Legendarni violinista Gidon Kremer i orkestar Kremerata Baltika na Kolarcu – artkvart.rs\nLegendarni violinista Gidon Kremer i orkestar Kremerata Baltika na Kolarcu\nU okviru ciklusa Kolarac tvoj svet muzike violinista Gidon Kremer i orkestar Kremerata Baltika održaće koncert u četvrtak, 4. aprila od 20 časova u Velikoj dvorani Kolarčeve zadužbine.\nLegendarni violinsta Gidon Kremer, koncertmajstor, umetnički direktor i osnivač orkestra Kremerata Baltika, bez sumnje je izgradio i jednu od najnekonvencionalnijih karijera.\nKao sedmogodišnjak se upisao u Muzičku školu u rodnoj Rigi, prethodno učeći sa svojim ocem i dedom, takođe izvanrednim gudačima. U 16. je dobio prvu nacionalnu nagradu, dve godine kasnije je postao student slavnog Davida Ojstraha na Moskovskom konzervatorijumu, a u 20. je već bio nosilac niza prestižnih nagrada, među njima osvojenih i na konkursu „Kraljica Elizabeta” u Briselu (1967) i na Međunarodnom muzičkom takmičenju u Montrealu (1969). Usledile su i dve velike pobede na takmičenjima „Paganini” (1969) i „Čajkovski” (1970), da bi u narednih pet decenija Kremer razvio, učvrstio i zadržao visoku poziciju jednog od najoriginalnijih umetnika svoje generacije. Njegovo solističko koncertiranje i nastupi s najvećim orkestrima u Evropi i Severnoj Americi pod vođstvom mnogih od najpoznatijih svetskih dirigenata, poput Kenta Nagana, Kristijana Tilemana i Kristofa Ešenbaha, izazivali su i danas privlače podjednako divljenje kao i njegov neobično širok i veoma raznolik repertoar, koji se proteže u punom luku od klasicističkih i romantičarskih majstorskih violinskih ostvarenja do muzike vodećih autora 20. i 21. veka (Berg, Hence i Štokhauzen). Veliki umetnik se takođe bori za promociju mnogih značajnih dela aktuelnih ruskih i istočnoevropskih kompozitora od kojih su neka i njemu posvećena. Njegovo ime je blisko povezano sa stvaraocima kakvi su Šnitke, Pert, Kančeli, Gubajdulina, Silvestrov, Nono, Denisov, Rajman, Vasks, Adams, Niman, Glas, Desjatnjikov i Pjacola čije kompozicije interpretira načinom koji poštuje tradiciju, dajući tako punu životnost njihovoj svežini i originalnosti. Mnogi od preko 120 umetnikovih albuma poneli su najprestižnije međunarodne nagrade .\nUlaznice su u prodaji na biletarnici Kolarca 3.000, 3.500 i 4.000 dinara.\nGidon Kremer Kolarac orkestar Kremerata Baltika


Одржана 50-та седница паланачког Општинског већа | Радио Пожаревац\nOdržana 50-ta sednica palanačkog Opštinskog veća\nObjavio: Administrator | 2. april 2014.\nNa pedesetoj sednici Opštinskog veća Smederevske Palanke, kojom je predsedavao Radoslav Milojičić Kena, predsednik opštine, prve tačke dnevnog reda odnosile su se na utvrđivanje predloga Odluke o promeni Osnivačkog akta JKP „Palanka servis Smederevska Palanka“. Zbog veoma otežanog poslovanja ovog preduzeća, deo delatnosti preuzeće JKP „Parkovi, zelenilo i čistoća“, a deo delatnosti opštinska uprava. Odluka čiji je predlog danas usvojen podrazumeva preuzimanje opreme, sredstava i dokumentacije, na osnovu ugovora koji će biti sklopljen između ova dva preduzeća.\n- Verovatno će i deo radnika morati da pređe iz JKP „Palanka servis“ u JKP „Pijace, zelenilo i čistoća“. Direktorima smo dali rok da do sledećeg utorka urade sistematizacije. Sve to moraće da bude urađeno u skladu sa budžetom. Poslaćemo predloge ovih odluka odbornicima na usvajanje – izjavio je po završetku sednice, povodom prve dve tačke dnevnog reda, Radoslav Milojičić Kena.\nČlanovi Veća utvrdili su predlog za donošenje Odluke o izradi Strategije upravljanja rizicima, kao i predlog Programa održavanja dela komunalne infrastruktureza 2014. godinu:\n„Opozicija je kritikovala na skupštini u decembru nivo sredