskoj, s predmetom: Prijevremeni izbori za gradonačelnika grada Prijedor.\nNaime, Ambasada BiH u Švedskoj, zaprimila je informaciju od Ministarstva vanjskih poslova BiH, da je Centralna izborna komisija BiH na 68. sjednici, održanoj 18. oktobra 2021, donijela Odluku o raspisivanju i održavanju prijevremenih izbora za gradonačelnika grada Prijedora, koji će se održati u nedjelju, 12. decembra 2021. godine.\n– BiH ambasada u Švedskoj je uputila apel da se informacija proslijedi svim biračima i novim registrantima, radi upisa u centralni birački spisak za glasanje izvan BiH, za prijevremene izbore za gradonačelnika grada Prijedora. Jako je važno da se registriraju svi građani iz općine Prijedor u Švedskoj i Finskoj, koji imaju pravo glasa, do 7. novembra 2021, kazala je ambasadorica Elvira Dilberović.\nSve ostale informacije na web stranici Centralne izborne komisije BiH: www.izbori.ba\nApel za glasanje\nPrema riječima predsjednika Saveza bh. udruženja u Švedskoj Kenana Jašarspahića „Savez bosnskohercegovačkih udruženja u Švedskoj ima preko 7.000 registriranih članova koji su organizaciono povezani kroz tri regionalne organizacije i u 40 bh. udruženja“, te je upućen apel članstvu, svima koji su porijeklom iz općine Prijedor, da se uključe i registriraju za glasanje na prijevremenim izborima za gradonačelnika grada Prijedora. Dopis Ambasade BiH iz Stockholma proslijeđen je svim bh. udruženjima u Švedskoj, uz apel da se odmah angažuju na animiranju članova koji su porijeklom sa područja općine Prijedor, obzirom da su rokovi jako kratki.\nCIK: Ostali podaci uz prijevremene izbore\nPrijave za ovjeru političkih stranaka i nezavisnih kandidata za učešće na prijevremenim izborima podnosile su se Centralnoj izbornoj komisiji BiH do 22. oktobra 2021. godine. Rok za registraciju novih birača koji glasaju putem pošte ističe 07. novembra u ponoć. Izborna kampanja počinje 15 dana prije dana izbora, odnosno od 27. novembra 2021. godine.\nKrajnji rok za prijem glasačkog materijala za glasače putem pošte, je 10 dana od dana održavanja izbora, odnosno zaključno sa 22. decembrom 2021. godine, sa otiskom pečata pošte zemlje/bar koda sa datumom, ne kasnijim od datuma održavanja izbora. I ostali rokovi propisani su Uputstvom o redoslijedu izbornih aktivnosti za održavanje prijevremenih izbora za gradonačelnika grada Prijedora, koji su javnosti dostupni na internet stranici Centralne izborne komisije BiH: www.izbori.ba\nU skladu sa članom 81. Pravilnika o provedbi izbora političke stranke i nezavisni kandidati koji su ovjereni na posljednjim redovnim izborima za gradonačelnika Prijedora nisu u obavezi prikupiti potpise podrške niti izvršiti uplatu takse za učešće na prijevremenim izborima.\nPolitičke stranke koje nisu bile ovjerene za učešće na posljednjim redovnim izborima za gradonačelnika Prijedora, a bile su ovjerene za skupštinu grada nisu u obavezi prikupiti potpise podrške, ali su obavezne izvršiti uplatu takse za učešće na prijevremenim izborima.\nGradski odbor SNSD-a Milorad Dodik – Prijedor, koji ima najveći broj mandata (osam) u Gradskom vijeću tog grada, je za zajedničkog kandidata svojih koalicionih partnera na prijevremenim izborima za gradonačelnika predložio Slobodana Javora.\nCentralna izborna komisija BiH je na sjednici 1. novembra 2021, nakon razmatranja Izvještaja o izvršenim provjerama prijava za ovjeru koalicija za učešće na Prijevremenim izborima za gradonačelnika grada Prijedor, ovjerila prijavu koalicije „Za naš Prijedor: DNS- SDS- PDP“. Neslužbeno, Demokratski narodni savez, stranka s najvećim brojem mandata nakon SNSD-a u skupštini Grada Prijedora, za zajedničkog kandidata opozicije predložio je Gorana Predojevića, čija bi kandidatura trebala biti potvrđena 4. novembra 2021. godine.\nU skladu sa Uputstvom o rokovima izbornih aktivnosti za održavanje prijevremenih izbora za gradonačelnika grada Prijedora, prijavu kandidata ovjereni politički subjekti podnose Centralnoj izbornoj komisiji BiH zaključno sa 8. novembrom 2021. godine, do 16 sati.\nGrađani RS platit će oko četvrtinu miliona KM skandalozne fotografije bivšeg gradonačelnika Prijedora Dalibora Pavlovića. Nedavno su se u javnosti pojavile njegove skandalozne fotografije i prepiske, zbog čega je predsjednik SNSD-a Milorad Dodik od Pavlovića zatražio da podnese ostavku\nProcjenjuje se da bi predstojeći prijevremeni izbori u Prijedoru mogli koštati ukupno oko 235.000 maraka, što znači da će građani RS Pavlovićeve skandalozne fotografije platiti više od četvrtine miliona KM, piše portal Capital. Konkretno, kako su izjavi za Capital, CIK BiH, za prijevremene izbore u Prijedoru procjena je da će biti potrošeno oko 65.000 KM za aktivnosti iz nadležnosti CIK.\n– Toliko je i uplaćeno na podračun CIK BiH za ove namjene. Grad Prijedor će imati još oko 170.000 KM za naknade biračkim odborima i za druge troškove iz nadležnosti Gradske izborne komisije, pojasnili su u CIK-u. Već potrošeno skoro 10 miliona KM.\nPored toga za lokalne izbore 2020. godine je već potrošeno oko 3,9 miliona maraka, računajući između ostalog i povoljene izbore u Doboju i Srebrenici. Dakle potrošeno je oko 3,9 miliona KM za aktivnosti iz nadležnosti CIK BiH, ali i gradovi/opštine su imale troškova oko 6 miliona KM, kazali su iz CIK-a.\nEkonomista Admir Čavalić istakao je da je osnovni problem političkog, ali i izbornog sistema u BiH nedostatak fiskalne odgovornosti. Prema Čavaliću, izostanak elektronskog glasanja ima kao posljedicu više troškove organizacije izbora.\n– Mogućnost manipulacije povećava šanse od ponavljanja izbora, što smo već imali u gradovima i opštinama. Poreski obveznici odnosno građani plaćaju cijenu svega – naglasio je Čavalić.\nPrethodni članakLana Pudar piše historiju bh. plivanja: Prvo seniorsko finale u historiji BiH i novi državni rekord\nNaredni članakŠta je sve ostvarila Lana Pudar u Rusiji: Pet finala, medalja i novi državni rekordi


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Gde će novi superligaši ugostiti rivale?\nNovi ili potnencijalni superligaši koji ne poseduju odgovarajuću infrastrukturu, suočavaju se sa problemom gde igrati utakmice kao domaćini? Kada rezultati nadmaše infrastrukturne uslove dolazi do problema i postala je praksa da se “pozajmljuju” ili “iznajmljuju” stadioni.\nNovi prvak Prve lige Srbije, Mladost GAT, jesenju polusezonu odigrala je na iznajmljenom terenu u Čelarevu. Ovog proleća su se preselili na renoviran stadion u Novom naselju, ali posle šest meseci će morati da ga napuste i odlaze u novi podstanarski odnos. Kao opcija nezvanično se pominje stadion u udaljenoj Bačkoj Palanci. Da li je to rešenje da igraš utakmice 100 kilometara od svog stadiona, plaćaš veliki zakup i ostaneš bez velike podrške većine navijača? Da li će to biti Bačka Palanka ili stadion Vojvodine, pokušaoje da odgovori Miroslav Kresović, predsednik novog superligaša Mladosti GAT.\n- Postoji opcija da radimo još jednu tribinu koju moramo da završimo, tako da bi jedan deo sezone odigrali na našem stadionu. Do tada opcije su Karađorđe i Bačka Palanka, ali se nadam da ćemo ipak ostati u Novom Sadu, kao što je bio slučaj sa Proleterom. Sve se ovo brzo dogodilo, nismo se još dogovorili sa Gradom i sa Vojvodinom, ali ohrabruje nas to što je Proleter dobio dozvolu da igra na Karađorđu. Imamo podršku gradonačelnika, verujem da neće biti problema, ali videćemo, sa Vojvodinom imamo prijateljske odnose - bio je neodređen Kresović. Najrealnija opcija je da domaćinstvo zamene Proleter i Mladost GAT. Sve zavisi od stava “stare dame” po pitanju ustupanja stadiona, dogovora ili drugih rešenja.\nIMT-e je neočekivanim porazom u derbiju sa Železničarom sebi zakomplikovao sitauaciju, ali su pobedom u Novom naselju obrzbedili četvrtu poziciju i okršaj u baražu sa Novim Pazarom. Činjenica je da stadion pored hale “Ranko Žeravica” ne zadovoljava kriterijume igranja u eliti, primoraće čelnike da pronađu prihvatljivo rešenje. “Traktoristi” su u povoljnijoj situaciji zbog većeg broja stadiona na raspolaganju, s obzirom da u Beogradu igra četiri superligaša. Takođe, Banjica zadovoljava kriterijume igranja u eliti. Za prvi duel baraža, u dogovoru sa Čukaričkim, Novi Pazar dočekaće na Banovom brdu. Da li će u slučaju prolaza u elitu ostati na istom stadionu ostaje da se vidi.\nPodatak da pored Mladosti GAT, IMT-a, i Železničar ne ispunjava stroge propise igranja u eliti, aktuelizuje temu. Naime “dizelka” u Sportskom centru “Mladost” nema odgovarajuću infrastrukturu, tako da će prvi meč baraža, kao domaćin protiv Radničkog 1923, odigrati u udaljenom Smederevu. Za razliku od Novobeograđana koji nisu imali tako veliku podršku navijača, Pančevce je pratio znatan broj pristalica, tako da će potencijalni superligaš biti lišen veće podrške pored smederevske tvrđave.\nPre dve sezone, RFK Grafičar je je na kraju prvenstva zauzeo drugo mesto, ali su morali odustati zbog nedostatka adekvatnog sportskog objekta, tako da je upražnjeno mesto popunio Novi Pazar. Pored toga, “grafosi” kao filijala Crvene zvezde nisu bili u mogućnostida da budu u istom rangu. Pomenimo primer TSC-a, koji je do završetka izgradnje stadiona u Bačkoj Topoli dve sezone kao domaćin igrao u Senti.\nUkoliko Mladost GAT nađe prihvatljivo rešenje sa Vojvodinom, imaće dovoljnu podršku svojih navijača, isto važi za popularne “Traktoriste”, sa ograničenim brojem pristalica. U tom slučaju Železničar (ako prođe baraž) morao bi da se seli iz Pančeva i najprihvatljivija opcija bio bi 13 kilometara udaljeni Beograd. Svedoci smo da je na utakmicama Proletera “Karađorđe” zvrjao prazan, tako da se slično može ponoviti i u slučaju novih superligaša.\nSve su to nametnuta rešenja, koja klubove itekako koštaju, i na duže staze su se pokazala kontraproduktivnim.\nSuperliga Srbije Muškarci Prva liga Srbije - Play Off Mladost GAT Železničar IMT Srbija Južnobački okrug Novi Sad\nZnačajna rekonstrukcija igračkog kadra u Vojvodini iz Bačkog Gradišta


Ljiljana Radić 02.08.2016 22:44\nBANJALUKA - Za Medicinsku školu u Banjaluci uvijek je vladalo veliko interesovanje, no ipak iz neobjašnjivih razloga neke smjerove upisuju samo djevojčice i za njih gotovo da nema zainteresovanih dječaka.\nMeđu maturantima ginekološko-akušerskih tehničara ove godine nije se našao niti jedan mladić, a slična je situacija i s ostalim godinama. Takođe, ni smjer farmaceutski tehničar nije privlačan dječacima, pa su tako samo dvojica ove godine maturirala na ovom smjeru, a ove godine u Medicinskoj školi nije ni bio planiran upis na ovaj smjer.\nIako svake godine ne bude planiran upis ni na smjer akušersko-ginekološki tehničar, za čijim kadrom tržište svakako ima potrebu, ni ova grana medicine ne privlači dječake, pa su ove godine samo tri svršena osnovca upisala ovaj smjer.\n"Među babicama nema dječaka jer oni koji to upišu uglavnom se svi kasnije prebace na neki drugi smjer", ispričao nam je jedan učenik ove škole.\n"Ova zanimanja zaista nude velike mogućnosti i ne znamo ni sami zašto muška populacija nije zainteresovana za ova zanimanja. Takođe, imamo neku neobjašnjivu pojavu da na farmaciji nema mnogo dječaka, a i to je odlično zanimanje i dobar osnov za fakultet. Malo je neobično, recimo, da imamo dosta muških doktora ginekologa, ali ovaj smjer u srednjoj školi nije baš tražen među muškom populacijom", rekao je Jagodić.\nOn je apelovao na đake da se upisuju na ove, ali i druge smjerove Medicinske škole jer im je to dobra osnova za dalje medicinsko obrazovanje.\n"Dječaci nisu mnogo zainteresovani za farmaciju i češće se odlučuju za zanimanja koja su u vezi s radom na računaru, programiranjem i slično. Mnogi od njih misle da se sa završenom farmacijom podrazumijeva samo rad u apoteci, iako postoji još mogućnosti", kaže Stanivuk.


MMF doneo odluku: Srbija donela dobre mere, najveći paket u regionu - Biznis Telegraf.rs\n27/08/20 | 09:11\n"Mere dobro osmišljene, i na pravi način usmerene na zaštitu i podršku domaćinstvima, podršku očuvanju radnih mesta"\nRast Srbije biće bolji od procene MMF-a\nGuverner Jorgovanka Tabaković ocenjuje da je srednjoročni makroekonomski okvir koji MMF projektuje za Srbiju dosta dobar, da projektuje dinamičan rast koji ima dobru strukturu, uz nisku inflaciju, dobre javne finansije i poverenje investitora koje se ogleda i kroz visoke prilive stranih direktnih investicija.\nZa ovu godinu guverner smatra da će privredni rast Srbije biti i bolji od ocena MMF-a, o čemu se i tokom junskih i julskih sastanaka sa Misijom MMF-a detaljno razgovaralo.\n- Srbija je ovu krizu dočekala sa znatno boljom makroekonomskom pozicijom i većim kreditnim rejtingom u odnosu na krizu iz 2008. godine. Zahvaljujući odgovornom vođenju ekonomske politike u prethodnih osam godina i sprovođenju strukturnih reformi, unutrašnje i spoljne neravnoteže su smanjene, a poslovni ambijent poboljšan. To je omogućilo i da na šok koji nije zabeležen u novijoj istoriji, Narodna banka Srbije i Vlada odgovore ogromnim paketom ekonomskih mera.\nBez te i takve reakcije usporavanje ekonomske aktivnosti u ovoj godini bi bilo znatno veće, a rast u 2021. skromniji. U Srbiji je ekonomski oporavak koji je započet u maju i nastavljen u junu, prevazišao naše projekcije iz maja, a dodatne stimulativne mere monetarne i fiskalne politike, kao i bolji izgledi za poljoprivrednu sezonu, predstavljaju pozitivne rizike da bi usporavanje privredne aktivnosti ove godine moglo biti i manje od projektovanog - navela je guverner Jorgovanka Tabaković.\nOna je podsetila i da su krizne mere pažljivo odmerene i usmerene na očuvanje privredne aktivnosti i zaposlenosti.\n- Mere koje smo i tokom pandemije donosili bile su pravovremene i dobro odmerene, usmerene na podršku bržem privrednom oporavku i očuvanju zaposlenosti i likvidnosti. Narodna banka Srbije je po brzini reakcije bila među prvim institucijama u zemlji i među prvim centralnim bankama u svetu, a to smo bili i po opsegu mera koje kontinuirano preduzimamo. Naš cilj je puna podrška u borbi za živote ljudi i za proizvodnju i radna mesta, a doneli smo i čitav paket mera kojima se obezbeđuje dodatna likvidnost i daje podrška za kupovinu stana kao i podsticaj građevinskoj industriji. U narednom periodu nastavljamo pažljivo da pratimo kretanja, spremni da reagujemo i dodatno, ako bi uslovi to nalagali. Naši prioriteti ostaju isti - stabilnost, kao i održiv i ubrzan ekonomski rasta uz dalji rast životnog standarda - istakla je guverner Jorgovanka Tabaković.\n* Instrument za koordinaciju politike odobren je Republici Srbiji u julu 2018. na period od 30 meseci, savetodavnog je karaktera i ne predviđa korišćenje finansijskih sredstava. Ekonomski program Srbije koji je MMF podržao svojim Instrumentom ima za cilj očuvanje makroekonomske i finansijske stabilnosti i nastavak strukturnih i institucionalnih reformi za podsticanje bržeg i sveobuhvatnog rasta, stvaranje novih radnih mesta i dalji rast životnog standarda naših građana.\nMMF je zlo!\nMMF radi za MMF, oni su kao svaka banka Gledaju da oni budu u plusu i ponasaju se kao zelenasi samo bez batina. Dokle god nas MMF tapse po ramenu,ici cemo sve nize i nize i postacemo evropski Banglades da pravimo sedista i kablove\n27. avgust 2020 | 12:22\nKako u regionu,zar nije u svetu,zar nisu samo dve zemlje odvojile vise novca od Srbije?\nKoliko ekonomskih strucnjaka samo po drustvenim mrezama imamo, stvarno me cudi kako nismo vodeca ekonomska sila u svetu ...


BEOGRAD - Zbog brojnih zdravstvenih problema, početkom oktobra čuvena glumica primljena je u Zemunsku bolnicu, gde je 5. oktobra provela i rođendan. Međutim, ubrzo je prebačena na Institut za onkologiju i radiologiju Srbije u Beogradu\nBEOGRAD - Prvu značajnu ulogu ostvario je u filmu Živojina Pavlovića “Kada budem mrtav i beo” iz 1967. godine, za koju je nagrađen diplomom na festivalu u Puli godinu dana kasnije.\nDragan Nikolić hitno primljen na VMA\nBEOGRAD - Nikolić se godinama bori sa komplikacijama sa debelim crevom i plućima. U februaru prošle godine je operisao debelo crevo.\nDravić: Dragan Nikolić je sada dobro\nBEOGRAD - Milena je presrećna što će Gagin 72. rođendan da proslave u svom domu.\nDraganu Nikoliću stanje poboljšano\nBEOGRAD - On je i dalje na intenzivnoj nezi Urgentnog centra Kliničkog centra Srbije, a uz njega je sve vreme supruga glumica Milena Dravić.\nBEOGRAD - Velikan srpskog i jugoslovenskog glumišta ponovo je u bolnici Kliničkog centra u Beogradu, gde je u februaru operisan na Klinici za digestivne bolesti.\nBEOGRAD - Festival će 27. februara u Sava centru otvoriti film Bertrana Boneloa "Sen Loran", dok će tokom festivala, koji traje do 8. marta, biti uručene novoustanovljene nagrade Beogradski pobednik za izuzetan doprinos filmskoj umetnosti Mileni Dravić i Aleksandru Sokurovu.\nBEOGRAD - Doajen srpske kinematografije izjavio je danas da bi njegov dokumentarac "Čedo, oženi me" trebalo da se tretira kao igrani film, jer sadrži sve elemente klasične, gotovo holivudske priče.\nBeogradski bankar krao novac s računa Dragana Nikolića i Milene Dravić\nBEOGRAD - Vladan Barjaktarović (54), šef ekspoziture Komercijalne banke na Trgu Nikole Pašića, uhapšen je juče zbog sumnje da je od 2009. godine sa štednih računa klijenata banke ukrao 800.000 evra!\nKRAGUJEVAC - Glumica je rekla da je statueta "Joakim Vujić" prva nagrada koju je za celokupni rad, i da joj je drago tim pre što je došla u, za nju, intimno jubilarnoj 55. godini rada.\nBora Todorović: Završio sam s glumom\nBEOGRAD - "Ja mogu to da gledam. Vidim da sam bio odličan. Stvarno, vidim da sam dosta dobro igrao. Ne žalim se. Obično glumac, kada gleda sebe, kaže: "U, majku mu, mogao sam mnogo bolje", ali ja se sebi dopadam", iskren je glumac.\nMikiju Manojloviću nagrada "Dobričin prsten"\nBEOGRAD - Manojlović je 28. laureat tog visokog staleškog priznanja, a u konkurenciji je ovoga puta bilo ukupno 15 istaknutih glumica i glumaca.


Kovačević: Sledi pad životnog standarda, u prodavnicama sve poskupljuje - Glas Šumadije\nNaslovna > Izbori/Bojkot > Kovačević: Sledi pad životnog standarda, u prodavnicama sve poskupljuje\n21/06/2021 21/06/2021 722Ostavi komentar na Kovačević: Sledi pad životnog standarda, u prodavnicama sve poskupljuje\n– Nije suština u tome da je prosečna plata 500 evra, nego šta se za tih 500 evra može kupiti, a može se kupiti sve manje, jer u prodavnicama gotovo sve poskupljuje. Samo ulje je poskupelo sa 150 dinara na 200 dinara, a benzin je u Srbiji najskuplji u regionu, skuplji nego u Makedoniji, Bugarskoj, Rumuniji i Mađarskoj, rekao je Kovačević televiziji N1.\n– Ministar finansija Siniša Mali se pohvalio povećanim prihodima budžeta i rekao je da je pokazatelj ekonomski oporavak. Ne slažem se sa tim, jer najznačajniji i najstabilniji prihodi budžeta dolaze od naplate PDV-a na uvoz. To znači da je naša ekonomija bolesna“, rekao je Kovačević.\n– Umesto toga, Vlada Srbije namamljuje strane investitore velikim državnim subvencijama iz budžeta koje iznose između 15.000 evra i 100.000 evra po zaposlenom radniku. Strani investitori sele svoje fabrike iz Nemačke i Italije, gde radnicima daju mesečne plate od 2.500 evra, dok im u Srbiji plaćaju 350 evra mesečno i to iz subvencija. Nema tu ni ekonomskog patriotizma vlasti niti ekonomske pravde, rekao je Kovačević.\n– Kontinuirano povećanje privrednih aktivnosti mora se zasnivati na podršci domaćim preduzetnicima, rekao je Kovačević.\n– Nema transparentnog ugovaranja finansiranja tako velikih investicija i zato se može dogoditi negativan scenario da zajedničkom imovinom jemčimo za potencijalne nevolje, rekao je Kovačević.\nTagovi: Narodna stranka pad životnog standarda poskupljenja Vladimir Kovačević Narodna stranka


source.ba | SIPA: Hapšenje u Sanskom Mostu\nU dosadašnjem dijelu aktivnosti u Sanskom Mostu, slobode je lišeno jedno lice i izvršeni pretresi na četiri lokacije, rekao je Luka Miladinović, portparol SIPA-e.\nTokom pretresa oktirveni su i privremno oduzeti mobilni telefoni, računari, kaseta za diktafon, dvd, usb i razna dokumentacija, koji mogu biti dovedeni u vezu sa izvršenjem Krivičnog dijela Izborna prevara.\nTakođe, policijsaki službenici su pozvali još dva lica u prostorije SIPA-e u Istočnom Sarajevu koja će u okviru ovog predmeta biti ispitana. O njihovom daljnjem statusu odlučivat će poilicjski službenici zaduženi za obradu.\nTagovi: SIPASanski MostHapsenje


Jovana Papan — Etno nije opredeljenje\nMuzika « MUZIČKA ČITAONICA « Muzičke teme « Jovana Papan — Etno nije opredeljenje\nAutor Tema: Jovana Papan — Etno nije opredeljenje (Pročitano 3005 puta)\n« poslato: Februar 01, 2011, 11:58:18 pm »\nETNO NIJE OPREDELJENJE\nSkupila se svojevremeno jedna mala grupa učenih i prekaljenih muzičara i novinara u jednoj televizijskoj emisiji, da komentariše ovogodišnji izbor za pesmu Evrovizije. Uz sećanja na neke krasne dane kada je, izgleda, na Evroviziji, kao i u životu sve bilo mnogo ukusnije, priča se ubrzo, po ko zna koji put, prebacila na tzv. etno pitanje.\nIako je već zaista svima jasno da pod naziv "etno" može da se podvede apsolutno svaka muzika, ako to onome ko govori trenutno odgovara, a po katalozima muzičkih kuća pod ovom etiketom možete pronaći redom sve od crkvenog pojanja (svih tradicionalnih religija) pa do Ortodox Celts-a, učesnici emisije su se savršeno slagali u sledećem: etno je neka kvazi-muzika, nesrećno i neukusno koketiranje "dobre stare" zabavne muzike sa narodnom, ali etno najzad izlazi iz mode. Naglasili su, doduše, da i nemaju ništa protiv etna, da su ga čak pomalo i upražnjavali u nekim kvalitetnijim oblicima, ali da je sad već svakome normalnom dozlogrdilo, i da je zaista došlo vreme da se od tog virusa izlečimo. I da se vratimo negovanju onih pravih, evropskih i zapadnih vrednosti, što nam je, kažu, oduvek bilo opredeljenje.\nTo, da je etno muzika prevaziđena i neukusna stvar i da u Evropi više nema prođu, samo je jedan od načina recepcije ovog fenomena u našoj sredini. U nekoj drugoj emisiji, od nekih drugih ljudi, možete isto tako čuti i to da je baš lepo što etno u poslednje vreme postaje popularan. A i danas se, kao i cele protekle decenije, od muzičara svih popularnih žanrova redovno može čuti ona čuvena rečenica: "Na mom novom albumu ima pomalo etno zvuka".\nEtno je zapravo ime koje je kod nas usvojeno tokom devedesetih i obuhvata više muzičkih žanrova, koji upućuju na srpsku, romsku, vlašku, orijentalnu ili uopšte balkansku tradiciju, šta god ona za ljude predstavaljala. Ukoliko nije u pitanju bukvalna reinterpretacija narodne muzike (Moba, Paganke), onda se radi o fuzionisanju muzičkog folklora sa klasičnom muzikom (Duo Moderato), džezom (Jovan Maljoković), ili nekim od popularnih žanrova tzv. anglosaksonskog kulturnog kruga (pop, rok, dens, tehno, rep) što se obično podvodi pod proizvodnju tzv. "lakih nota" koje su i najčešće na udaru kritike. Uobičajena je i "kreolizacija" — spajanje različitih bliskih ili udaljenih folklornih poetika (Milojević. 2003: 14) a primer za to je recimo spoj panonskog i južnosrbijanskog zvuka u zajedničkom muziciranju Lajka Feliksa i Bobana Markovića.\nMuzička analiza raznih domaćih etno izdanja pokazala je da tu ima najmanje elemenata vezanih baš za srpski muzički folklor. Pozajmice su najčešće iz susednih regiona, iz vlaške, bugarske, makedonske, grčke i mađarske muzike, a razlog je verovatno to što se autorima srpski folklor čini nedovoljno komercijalnim (Marković, 2004: 49). Termin etno je u stvari pandan engleskom terminu world music koji je nastao nešto ranije na Zapadu (V. Britanija), u trenutku kada se pojavila potreba da se negde svrstaju sva ona muzička izdanja koja nisu ni pop, ni rok, ni folk, ni bilo šta već poznato tržištu. Tih osamdesetih u svetu su popularni bili afrički i bugarski muzičari, devedesetih je procvetao pravac koji fuzioniše tradiciju i tehnologiju i ceo svet je slušao Deep forest, a do danas je svoje malecno mesto pod suncem izborila skoro svaka muzička kultura.\nŠto se same Evrovizije tiče, ona za svojih pedeset godina postojanja i nije stekla neku reputaciju uspostavljača trendova, i skoro svaka analiza njenog uticaja na svetske tendencije svodi se na pominjanje grupe Abba i još par hitova.\nOvako beznačajan efekat na međunarodnom nivou, koga su učesnici jamačno svesni, dovodi do toga da i ne očekuju mnogo više, nego da svojoj zemlji donesu ako ne pobedu, onda bar malo reklame, a da sebi povećaju popularnost u domovini ili regionu, dogovore koje letnje gostovanje ili duet. Otkako je postalo jasno da flertovanje sa narodnim melodijama, instrumentima i vizuelnim identitetom odlično prolazi, prisutan je otprilike stalan procenat etno numera. Od znakova raspoznavanja na ceni, apsolutni šampioni su bubnjevi i timpani u koje je poželjno udarati sa što više simptoma transa, odeća od životinjske kože i krzna po šnitovima iz paleolita, kostimi orijentalnih plesačica, narodne nošnje, srednjevekovne odežde.. .\nDobro, sve je to moda, trend, kopira se ono što je ranije imalo uspeha, u begu od šlagera i popića ide se za nečim egzotičnim. Međutim, zašto bi neko očekivao da posle izlaska sa margina u "mejnstrim" i stihije koju je izazvala, etno muzika treba da se povuče i vrati tamo odakle je došla? Zar anglo-američki pop/rok zvuk ima monopol i na muzičke "ljige"? I zar nije, na kraju krajeva, svaka muzika jednom davno potekla iz nečijeg "etna"? Džez je nastao na temeljima afričke narodne muzike u susretu sa evropskom, a rok en rol, između ostalog, vuče poreklo iz američkog i irskog folka. A kada su se pojavili i postali pomama, takođe su smatrani za pošast i prolazni trend, degradaciju kulture, proizvode jednog bolesnog razdoblja. Kao što se danas očekuje da se vratimo pravim vrednostima, odnosno popu i roku, tako se jednom davno čekalo da se zabludeli vrate valceru i menuetu. Svakom ko malo zagrebe po površini i baci pogled na istoriju, postaće jasno da su se oduvek vodile slične polemike o onome što se u krugovima teoretičara naziva istinom muzike. Šta su prave muzičke vrednosti ostaće pitanje trenutka, percepcije, to je bojno polje na kome se sukobljavaju različite društvene, etničke, kulturne, starosne grupe.\nU našoj, ideološki isparcelisanoj javnosti izdvaja se nekoliko suprostavljenih stavova o etno muzici. Na jednoj strani se nalaze zastupnici neo-romantičarskih idealizovanja iskonske narodne duše i izvornog muzičkog bića neiskvarenog šundom (domaćim i stranim), pa se obilato ušmrkava i guta sve što i najmanje podseća na pravoslavno-arhaično-vizantijsko-srpsku kulturu. U traganju za "autentičnim" zvukom muzičari crpu inspiraciju iz svih izvora: proučavajući narodne instrumente (od žira do gajdi), obilazeći manastire i upijajući zvuke crkvenog pojanja, razgledajući freske, pretražujući zapise etnomuzikologa... Naravno, krajnji rezultat sa izvornošću često ima samo posredne veze i u konkretnom trenutku prošlosti verovatno ne bi bilo ni prepoznato kao autentično. Ili je zajedno ukomponovana gomila muzičkih instrumenata koji nikada ranije grupno nisu svirali (Balkanika), ili se dodaje drugi glas tamo gde originalno ne postoji (Braća Teofilovići) (Marković, 2003: 49), ili se u narodnom duhu komponuju nove, daleko složenije melodije, u temperovanom dur-mol sistemu (Bora Dugić). Mistična povezanost sa dalekom prošlošću, pomoću koje se otkrivaju znanja i istine o narodnoj tradiciji, kod nekih muzičara figurira kao ona "karika koja nedostaje" i koja daje legitimitet autentičnosti njihove muzike: "...nemoguće je da nisu postojali ljudi koji su ovo radili, zato što ovo nije izmišljena, već samo zaboravljena stvar" kažu braća Teofilovići (Intervju: www.balkanmedia.com).\nNaročito je u diskursu o domaćoj muzici rasprostranjen muzički orijentalizam, odnosno neprijateljski stav prema orijentalnom nasleđu. Paradoksalno, pravi muzički tragovi prošlosti kao što su orijentalni elementi, kojima se može ući u trag još u srednjevekovnoj nemanjićkoj Srbiji (Pejović, www.rastko.org.yu), posmatraju se kao novotarije, uljezi u našoj muzici, od spolja nametnuti (napad islama na srpsku duhovnost), iznutra nametnuti (od strane komunističke ili nacionalističke vlasti), izmišljeni i na svaki način strani Srbima i njihovoj kulturi (Đurković, www.komunikacija.org.yu). Stoga su oni nepoželjni, naravno, u srazmeri sa mogućnostima muzičara da te elemente prepoznaju (kao orijentalne) i zatim "istrebe". Orijentalni elementi u ovom diskursu dijagnostikovani su kao "maligno tkivo na zdravom telu prave srpske tradicije" a ne samo kao uticaji kao i svaki drugi, i suštinski mnogo manje izraženi nego oni iz muzičkih tradicija Zapada, koji su u stvari i doveli do napuštanja tradicionalne muzičke prakse.\nDrugu struju predstavljaju "progresivne" muzičke snage koje etno doživljavaju kao jedan globalni fenomen i koji rado eksperimentišu sa svim pravcima, a zaziru od patetisanja i banalnosti, pa tako nastaju razne fusion i crossover varijante — balkan-rumbe, hajdučki čočeci, dram en bejs gajde. Muzičari se trude da stvore muziku koja "zastupa planetarnu univerzalnost" i "komunicira na nivou emocija", na nekom "pra jeziku bliskom svakom ljudskom biću", i koja može da ujedini čitavo čovečanstvo. Među njihovom, pretežno gradskom publikom, često se mogu sresti poklonici koji etno muziku uvek rado slušaju kada je u vidu fino upakovanog urbanog proizvoda pazare u centru grada, i koja bi trebalo da predstavlja obeležje njihove progresivnosti i evropejstva, mada tu istu muziku ni mrtvi ne bi podneli ako bi je, ne daj bože, čuli pod nekom šatrom (Jansen, www.komunikacija.org.yu).\nNa sasvim suprotnom kraju nalaze se oni, kojima ni najelegičniji vapaj frule niti žalobna jeka gusala ni posle čitave noći natapanja alkoholom ne bi izmamili ni suzno oko. Kao deca asfalta, odrasla u vreme kada su se, umesto zapleta u "Moravcu", neumorno skidali rok en rol hitovi sa radija Luksemburg, ili nešto kasnije kada se po dozu muzičkog identiteta išlo na one čuvene beogradske žurke, oni se zaista (uz podosta ličnog truda) osećaju kao stranci u današnjem etno svetu, spremni da u svakoj prilici objave svoje srdačno zgražavanje. Prizivajući uspomene iz vremena kada su, navodno, prave vrednosti svima bile prioritet a kultura curela na sve strane, oni uporno preslušavaju stare hitove i čekaju da etno izađe iz mode, pa da se sve(t) opet vrati u normalu.\nSklonost da preispitujemo svrsishodnost upotrebe muzičkog folklora u savremenim lakim žanrovima (mada je kod nas često u tesnoj vezi sa negativnim autostereotipima), nije samo naša boljka. Svet je, tokom poslednje decenije već uveliko obišao jedan talas polemike na temu world music. Raspravljalo se o mnogim pitanjima — od problema bezdušne eksploatacije narodne umetnosti "sa periferija civilizacije" od strane zapadnih muzičara, pitanja autorskih prava i nadoknade onima koji su tu muziku generacijama stvarali i čuvali (da bi se drugi na njoj bogatili), do pitanja priznavanja stvarne umetničke vrednosti delima nastalim u tradicionalnom kolektivizmu, nasuprot današnjoj kulturi u kojoj se pravom umetnošću smatra samo zapadni koncept autorskog dela (Tomić, 2002: 313). Rascep ostavlja sa jedne strane vrednosti koje je obavezno priznati i koje niko, ni u ludilu ne može da dovede u pitanje, kakvi su na primer Mocart ili Rolingstonsi, a sa druge strane ostaju razne afričke, balkanske, azijske i sve druge egzotične muzike koje su stvar isključivo ličnog opredeljenja, i bez kojih se, takoreći, može (Mićunović, www.nspm.org.yu).\nPosebno je, međutim, osetljivo ovo pitanje u kulturama koje, poput naše, paralelno održavaju više muzičkih tradicija. Od tridesetih godina 19. veka u Srbiji se aktivno sprovodi kulturna politika usvajanja zapadnih muzičkih vrednosti. Polazeći od društvenih elita školovanih po srednjoj i zapadnoj Evropi, kao i uvezenih dirigenata i kompozitora iz Češke, zapadni dur-mol sistem i instrumentarijum polako su ulazili u šire narodne slojeve, pa je i dobar deo onoga što danas smatramo našom izvornom muzikom, zapravo rezultat takvih upliva — od moravske harmonike do dragačevske trube. Srećom po našu kulturu, ostalo je dovoljno toga zabeleženog i sačuvanog od zaborava i iz ranijih vremena, mada se ne može reći da kroz istoriju nije bilo stalnih spoljašnjih uticaja u muzici — od starobalkanskih, preko vizantijskih, do orijentalnih. Kako smo svoju originalnu muzičku tradiciju pri ulasku u moderna vremena podredili uvezenoj, što je razumljivo ako znamo da je to bilo u sklopu politike opšte deotomanizacije i pozapadnjavanja koje je nastupilo po stvaranju srpske države, danas se, u sklopu post-kolonijalističkih revizija sistema vrednosti, s pravom postavlja pitanje održivosti takvog rangiranja kvaliteta muzičkih kultura. Od pre nekoliko godina je konačno u naš muzički obrazovni sistem, kojim dominira klasična muzika, ubačeno i tradicionalno muziciranje Srbije. To je dobar početak, i šansa da se održava i prenosi svo to muzičko znanje koje je baštinjeno generacijama i vekovima.\nA na tom Svetom Zapadu su ipak odavno shvatili da je muzika samo muzika i da će se sve, pa i današnji etno na kraju pretopiti i postati samo još jedan deo svetske baštine popularne muzike. Kada je u pitanju balkanski melos, tu nikom ne smetaju ni zurle ni ćevapi, nema kompleksa ni kukanja zbog orijentalne prošlosti, važno je da je muzika dopadljiva, nova i da ima publiku. Neformalna terminologija pop muzike sve češće, za bliže određenje muzike sa naših prostora koristi izraz "Balkan gruv" (Balkan Groove), i tada se obično misli na dinamične, nesimetrične balkanske ritmove za igru, "brzo i uzbudljivo" (Levy, musicart.ibmb.bas.bg). Ovaj stil nalazi svoje poštovaoce naročito na klupskoj sceni, zajedno sa muzičkim stilovima kao što su Afro, Latino, East, Asian. U sličnom kontekstu se pojavljuje i termin "Balkan bits" (Balkan Beats), koji polako poprima auru sveobuhvatajućeg žanra, u koji se smešta sva ritmički izražajna muzika koja dolazi iz ovih krajeva. Poznati britanski Di-džej Charlie Gillet, koji rado poseže za muzikom Balkana kada publika traži nešto dobro za đuskanje, prihvatio je i "Turbo" repertoar, koji je za njega nešto kao "postmoderna disko muzika". Po njegovim rečima, tamo gde su nekad carovali rege i fank, danas je nastupila "Turbomanija" (Gillet, www.charliegillet.com). Iako u Srbiji večito žigosan kao zgusnuta verzija svega što je krenulo naopako, turbo-folk je izvan granica regiona očigledno ravnopravno tretiran kao i svaka druga egzota, pa se svrstan pod etiketu world music, može se naći i u svetskim muzičkim prodavnicama, zajedno sa bezbrojnim drugim "turbofolk" varijantama trećeg sveta, kao što su alžirski rai, indijska bangra, meksički narkokoridos (Ćirjaković, www.nspm.org.yu). Uživanje u egzotičnom izrazu "orijentalnog hedonizma" turbo-folka, koji već za ne tako udaljene Slovence predstavlja sastojak koji hronično nedostaje njihovoj kulturi, polako se rasprostire i osvaja klubove širom sveta, pa ni sofisticirani posetioci njujorškog "Buda bar"-a nemaju ništa protiv pokoje Cecine pesme (Internet Novine Serbske, 11.3.2006).\nJedino kod nas, dežurnih vitezova visoke kulture i civilizacije, u ime odbrane ideja i opredeljenja "koja smo oduvek sledili", nešto uvek mora biti proganjano. A kako se najčešće žigoše ono što većina (narod) voli da sluša, ispada da sve one, nesposobne da čaše lome uz meditativnog Baha, večito mlade Rolingstonse, ili (eventualno) filozofsko-arhitekturalno-monumentalnog Sanju Ilića, treba lepo zapakovati, i zajedno sa svadbarskim kupusom, ibarskom magistralom, Dragačevom, pa i ovakvom Evrovizijom, hitnuti pravo u neki megakontejner za domaće grehove. Jer sve to zapravo nikad i nije bilo naše opredeljenje.


Leonardova izjava muzika za uši "Grobara" - Sportske.net\nLeonardova izjava muzika za uši "Grobara"\nIliev stvara MOĆAN Partizan, novinari pred velikim izazovom!Ko će suditi u finalu Kupa - PANIKA među navijačima Partizana?!Vučelić: "Terzić se hvata za slamku, saopštenja potez očajnika"'Bivši' ponovo aktuelni - Ko bi bio pojačanje za Partizan?Bliži se finale Kupa - Za koje će se sastave odlučiti Nikolić i Đurovski?\nDani nakon osvajanja šampionske titule među navijačima Partizana protiču u razmišljanjima o tome da li će najbolji pojedinci ostati u Humskoj.\nCrno-bele čeka napad na Ligu šampiona, a za to će biti neophodno da Uroš Đurđević i Leonardo da Silva Souza ostanu u klubu, barem do kraja leta.\nTu temu je u svojim jučerašnjim izjavama obradio i sportski direktor Ivica Iliev koji je poručio da Leonardo i Đurđević neće napustiti klub dok se ne vidi kakav će biti Partizanov put u kvalifikacijama za evropska takmičenja.\nSvoje mišljenje je dao i Leonardo da Silva Souza. Brazilac je izrekao nešto što će se svideti "Grobarima", s tim što će strepnja nastaviti da postoji.\n"Nije mi problem da ostanem, ali ne mogu to sad da kažem... Volim da sam ovde, moram da pričam i sa ljudima iz kluba. Znam koliko je važna Liga šampiona" rekao je Leonardo za "Žurnal".\nMomak koji je u minulom prvenstvu postigao 24 gola i sa Urošem Đurđevićem činio najubojitiji tandem u istoriji Partizana nalazi se na meti mnogih klubova.\nLeonardo tvrdi da je o interesovanju PAOK-a čitao iz novina i da ne može više da kaže na tu temu.\nGrci pišu - PAOK 'razbija prasicu' za Leonarda! https://t.co/VPruNjZc6m\nČinjenica je da će crno-beli teško uspeti da zadrže Brazilca, premda bi plasman u Ligu šampiona mogao da promeni gledišta jer bi u tom slučaju i klub i igrač imali interes da nastave saradnju barem do kraja kalendarske godine.


USLUGA DISTRIBUCIJE (PODELA FLAJERA)\nPozovite: 064/250 30 60\nVršimo najsigurniju podelu reklamnog materijala(flajera) na celoj teritoriji Srbije.\nDugoročnost i stalni rast firme su garant kvaliteta o čemu svedoče naši stalni, ali i novi klijenti.\nKroz distribuciju flajera Vaša reklama stiže direktno do potencijalnih potrošača, što ovaj vid reklamiranja čini daleko učinkovitijim od ostalih, čak i do 70%, što pokazuju i istraživanja. Učinkovitost distribucije flajera je 2-10%, što znači da na 1000 podeljenih flajera dobijate 20-100 novih potrošača.Ovaj vid marketinga je odlično ulaganje u prezentaciju onoga čime se bavite ili što nudite i povećanje produktivnosti firme.\nOva univerzalna metoda reklamiranja, povećanja dobiti, ali i poboljšanja imidža je pogodna za bilo koju vrstu biznisa, bez obzira na polje delatnosti. Istraživanja pokazuju da se brojem podeljenih flajera srazmerno povećava i broj klijenata, a tako direktno i dobit firme.\nReklamni materijal distribuiramo podelom do kuće, lepljenjem i svim ostalim vidovima direktnog marketinga.\nOvde možete pogledati reone za podelu.\nFlyer je marketinška agencija koja svojim klijentima pruža najsigurniju distribuciju reklamnog materijala - flajera, kataloga, obaveštenja i sl... Vršimo detaljno distribuciju letaka kako po gradu, tako i po prigradskim mestima, a sve to u veoma kratkom vremenskom periodu. Naše višegodišnje iskustvo i odlična organizacija dale su veoma dobre rezultate našim klijentima u raznim sferama poslovanja.\nBulevar Arsenija Čarnojevića 138/140, 11000 Beograd\n069/250 30 60\n© 2022 Studio Cube\n© 2022 BUTOBU - Izrada web sajta, internet prodavnice, SEO


Vreme Kraljice - Milan Tomić | knjige.at\nVreme Kraljice količina\nKnjiga predstavlja jedinstveno izdanje na našem tržištu. Autor je vođen idejom da fizičko vežbanje i nadmetanje predstavlja osnov čovekovih duhovnih i telesnih vrednosti, sa Duhom i Misijom sporta, kao osnovom tih vrednosti.\nBogato ilustrovana monografija ima osnovnu ideju da istakne neophodnost očuvanja sportskih ideala i to u onom obliku koji je bio održiv kroz vekove. Istorija nas uči da je svako menjanje njegovih izvornih oblika vodilo sport ka stranputici i sopstvenom uništenju. Oni koji danas upravljaju sportom, menadžeri pre svih, u tome imaju posebnu odgovornost.\nKnjiga je namenjena profesionalcima i početnicima, studentima, profesorima, stručnjacima, zaposlenima u sportskim organizacijama i institucijama, rukovodiocima, menadžerima, sportistima, trenerima, sportskim novinarima i svima koji se na razne načine bave filozofijom, teorijom i istorijom sporta, kao i oblašću sportskog i opšteg menadžmenta.\nPisana je jednostavnim, lako čitljivim i razumljivim stilom. Knjiga je opremljena i uređena po uzoru na svetske standarde u oblasti univerzitetskih udžbenika, kao ni jedna knjiga ovog tipa u domaćem izdavaštvu. Obiluje praktičnim primerima, zahvaljujući kojoj je čitaocima pojednostavljeno čitanje i razumevanje.\nBudite prvi koji će napisati recenziju “Vreme Kraljice” Odustani od odgovora


Obavještenje za korisnike - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Obavještenja > Obavještenje za korisnike\n12.08.2021. Šejla Hadžibegić Obavještenja\nUkoliko ne želite da vam regularni mobilni/GSM pozivi završavaju na Viberu, već standardno na vašem uređaju (čime je kvalitet razgovora mnogo bolji i sigurniji), potrebno je da deaktivirate opciju Viber In calls: Settings – Calls and messages – Viber In calls.\nTakođer, nakon svakog update-a Viber aplikacije potrebno je ponoviti postupak. Deaktivacijom Viber In poziva vi ćete i dalje biti u mogućnosti da uspostavljate pozive tzv. sa Vibera na Viber, ali ćete biti zaštićeni ukoliko poziv ne bude generisan sa Viber aplikacije.


Šiptari traže okupaciju Preševske doline\nŠiptari traže okupaciju Preševske doline\nDemokratski front za nacionalno objedinjenje (DFNO) , sa sedištem u Tirani, traži od Sjedinjenih Američkih Država (SAD) da takozvanu Preševsku dolinu, jug centralne Srbije, oduzmu od Srbije i na taj način onemoguće Rusiju da gradi kanal Dunav – Morava – Vardar, piše skopska „Nova Makedonija“.\nU pismu bivšoj američkoj državnoj sekretarki Hilari Klinton, Front sugeriše da SAD „Preševsku dolinu“ oduzmu od Srbije tako što će je proglasiti svojom prekookeanskom teritorijom po principu Panamskog kanala.\nList na naslovnoj strani piše da bi cilj ove eventualne američke intervencije bio uspostavljanje dominacije u celosti na Balkanskom poluostrvu. DFNO, koja u svom logu ima mapu velike Albanije, smatra naime da ideja oko izgradnje kanala“antialbanska s ciljem etničkog čišćenja Albanaca“ i davanja mogućnosti Rusiji da kontroliše celu teritoriju.\nDFNO Klintonovu podseća da je projekat izgradnje kanala star više od 100 godina kada je, kako navode, dopisnik „Njujork Tajmsa“ sa Balkana obelodanio dogovor koji su američki i ruski kapitalisti potpisali u Sant Peterburgu. Time su, tvrdi se u pismu Klintonovnoj, Amerikanci stekli pravo na Preševsku dolinu, piše makeodnski dnevni list citirajući delove pisma.\n“Preševska dolina treba da bude vraćena u fokus interesovanja SAD kao prekomorska američka teritorija jer je podjednako važna kao i Panamski kanal, koji je eksteritorijalan od Paname. Na toj teritoriji je potrebo američko prisustvo isto kao i u ostalim ovakvim teritorijama”, navodi se u pismu.\nU DFNO – u smatraju da bi za rešavanje problema „Preševske doline“ trebalo ispoštovati princip samoopredljenja, odnosno da bi Albanci s juga Srbije trebalo da imaju pravo na svoj stav.\n„Tim ljudima treba dozvoliti da imaju poslednju reč sa kim žele da žive i staviti tačku na eksperimentalne politike na Balkanu“, smatraju u DFNO.


Zdravlje kroz motor ulazi – ICR\nZdravlje kroz motor ulazi\nOd 1. novembra bez olovnog benzina?\nKada će prestati točenje „olovnog“ motornog benzina MB-95 i da li će sipanje bezolovnog supera izazvati kvarove na motorima automobila – učestala su pitanja čitalaca „Novosti“ ovih dana. Jer, u skladu sa sve strožim zahtevima i standardima o zaštiti životne sredine, i u Srbiji mora u potpunosti da prestane proizvodnja i prodaja motornog benzina MB-95. Većina zemalja u Evropi je prestala sa upotrebom ovog benzina još 2000. godine.\nBilo je najavljeno da će NIS 1. juna ova godine prestati sa isporukama, ali, kako kod nas sve ima „rezervni termin“, tako je i točenje „olova“ prolongirano do 1. novembra. Praktično, rok je još nedelju dana.\nValja se podsetiti da je tetraetil olovo izuzetno toksično i da se veoma teško odstranjuje iz ljudskog organizma. Pre više od dve decenije naučne studije su utvrdile da je sa smanjenjem ili potpunim prestankom upotrebe olovnog benzina došlo i do smanjenja broja kancerogenih oboljenja.\n– Olovo je toksin koji se u vidu isparenja apsorbuje kroz meka tkiva ili kožu i u izuzetno malim dozama može da dovede do oboljenja nervnog sistema ili respiratornih organa – kaže Dragoljub Stanković, šef odeljenja maloprodaje i dilerske mreže kompanije „Lukoil-Beopetrol“, koja raspolaže savremenom laboratorijom u kojoj se vrše ispitivanja kvaliteta goriva.\nOlovni benzin je u osnovi bezolovni motorni benzin kojem se dodaje olovo radi povećanja oktanskog broja, što povoljno deluje na podmazivanje sedišta izduvnih ventila na motoru, ali nova oprema i tehnologije proizvodnje motornih goriva, tvrdi Stanković, mogu da obezbede potreban nivo kvaliteta goriva i oktanskog broja bez dodatka olova.\nUkoliko se u vozila proizvedena pre 1992. godine sipa bezolovni benzin, može doći do „detonacija“ koje se lako rešavaju podešavanjem ugla paljenja.\nKada su sedišta izduvnih ventila izrađena od materijala od kojeg je izlivena i „glava“ motora, može zbog nedostatka olova u benzinu doći do njihovog oštećenja. Vozila kod kojih je „glava“ motora izrađena od legura aluminijuma ne bi trebalo da imaju ovaj problem, što je slučaj kod velike većine vozila proizvedenih posle 1986. godine.\nVlada uvela mere za podsticanje zapošljavanja\n13. maja 2011. Ξ


Skupština Crne Gore danas nastavlja rad, Vlada pod znakom pitanja\n30. juli/srpanj, 2016.\nSkupština Crne Gore, 2016.\nSkupština Crne Gore trebalo bi danas da nastavi ranije započetu maratonsku sjednicu, a možda će raditi i posljednjeg dana jula uoči odlaska na letnji odmor.\nNije isključena mogućnost da se poslanici okupe i u avgustu, jer se može desiti da sadašnja vlada izbornog povjerenja padne poslije odluke parlamenta donesene u noći između petka i subote kojom je prihvaćen akcionarski ugovor države sa italijanskom kompanijom A2A o nastavku zajedničkog upravljanja Elektroprivredom Crne Gore (EPCG).\nNeke opozicione partije koje su proljetos ušle u Vladu na osnovu ponude premijera Mila Đukanovića, najavile su ranije da će Vladu napustiti u slučaju da se u Skupštini izglasa ugovor o nastavku saradnje sa Italijanima u vezi sa EPCG.\nDio opozicije tvrdi da je dalja saradnja sa kompanijom A2A štetna za interese Crne Gore, dok vlast ocjenjuje da je to garancija nastavka razvoja, jer je ugovorom predviđena izgradnja drugog bloka Termolektrane u Pljevljima.\nCrnogorska skupština odbila je većinom glasova prijedlog da sadašnja gradska opština Tuzi, u sastavu glavnog grada Podgorice, bude samostalna opština, a nije prihvaćen ni prijedlog izmjena Zakona o medijima, što je bio zahtjev opozicije uoči novih parlamentarnih izbora, kao ni prijedlog Zakona o konverziji kredita u švajcarskim francima u evro.\nSkupština Crne Gore je na noćašnjoj sjednici usvojila prijedlog Rezolucije o povlačenju prvog toma Rječnika crnogorskog narodnog i književnog jezika, u izdanju Crnogorske akademije nauka i umetnosti.


REBALANS BUDŽETA ZBOG 3,8 MILIONA DODATNIH PRIHODA – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\n12:39 , петак , 20 јул 2018\nPočetna / BIH / REBALANS BUDŽETA ZBOG 3,8 MILIONA DODATNIH PRIHODA\n2. октобра 2015.\tBIH, BIJELJINA, REPUBLIKA SRPSKA, VIJESTI Ostavite komentar 834 Pregledi\nBudžet Bijeljine biće rebalansom u oktobru povećan zbog dodatnih 3,8 miliona KM prihoda ostvarenih za prvih osam mjeseci, izjavio je načelnik gradskog Odjeljenja za finansije Milorad Sofrenić.\nOn kaže da je rebalansom planirano pokrivanje dva, umjesto ranije predviđenih jedan milion KM, akumuliranog deficita u gradskoj kasi od 6,7 miliona KM.\n„Dobro prikupljanje prihoda omogućilo je i izdvajanje 200.000 KM za današnji početak izgradnje Centra za socijalni rad u gradu, sa dnevnim centrom za kojim već godinama postoji potreba“, istakao je Sofrenić.\nPrema njegovim riječima, povećanje prihoda u gradskom budžetu ostvareno je uplatom 1.146.000 KM iz Fonda solidarnosti Republike Srpske za troškove lokalne zajednice i komunalnih preduzeća u poplavama prošle godine.\nSofrenić naglašava da taj novac ide isključivo u gradski budžet za komunalna preduzeća koja su imala direktne troškove, a ne štete od poplava, za poslove poput izvoženja smeća, uginule stoke, za gorivo, hranu i smještaj, kao i za rad spasilačkih ekipa.\nOn kaže da je najveće povećanje prihoda u budžetu Bijeljine ostvareno od naplate renti i naknada za uređenje građevinskog zemljišta, jer je investitorima omogućeno plaćanje ovih obaveza u ratama tokom cijele budžetske godine.\n„Prihod od rente je u ovoj godini već pet miliona maraka, umjesto planirana dva miliona“, rekao je Sofrenić.\nPrema njegovim riječima, višak prihoda u gradskoj kasi rezultat je i konsolidacije budžeta na kojoj se insistiralo i koja traje od polovine prošle godine, kada je gradskom budžetu prijetio deficit od dva miliona maraka, uz već postojeći akumulirani deficit iz 2012. godine od 6,7 miliona maraka.\nSofrenić kaže da gradski budžet ima godišnje i dva miliona maraka više prihoda zbog primjene povoljnijeg koeficijenta za povrat PDV-a od jula prošle godine.\nOn dodaje da je na dobro punjenje budžeta povoljno uticalo i zadržavanje komunalne takse i poreza na nepokretnosti koji nisu ukinuti zbog poplava, nego je taj novac prikupljen i iznad plana.\nNacrt rebalansa budžeta Bijeljine razmatraće se na Skupštini grada 8. oktobra, a nakon provedene javne rasprave trebalo bi da bude usvojen do kraja oktobra.\nPrethodni POLICIJA PONOVO DEMANTOVALA GOVEDARICU – UVIĐAJ NIJE IZVRŠEN\nSljedeći SERIJA KOJA JE OSVOJILA SVIJET NA TV SLOBOMIR


U Novom Sadu održan okrugli sto o zapošljavanju osoba sa invaliditetom | (Vesti - 22.11.2017) Novi Sad\n22.11.2017 u 14:55h\nU Novom Sadu održan okrugli sto o zapošljavanju osoba sa invaliditetom\nPomoćnica gradonačelnika Novog Sada Ljiljana Кoković prisustvovala je okruglom stolu "Zapošljavanje osoba sa invaliditetom – podrška i prepreke" koji organizuje Unija poslodavaca Srbije.\nOkrugli sto je okupio predstavnike lokalne vlasti, Nacionalne službe za zapošljavanje, školstva, zdravstva, ustanova kulture, poslodavce, osobe sa invaliditetom i predstavnike nevladinih organizacija koji su ukazali na primere dobre prakse i probleme, koji podstiču ili onemogućavaju inkluziju osoba sa invaliditetom, uključujući zapošljavanje.\n- Grad Novi Sad nastoji da putem različitih mera poboljša položaj osoba sa invaliditetom, i one se realizuju kroz delovanja resornih uprava. Jedna od tih mera je i pozitivna diskriminacija koju praktikujemo kada je reč o aktivnoj politici zapošljavanja gde prednost dajemo teže zapošljivim kategorijama stanovništa u koju spadaju i osobe sa invaliditetom. Takođe, podstičemo i ličnim primerom pozivamo kompanije da sarađuju sa preduzećem "Des", u kojem preko 60 posto zaposlenih čine osobe sa invaliditetom. Nastojimo da primenjujemo standarde o pristupačnosti u svim oblastima, u što većoj meri. I dalje je, možda, najvažnije uklanjanje prepreka koje nisu materijalne prirode, odnosno prevazilaženje predrasuda i strahova proisteklih iz nedovoljnog poznavanja tematike. Osobe sa invaliditetom mogu da doprinesu društvu i to čine svakodnevno. Moramo obezbediti sistemsku podršku licima sa invaliditetom, a krajnji cilj je njihovo osamostaljivanje na najvišem nivou, od čega korist ima društvo u celini – rekla je Ljiljana Кoković.\nDirektorka za međunarodnu saradnju Unije poslodavaca Srbije Dejana Kuzmić je rekla da je okrugli sto organizovan u nameri da poboljša položaj osoba sa invaliditetom, posebno kad je reč o zapošljavanju.\n- Zapošljavanje predstavlja jedan od najbitnijih mehanizama kada je u pitanju uključivanje osoba sa invaliditetom u sve sfere društvenog života. Međutim, ne možemo se oslanjati samo na zapošljavanje i poslodavce, jer svaka osoba koja dolazi na tržište rada formira samu sebe kroz obrazovanje, kulturu, informisanje, kao i društvene mreže itd. Postavlja se takođe i pitanje fizičke dostupnosti, kako stići od jedne do druge tačke i da li postoji adekvatan prevoz za osobe sa invaliditetom. Inkluzija osoba sa invaliditetom je propisana raznim zakonskim propisima počevši od Ustava preko Zakona o zabrani diskriminacije osoba sa invaliditetom. Inkluziju čine ne samo oni koje treba ubaciti u sve sfere društvenog života, nego su u pitanju i oni koji ih uključuju u taj društveni život – rekla je Dejana Кuzmić i dodala da prema dosadašnjim iskustvima osoba sa invaliditetom, nažalost, većina stvari koja se proklamuje u teoriji nije ista i u praksi, te je apelovala da se poveća svest javnosti o pravima i položaju ove grupacije.\n25.02.2016. - Studentkinja s invaliditetom tvrdi: Uskraćeno mi je pravo na obrazovanje\nPovezane teme invalidi ljiljana koković okrugli sto osobe sa invaliditetom podsticaj za zapošljavanje zapošljavanje\npre 1676 dana i 12 sati\nImate poravo glasa o grupaciji


Počinje podjela regresiranog goriva za jesenju sjetvu - RTV-KD Kozarska Dubica\nPočinje podjela regresiranog goriva za jesenju sjetvu\nPodjela regresiranog goriva za jesenju sjetvu poljoprivrednicima koji ispunjavaju uslove za ovaj vid podsticaja na području Kozarske Dubice počeće sutra, potvrđeno je u opštinskom Odsjeku za poljoprivredu.\nŠef ovog Odsjeka Bobana Ćibić kaže da je u našoj opštini broj poljoprivrednih gazdinstava kojima je odobreno regresirano gorivo za jesenju sjetvu isti kao i u proljećnoj sjetvi.\nZa 801 poljoprivredno gazdinstvo odobreno je 116.101, 54 litara regresiranog goriva, kazala je Ćibićeva.\nOna je podsjetila da poljoprivredni proizvođači imaju pravo na regresirano gorivo po 60 odsto umanjenoj cijeni od prodajne, i to 20 litara po hektaru za površine koje su u zvaničnoj evidenciji upisane kao obradive katastarske kulture u 2017.godini .\nKako bi realizovali pravo na regresirano gorivo za jesenju sjetvu, ali i isplatu novčanih sredstava za podršku poljoprivrednoj proizvodnji u iznosu od 28 KM po hektaru, poljoprivrednici treba da se jave u kancelariju broj dva u zgradi opštine i popune formular, na osnovu kojeg će, uz kopiju lične karte, moći da preuzmu dizel-gorivo za jesenju sjetvu na nekoj od četiri benzinske pumpe , „Nestro“, „Nešković“ , „Ars“ i „Došlić“.\nTo mogu da učine od sutra , odnosno od 6.oktobra do 31.decembra ove godine,radnim danom u vremenu od 7 časova i 30 minuta do 15 časova.


BalkanMagazin :: Francuska uvodi porez za internet-gigante\nčetvrtak, 20. decembar 2018 14:18\nFrancuska će od Nove godine uvesti specijalni porez na prihode velikih internet firmi kao što su Gugl (Google) ili Fejsbuk (Facebook), saopštio je francusi ministar finansija Brino L Mer (Bruno Le Maire). Kako prenosi AFP, ova mera koja se odnosi i na Ejpl (Apple) i Amazon, "ubaciće" u državni budžet oko pola milijarde evra.\nMinistar je obznanio ovu meru nedelju dana pošto je predsednik Emanuel Makron (Emmanuel Macron) najavio, reagujući na veliki talas socijalnih protesta, seriju koraka koja će državnu blagajnu koštati oko deset milijardi evra. Mera, koja se odnosi na pomenute četiri firme, čija je skraćenica inicijala GAFA, trebalo bi da bude izglasana odmah posle Nove godine u parlamentu.\nFrancuska se, međutim, već duže vreme zalaže, zajedno s Nemačkom, za uvođenje u celoj Evropskoj uniji takozvanog digitalnog poreza. Prema zajedničkom predlogu ove dve vodeće zemlje Unije, ovaj posredni porez bi se ticao firmi s minimalnim profitom godišnje u svetu od 750 miliona evra, a u EU od 50 miliona evra. Procenjuje se da bi se taj porez odnosio na skoro 200 kompanija, među njima, naravno, i na skupinu GAFA. L Mer je napomenuo da Francuska neće zbog svog uvođenja specijalnog poreza za grupu GAFA nimalo smanjiti pritisak za uvođenje opšte-evropskog digitalnog poreza.\nPredlog za uvođenje opšte-evropskog poreza nije usvojen početkom ovog meseca zbog sporova oko toga da li će se porez odnositi samo na reklamu na internetu ili ina prihod od prodaje korisničkih podataka.\nOvim povodom predlagači ističu da "tradicionalne" fime plaćaju znatno veće poreze od internet firmi. Ove druge nemaju, uglavnom, sedište u Evropi ili, ukoliko ga imaju, onda je to u onim zemljama koje imaju povoljniji za njih poreski sistem.\nFrancuska se, posle paketa socijalnih mera koje je najavio predsednik Makron, smirujući nemire u zemlji, plaši od rasta budžetskog deficita koji bi mogao da pređe dogovoreni plafon za evro-zonu od tri posto bruto nacionalnog proizvoda (BNP). Porez za grupu GAFA, kao i evropski digitalni porez mogao bi da pomogne u rešavanju tog problema.


UDARNA VEST! Evropska komisija: Ukrajini dodeliti status kandidata – UDARNA VEST . rs\npetak, 17. juna, 2022 petak, 17. juna, 2022 1 min read UdarnaVest .rs\nEvropska komisija je u petak izdala mišljenje u kojem preporučuje da se Ukrajini dodeli status kandidata za članstvo u EU koji Kijev traži od 2014. godine.\n– Ukrajina je evropska država koja je dala dovoljno dokaza o svojoj privrženosti vrednostima na kojima se zasniva Evropska unija. Komisija, stoga, preporučuje da se Ukrajini dodeli status kandidata, uz razumevanje da preduzima niz konkretnih koraka – navodi se u preporuci Evropske komisije, prenosi Republika.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen istakla je potom da ova odluka otvara put liderima vlada EU da na samitu u Briselu sledećeg četvrtka i petka potpišu preporuku kojima bi Ukrajini i Moldaviji dali status zemlje kandidata za članstvo u EU.\n– Ukrajina je jasno pokazala svoju težnju i odlučnost da živi u skladu sa evropskim vrednostima i standardima – rekla je ona.\nEvropskakomisija, RatuUkrajini, ukrajina\nDrama na Adi: Žena preminula nakon reanimacije, nakon što su je izvadili iz vode


Česi danas i sutra na biralištima - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 8. oktobra 2021. 08:04\nStranka ANO prednjači u najnovijim anketama javnog mnjenja, ali se jaz poslednjih dana smanjio na samo nekoliko procentnih poena između te stranke i dve opozicione grupe koje su se obavezale da će zajedno raditi na Babišovom svrgavanju.\nBabiš je obećao da će nastaviti sa povećanjem plata i penzija u javnom sektoru, navodi Rojters, ocenjujući da njegove mere potrošnje predstavljaju odstupanje od tradicionalne češke fiskalne opreznosti.\nKoalicija desnog centra Zajedno i liberalna Piratska partija koja predvodi dvostranačku koaliciju Pirati-gradonačelnici, odbijaju sarađivati sa Babišom, zbog, kako kažu, neprihvatljivog sukoba interesa u kojem se nalazi kao osnivač "Agrofert" konzorcijuma za hranu, poljoprivredu, hemikalije i medije, a koji zapošljava više od 30.000 ljudi širom centralne Evrope.\nBabiš im poručuje da je ispunio sve zakonske obaveze kada je tu grupaciju 2017. godine preneo u novoosnovani poverenički fond pre nego što je postao premijer.\nRevizorski organi Evropske komisije su, međutim, utvrdili drugačije i prestali su sa isplatom razvojnih grantova toj grupi.\nBabiš se u nedelju suočio sa novim optužbama o korišćenju tajnih ofšor struktura za kupovinu nekretnina u Francuskoj pre nego što je ušao u politiku. On je međutim negirao takve optužbe.


PRIGREVČANI SE VRATILI NA POBEDNIČKI KOLOSEK, SAVLADAN ORK ZRENJANIN | Radioapatin\nPRIGREVČANI SE VRATILI NA POBEDNIČKI KOLOSEK, SAVLADAN ORK ZRENJANIN\nRukometni klub PIK Prigrevica je nakon neočekivanog poraza od ekipe Graničara u prošlom kolu, ovog vikenda na svom terenu, u okviru devetog kola Druge rukometne lige Vojvodina, dočekao ekipu ORK Zrenjanin.\nPrigrevčani su tokom cele utakmice bili bolji rival i na kraju zasluženo slavili rezultatom 41:31 (21:12). Igračem utakmice proglašen je golman domaćih Nikola Čović, dok je najbolji strelac u redovima domaćih bio Dušan Ćeran sa 7 pogodaka.\nPrigrevčani su se ovom pobedom vratili na pobednički kolosek, a sa osam ostvarenih pobeda uz jedan poraz drže lidersku poziciju na tabeli. U narednom kolu prigrevčani putuju u Žabalj gde će snage odmeriti sa ekipom ŽSK 1955.


Sistemi negativne progresije i zašto ih izbegavati? | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Sistemi za klađenje Sistemi negativne progresije i zašto ih izbegavati?\nSistemi negativne progresije i zašto ih izbegavati?\nKategorije: Sistemi za klađenje | Objavio: Sportske\nGotovo svaki sportski kladioničar je u jednom momentu svoje karijere imao nedoumicu vezano za pitanje da li koristi pravi kladioničarski sistem i da li postoji sistem koji mu može garantovati dobitak na duže staze. Uglavnom ova pitanje se javljaju pri lošim serijama, kada kladioničari izgube poverenje u svoje sisteme i merila po kojima biraju utakmice i postavljaju svoje betove. Tada se često okreću sistemima negativne progresije i prave grešku.\nNa internetu možete naći veliki broj artikala koji govore o takozvanim „sigurnim sistemima“ ili o sistemima koji su svojim izumiteljima doneli milione. Odmah da rešimo jednu vrlo bitnu stvar, koja će vam otkloniti mnoge dileme. Ne postoji siguran sistem koji je doneo milione svom izumitelju! Postoje bolji ili lošiji sistemi, ali i pored samog sistema, da bi bili profitabilni na duge staze morate posedovati znanje, odličan sistem ulaganja, respektabilnu banku, znanje i na posletku sreću.\nU ovom artiklu ćemo pričati o takozvanim sistemima negativne progresije, koji su vrlo zastupljeni od strane prevaranata na internetu koji prodaju svoje knjige i lakovernima ulivaju nadu da je moguće sagraditi dvorac od sportskog klađenja u kratkom vremenskom periodu. Ovi sistemi su najopasniji, iz prostog razloga što u svega nekoliko dana mogu učiniti da izgubite celokupni budžet koji ste predvideli za sportsko klađenje.\nŠta su Sistemi Negativne Progresije?\nPrvo i pre svega kako bi mogli da pričamo o sistemima negativne progresije, moramo objasniti šta termin „progresija“ znači. U svetu sportskog klađenja, progresija znači da će kladioničar nakon svakog izgubljenog beta povećavati progresivno svoju sledeću opkladu.\nKod sistema negativne progresije, cela teorija se vrti oko činjenice da je potrebno nakon izgubljene opklade progresivno podizati svoj ulog, sve dok ne pogodite opkladu. Naime, sistemi negativne progresije su u potpunosti suprotni od pozitivnih progresivnih sistema i smatra se da će kladioničar kad-tad uspeti da povrati svoj inicijalno izgubljeni ulog, te ponešto i zaradi. Kao što smo već napomenuli, ovi sistemi se među poštenim i iskusnim kladioničarima smatraju izuzetno opasnim, zbog činjenice da je koristeći ove sisteme moguće izgubiti celokupnu kladioničarsku banku u vrlo kratkom vremenskom periodu.\nNažalost ne postoji garancija da će i kada će kladiteljev gubitnički niz biti prekinut, te iz tog razloga se ovi sistemi smatraju vrlo riskantnim, iz prostog razloga što se baziraju isključivo na takozvanoj teoriji velikih brojeva, odnosno na pretpostavci da će se sreća u jednom momentu okrenuti na stranu kladioničara i da će on pogoditi svoju opkladu.\nNaravno, ovim mi ne tvrdimo da nije moguće ostvariti profit sistemom negativne progresije. Moguće je naravno, ali je rizik prevelik i postoji nekoliko faktora o kojima ćemo pričati u zaključku, a koji mogu u bitnome da utiču na mogućnost igrača da ostvari profit.\nPostoji nekoliko sistema negativne progresije i kasnije u članku ćemo se pozabaviti svakim od tih „najpoznatijih“ sistema, ali sigurno jedan od najpopularnijih je Martingale sistem, koj se bazira na dupliranju uloga svaki put kada se izgubi oklada. Naravno, Martingale nije jedini sistem negativne progresije koji se koristi u sportskom klađenju, postoje još Labouchere sistem, Fibonacci sistem i D’Alembert sistem.\nPopularni Sistemi Negativne Progresije\nSada ćemo se pozabaviti najpopularnijim sistemima negativne progresije za koje se tvrdi da zapravo donose profit (što ponavljamo nije u potpunosti tačno).\nDefinitivno jedan od najpopularnijih sistema negativne progresije je upravo Fibonacci sistem. Nije pretrano težak da se shvati i primeni i bazira se na matematičkoj sekvenci. Ova sekvenca je prvi put svetlost dana videla od strane Indijskih matematičara, a svoju popularnost je zadobila u XIII veku kada je Italijan Leonardo Pisano izdao knjigu pod nazivom „Knjiga Kalkulacija.“\nOvaj kladioničarski sistem je najčsešće korišćen u kazino igrama, pretežno u ruletu, gde se igraju igre koje vam daju mogućnost duple zarade, poput crveno-crno ili par-nepar. Ipak, ovaj sistem je moguće igrati i u sportskom klađenju, te je vrlo popularan kod igrača koji traže „laku i brzu zaradu.“\nPravilo ovog tipa igranja je da svaki put nakon izgubljene opklade povećavate svoj ulog srazmerno Fibonacci tablici (0, 1, 2, 3, 5, 8, 13, 21, 34, 55, 89, 144, 233, 377…). Dakle ukoliko je vaša prva opklada u visini od 10 Eura i gubitna je, onda sledeća treba da bude 20 Eura, pa 30 Eura, pa 50 Eura itd.\nUkoliko uspete da pogodite opkladu onda se vraćate dva koraka unazad i nastavljate. Dakle, ako ste pogodili opkladu sa 50 Eura, sledeća opklada bi trebala biti 20 Eura.\nKao što smo već napomenuli, na papiru to izgleda dobro, ali u stvarnosti ovaj sistem naprosto ne funkcioniše. Naš je savet da ga ne pokušavate ni iz šale, jer naprosto serije poraza znaju da budu dugačke i sa ovim sistemom ćete vrlo brzo ostati bez novca.\nOvo je jedan od najjednostavnijih sistema negativne progresije i vrlo je sličan Martingale sistemu. Kao i kod drugih sistema ovog tipa, potrebno je povećavati ulog nakon promašenog beta i smanjivati ulog nakon pogođenog.\nOvaj sistem je dobio ime po svom pronalazaču, franscuskom matematičaru Jean-Baptiste le Rond D’Alembert-u, koji je gle čuda bio strastveni kockar. On je smatrao da se šansa da novčic padne na glavu progresivno povećava ukoliko je u serijama nekoliko puta pao na pismo, što je naravno pogrešno.\nI ovaj sistem je nastao za kazino igru rulet, kao i prethodni sistem. Pravilo ovog sistema je da nakon svakog izgubljenog beta povećavate svoj ulog proporcionalno. Ako ste krenuli sa 5 Eura uloga, prvi sledeći ulog je 10 Eura, a nakon toga 15 Eura. Ukoliko pogodite opkladu, onda se vraćate korak unazad.\nNažalost, ni ovaj sistem ne funkcioniše na duge staze, iako kratkoročno može pokazati određene pozitivne strane. Naša preporuka je da izbegavate i ovaj sistem u širokom luku.\nOvaj sistem se smatra najkomplikovanijim sistemom negativne progresije. Ipak i pored toga ovaj sistem je jedan od najpopularnijih sistema trenutačno u svijetu kockanja. Teorija iz ovog sistema je da kladitelj može da se oporavi od nekoliko loših opklada sa manjim brojem pobedničkih opklada.\nSistem je napravio pasionirani rulet igrač pod imenom Henry Labouchere (1831 – 1912). Sistem je vrlo komplikovan i sastoji se u konstantnom računanju sledeće visine uloga.\nOno što se ne može poreći ovom sistemu je činjenica da možete ostvariti profit u kladionici, iako niste pogodili veliki broj oklada. Naime, može se desiti da promašite pet, a pogodite četiri opklade i da svakako budete u plusu. Ipak i kod ovog sistema, kao i kod svih sistema negativne progresije, postoji problem što u jednom momentu visine vašeg uloga postaje nerealna.\nJedan od najstarijih i najpoznatijih sistema negativne progresije, a takođe i jedan od najopasnijih sistema svakako. Sigurni smo da gotovo nema kockara i sportskog kladioničara koji u jednom trenutku svoje karijere nije probao makar na kratko da odigra ova sistem i uvideo koliko je opasan.\nKao i svi drugi sistem negativne progresije, ovaj sistem potiče iz kazina, tj. ruleta. Ideja je da se nakon svakog gubitnog beta ulog za sledeći bet duplira.\nOvaj sistem negativne progresije je jedan od najopasnijih, iz prostog razloga što se visina vašeg uloga vrtoglavo povećava nakon svakog izgubljenog beta. Sportski kladioničari koji su probali ovaj sistem, su ga prilagodili i igrali su na nerešen rezultat iz razloga što je kvota na nerešeno oko 3.00.\nIdeja je bila da se uzme jedna ekipa i da se prati kroz sezonu na konačan ishod nerešeno. Međutim, nakon bezbroj pokušaja, još niko nije uspeo na duži vremenski period da pobedi kladionicu sa ovim sistemom.\nNa primer, pred dve sezone u vrlo ofanzivnoj ligi kao što je Bolivia, ekipa Jorge Wilstermanna je imala 15 uzastopnih utakmica koje su se završavale sa 0-2 gola na utakmici. U ovoj sezoni trenutno ekipa Willem II u Holandskoj ligi nije odigrala nerešeno već 20 utakmica, Bayer Leverkuzen u Bundesligi nije odigrao 15 utakmica nerešeno, dok Real Madrid u Primeri nije odigrao 14 mečeva za redom nerešeno.\nMožete samo da pretpostavite koliki su gubici igrača koji su probali da prate jednu od ove tri ekipa na nerešen ishod!!!\nDrugi problem koji se može javiti kod ovih sistema je činjenica da imate dovoljno novca da ispratite sledeću sekvencu, ali da kladionica neće da prihvati vašu opkladu, jer prevazilazi maximalni iznos opklade. Na taj način, vi ste opet u gubitku.\nCilj ovog članka je bio prevashodno da se edukuju početnici u sportskom klađenju i da ne „nasednu“ na priče o lakoj zaradi i sigurnim sistemima. Ovih sistema ima još dosta, neki su bolji, a neki lošiji, međutim sistemi negativne progresije su najopasniji od svih, jer naprosto uništavaju kladioničarsku banku i svi redom su nastali na bazi netačnih pretpostavki.\nIz tog razloga naša preporuka je da izbegavate ove sisteme i ukoliko želite da igrate po sistemu probate neki manje riskantni.\nDNB (Draw No Bet) ili neodlučeno nema oklade\nIako se ovaj naslov čini previše komplicirano, vjerujte nam na riječ da se radi o…\nKoji je bolji sistem za klađenje – Flat sistem ili Unit sistem?\nNastavljamo u ovom članku da pišemo o nedoumicama vezano za sisteme uloga koje treba, ili…


Faktor | Rekonstrukcija Crnaje: "Tunel" u tunelu kojem prijeti klizište rješenje za saobraćaj, zastoji do 30 minuta\n17.11.2020. / 21:35\nRekonstrukcija tunela Crnaja vrijedna 12,8 miliona KM na magistralnoj cesti M-17, dionica Konjic – Jablanica, od velikog je značaja za kompletnu Federaciju Bosne i Hercegovine, zbog čega je danas održan sastanak kojem su prisustvovale sve zainteresovane strane.\n- Bio je prisutan premijer FBiH Fadil Novalić, ministar prometa i komunikacija Denis Lasić, predstavnici JP Ceste FBiH, izvođača radova Euroasfalta, kompanija Bingo, Konzum, lokalnih poslodavaca, prijevoznika… Zaključak ovog, moram naglasiti, ovog dobrog sastanka je da se rekonstrukcija tunela Crnaja mora raditi iz niza razloga, čak je spomenuto da bi se on zbog klizišta na tom terenu mogao i urušiti – kazao je za Faktor Adnan Smailbegović, predsjednik Udruženja poslodavaca FBiH.\nPrema njegovim riječima, insistiralo se na osiguranju neometanog odvijanja saobraćaja.\n- Kazano nam je da su u analizi došli do zaključka da bi druga cijev tunela bila skuplja od same rekonstrukcije te da bi eventualna obilaznica bila također skupa, uz napomenu da bi je mogla koristiti samo mala vozila. Zato nam je obećano da će zadržavanja u prolasku tunelom biti minimalno 15, a maksimalno 30 minuta. Ako zaista bude tako, bit ćemo zadovoljni – ističe naš sagovornik.\nNo, u Udruženju poslodavaca FBiH su pomalo skeptični.\n- Naša iskustva s kašnjenjem na radovima na Vranduku tjeraju nas na oprez. Kada se sanira neki mali most, čeka se po sat. Kazano nam je da će radovi koji bi trebali početi svaki dan trajati 16 mjeseci, s tim da bi tokom ljetne sezone, znači u junu, julu, augustu i seprembru bili obustavljeni – govori Smailbegović.\nKako je kazao Smailbegović, iz JP Ceste FBiH najavili su novu tehnologiju tokom radova na tunelu.\nVEZANI TEKST - Poslodavci zabrinuti: Počinju radovi na tunelu Crnaja, hoće li privreda trpjeti kao u slučaju Vranduka?\n- Objasnili su nam da bi napravili svojevrstan tunel u tunelu, tako da bi istovremeno tekao saobraćaj, a radnici i mašine bi bile u pogonu. Također, predviđeno je da u određenim fazama rekonstrukcije tokom noći tunel bude zatvoren najduže do pet sati.\nZaista cijenimo napore Vlade FBiH, JP Ceste FBiH, izvođača radova da privreda minimalno trpi zbog rekonstrukcije tunela. Mislimo da je to moguće uz maksimalno ozbiljan i posvećen rad svih uključenih u ovaj projekat. Imali smo sugestiju da u blizini tunela uvijek bude prisutna policijska patrola kako bi u slučaju potreba mogla intervenisati odmah. Također, treba se na dnevnoj bazi pratiti koliko će iznositi zastoji kako bi se moglo reagovati na poboljšanju – smatra Smailbegović.\ntunel CrnajaJP Ceste FBiHAdnan Smailbegović\nUskoro tematska sjednica Vlade FBiH o formiranju cijena električne energije


Horoskop od 10. maja do 28. septembra 2020. godine: retrogradni Saturn u Vodoliji donosi nam velike lekcije — Astrologija — Stranica 1 od 2 — Lovesensa.rs\nKoji ste znak u horoskopu Asteka: saznajte kakvu vam sudbinu predviđa drevna astrologijaU astečkoj astrologiji postoji 12 znakova - saznajte koji ste znak i otkrijte svoju sudbinu!\nSaturn se neće vratiti u Jarca još 28 godina, pa zaista želi da osigura da je ceo svoj psoao dobro obavio.\nGde ste trebali da pojačate i preuzmete odgovornost? Gde su va planete navodil da postavite granice ili da ih srušite?\nOdgovori na ova pitanja pokazaće vam Saturnov put i šta vam on može odneti, a koje npove lekcije i darove donosi u narednom periodu.\nSaturn nas podstiče da se osvrnemo unazad i pogledamo šta smo u svom životu uradili u prethodnih 6 meseci.


alkohol Архиве - Biznis i Finansije\n1. januara 2021. 0 komentar\nVakcina ili votka, pitanje je sad\nPonos Rusa što su među prvima napravili vakcinu protiv korone ovih dana zasenila je jedna njena nadaleko čuvena mana – preporuka da oni koji je primaju ne bi trebalo da konzumiraju alkohol.\nPredstavnici ruskog zdravstvenog sektora saopštili su da vakcina neće biti efikasna ukoliko se konzumira zajedno sa alkoholom.\nInače, vakcina pod imenom Sputnik V se prima dva puta u razmaku od tri nedelje. Međutim, nije preporučljivo piti alkohol dve nedelje pre i šest nedelja posle imunizacije, što se, bar u šalama, za Ruse smatra prilično dugačkim periodom.\nMožda ruska ljubav prema alkoholu piću jeste stereotip, ali reakcija javnosti na ovu vest pokazuje da u njemu ipak ima malo istine. Na društvenim mrežama i u medijima pojavilo se mnoštvo šaljivih komentara, poput onog da će Rusi morati da poste duže i od Isusa, da pola zemlje neće stvoriti imunitet uprkos vakcini, isl.\nIpak, prava istina je da je, kako saopštava Svetska zdravstvena organizacija, između 2003. i 2016. godine konzumacija votke u Rusiji smanjena za 43 odsto. Ako već nemaju cug kao nekad, Rusi će bar imati imunitet na koronu.\nDestilerije širom SAD preorijentisale su se na proizvodnju dezinfekcionih sredstava. Pojedine čak ustupaju ove proizvode besplatno, uprkos gubicima u proizvodnji.\nProizvođači alkoholnih pića sada se okreću proizvodnji dezinfikacionih sredstava, koristeći velike zalihe alkohola ili privremeno obustavljajući proizvodnju svojih pića.\nAmerička Kancelarija za oporezivanje i trgovinu alkoholom i duvanom je izuzela proizvođače alkoholnih pića iz obaveze da dobiju ovlašćenje koje je obično potrebno za proizvodnju sredstava za dezinfekciju ruku. Uprava za hranu i lekove, koja reguliše proizvodnju sredstava za sanitizaciju, saopštila je prošle nedelje da neće preduzimati mere protiv kompanija koje proizvode sredstva za dezinfekciju ruku na bazi alkohola.\nPored proizvođača viskija, votke i drugih žestog pića, proizvodnji sredstava za dezinfekciju ruku su se neočekivano pridružile i neke druge kompanije. U ovu akciju se uključila i Larouz (LaRose) koja proizvodi igračke, ali i bojice i lekove za decu.\nProizvođači pića kažu da imaju opremu, znanje i ljude za proizvodnju dezinfekcionih sredstava. Pojedine destilerije ustupaju ta sredstva neprofitnim organizacijama. Neke ih i same dele besplatno u zajednici u kojoj posluju, uprkos gubicima koje trpe u proizvodnji žestokih pića zbog zatvaranja restorana i kafića.\nPrva ispitivanja tržišta nagoveštavaju da tri četvrtine od oko 2.000 američkih kraft destilerija razmatra pravljenje sredstva za dezinfekciju ruku. Cilj je pomoći zdravstvenim radnicima, policiji i široj javnosti. Destilerije koje su se odlučile na takav korak slede uputstva Svetske zdravstvene organizacije. Ali, kako pišu američki mediji, sada se pojavio novi problem – nestašica plastičnih boca na tržištu za pakovanje sredstava za dezinfekciju, za kojima je takođe višetruko porasla potražnja.


Ministar Vulin: Stolićevo delo akt izdaje - 12.06.2021, Sputnik Srbija\nPripadniku Službe za borbu protiv organizovanog kriminala Božidaru Stoliću (1986), koji je uhapšen zbog sumnje da je počinio krivično delo zloupotreba službenog... 12.06.2021, Sputnik Srbija\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin istakao je da je Stolić pao na svim pitanjima poligrafskog ispitivanja i poručio da je on počinio akt izdaje i da će svi oni koji to učine proći isto kao i njihovi nalogodavci. Kako je naglasio, zahvaljujući njemu Radoje Zvicer, Veljko Belivuk i Marko Miljković dobijali su informacije, dok je Zvicera nastavio da obaveštava i nakon što je ova zloglasna, zločinačka organizacija Belivuk, Miljković konačno i definitivno pala. „Za novac je odavao informacije o svojim prijateljima, o ljudima sa kojima je radio, sa kojima se borio ili su barem oni verovali da im je saborac. Od kako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio rat protiv kriminala, nismo imali teži trenutak, a najteže je kada vidite da vas je čovek sa kojim ste delili hleb izdao i prodao za nešto novca“, naveo je ministar Vulin. Kako je precizirao, Stolić je pao na svim pitanjima na poligrafu - da je radio za novac, da je znao kome prosleđuje poruke i da je znao o kome prosleđuje poruke. „Izdao je kolege i prijatelje sa kojima radi, svoju porodicu. To nas nije omelo, niti će nas omesti u borbi protiv organizovanog kriminala. Nastavićemo još jače i istrajnije“, naglasio je Cmolić, istakavši da u toj borbi policija ima punu podršku ministra Vulina. Cmolić se zahvalio pripadnicima Službe za borbu protiv organizovanog kriminala na istrajnosti i poručio da će svi oni koji počine krivična dela kao Stolić završiti tamo gde i njihovi nalogodavci. „Svi oni koji su saradnici bilo kakvih kriminalaca, organizovanih kriminalnih grupa, biće sankcionisani“, istakao je Milić i dodao da je Srbija zemlja koja zna šta je demokratija, ali i kako se postupa sa izdajnicima, kojima među policajcima nikada neće biti mesta. Milić se zahvalio svim policijskim službenicima koji su se posvetili borbi protiv kriminala, a kriminalcima poručio da će njihovi saradnici i doušnici proći isto kao oni.Pročitajte još:\npritvor, kriminal, aleksandar vulin, vesti\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin istakao je da je Stolić pao na svim pitanjima poligrafskog ispitivanja i poručio da je on počinio akt izdaje i da će svi oni koji to učine proći isto kao i njihovi nalogodavci.\n„Svi mi koji smo se borili i koji se borimo protiv svih organizovanih kriminalnih grupa u našoj zemlji, što se tiče kapetana policije, zaposlenog u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala, Božidara Stolića mogli smo da budemo likvidirani, uništeni, i mi i naše porodice“, istakao je ministar Vulin.\nKako je naglasio, zahvaljujući njemu Radoje Zvicer, Veljko Belivuk i Marko Miljković dobijali su informacije, dok je Zvicera nastavio da obaveštava i nakon što je ova zloglasna, zločinačka organizacija Belivuk, Miljković konačno i definitivno pala.\n„Za novac je odavao informacije o svojim prijateljima, o ljudima sa kojima je radio, sa kojima se borio ili su barem oni verovali da im je saborac. Od kako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio rat protiv kriminala, nismo imali teži trenutak, a najteže je kada vidite da vas je čovek sa kojim ste delili hleb izdao i prodao za nešto novca“, naveo je ministar Vulin.\nKako je precizirao, Stolić je pao na svim pitanjima na poligrafu - da je radio za novac, da je znao kome prosleđuje poruke i da je znao o kome prosleđuje poruke.\n„Naša borba se neće završiti, svako ko je bio na bilo koji način povezan sa ovim zlikovcima, svako ko ne razume da se može biti samo policajac, a nikako kriminalac, svakog takvog ćemo pronaći i otkriti, i svako od njih će biti kažnjen baš onako kao i oni kojima je prodavao informacije o životima, glavama, porodicama svojih saboraca“, poručio je ministar Vulin.\nNačelnik Službe za borbu protiv organizovanog kriminala Ninosalav Cmolić istakao je da Stolićev akt nije samo krivično delo, već i čin izdaje.\n„Izdao je kolege i prijatelje sa kojima radi, svoju porodicu. To nas nije omelo, niti će nas omesti u borbi protiv organizovanog kriminala. Nastavićemo još jače i istrajnije“, naglasio je Cmolić, istakavši da u toj borbi policija ima punu podršku ministra Vulina.\nCmolić se zahvalio pripadnicima Službe za borbu protiv organizovanog kriminala na istrajnosti i poručio da će svi oni koji počine krivična dela kao Stolić završiti tamo gde i njihovi nalogodavci.\nNačelnik Policijske uprave za grad Beograd Veselin Milić naglasio je da su 99 odsto pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova pošteni i čestiti policajci i naglasio da je ono što je uradio Stolić sramota koju MUP nikada više neće dozvoliti.\n„Svi oni koji su saradnici bilo kakvih kriminalaca, organizovanih kriminalnih grupa, biće sankcionisani“, istakao je Milić i dodao da je Srbija zemlja koja zna šta je demokratija, ali i kako se postupa sa izdajnicima, kojima među policajcima nikada neće biti mesta.\nMilić se zahvalio svim policijskim službenicima koji su se posvetili borbi protiv kriminala, a kriminalcima poručio da će njihovi saradnici i doušnici proći isto kao oni.


Održana promocija CDa integralnog klavirskog opusa Vasilija Mokranjca | Fondacija Vasilije Mokranjac\nDecember 16, 2019 December 16, 2019 fondacijavasilijemokranjac.org\nU Kolarčevoj zadužbini, u utorak 10. decembra promovisan je dvostruki album klavirskih kompozicija Vasilija Mokranjca u izvedbi pijaniste Ratimira Martinovića, objavljen za jednu od vodećih svetskih izdavačkih kuća klavirske muzike – Grand Piano Production, koja je deo izdavačke kuće Naxos zadužena isključivo za klavirsku muziku.\nRatimir Martinović, Ana Marija Srejić, Sara Mandić\nPored pijaniste i univerzitetskog profesora Ratimira Martinovića, svoje utiske i zapažanja o klavirskom opusu Vasilija Mokranjca i prezentovanoj umetničkoj interpretaciji, ali i položaju domaće umetničke baštine, izneli su muzikolog, novinarka i muzički kritičar, Zorica Premate, muzikolog dr Ivana Medić, kompozitorova ćerka Aleksandra Mokranjac, kao i producentkinja Ana Marija Vilotić.\nAleksandra Mokranjac, Zorica Premate, Ivana Medić, Ratimir Martinović\n„Vasilije Mokranjac je u svom prvom stvaralačkom periodu progovarao upravo kroz klavir i to odmah na ekspertski način. S druge strane, taj njegov poslednji period je veoma zahtevan za pijanistu zato što treba da pravi muziku od minijaturnih napomena zapisanih u partituri koju mora da čita, i on istovremeno mora da održava tu užasno snažnu mentalnu tenziju“, naglašava muzikolog Zorica Premate.\nPromocija u Kolarčevoj zadužbini bila je povod i za razgovor o interpretaciji. „Na jednom nosaču zvuka, bez atmosfere, bez koncertnog naboja koji postoji, slušalac najpre bude fasciniran koliko je to zaista lepa muzika“, napominje Ivana Medić, muzikolog.\nOvim programom Fondacija nastavila je sa obeležavanjem 35 godina od upokojenja kompozitora i akademika SANU, Vasilija Mokranjca (1923-1984). U sklopu programa Fondacija će tokom decembra meseca relizovati i Klavirski resital Sanje Sodad u Beogradu i Novom Sadu. Ulaz na sve programe je slobodan, a isti se održavaju uz podršku Ministarstva kulture Republike Srbije, Sekretarijata za kulturu Grada Beograda i SOKOJ-a i uz partnersku saradnju Srpske akademije nauka i umetnosti, Radio televizije Srbije, Narodnog muzeja, Zadužbine Ilije M. Kolarca, Muzičke omladine Beograda, Kulturne stanice Svilara i drugih.\nPosted in Projekti i programi\n← Promocija CDa integralnog klavirskog opusa Vasilija Mokranjca\nKlavirski resital Sanje Sodad u Beogradu i Novom Sadu →


Sijarto: LJUBOMORNI SMO na odnose nekih zapadnih zemalja s Rusijom | SC Radar\nLjubomorni smo na tesne odnose koje zapadnoevropske zemlje neguju sa Rusijom, izjavio je šef mađarske diplomatije Peter Sijarto povodom kritika na račun Budimpešte zbog saradnje sa Moskvom i dodao da druge evorpske zemlje sa Rusijom “ispod žita” zaključuju ogromne poslove. Sijarto je kazao da se po ovom pitanju meri dvostrukim aršinima. Ocenio je i da Austrija ima jasno tešnje ekonomske kontakte sa Rusijom nego Mađarska.\n-Naravno prikriveno. Povremeno se kaže nešto kritički, ali ispod žita se zaključuju ogromni poslovi, naglasio je Sijarto.\nOn je podvukao i značaj investicija iz Azije po njegovu zemlju.\n-Otvaranje ka istoku je apsolutni uspeh, konstatovao je Sijarto navodeći da je prošle godine, na primer, Južna Koreja, postala glavni investitor godine u Mađarskoj i time pretekla Nemačku. Bilo nam je važno da visokotehnološke firme sa istoka barem i razmisle da investiraju u Mađarsku, objasnio je on.\nKritiku SAD i zapadne Evrope zbog tesnih ekonomskih kontakata Mađarske sa Kinom ocenio je licemernim. U Mađarskoj trenutno postoji 16 značajnih kineskih investicija, od kojih su 12 preduzete od nekadašnjih američkih i zapadnoevropskih kompanija koje su Kinezi kupili, podsetio je on.\n-Ako zapadnoevropske zemlje i SAD ne žele da Kina ekonomski predvodi onda ne bi trebalo svoja preduzeća da prodaju, poručuje Sijarto.\nKada je reč o politici prema migrantima podvukao je da Budimpešta smatra da očuvanje evropske hrišćanske kulture mora biti prioritet Evrope i zbog toga je potrebna zaštita, a tako i fizička, to jest obezbeđivanje granica. Pokušaji uspostavljanja zajedničke evropske politike migracije, prema njegovim rečima, su propali.\n-Ne može se nikome oduzeti pravo da sam odlučuje sa kojom nacijom želi da živi i koga želi da pušta u svoju zemlju, podvukao je Sijarto.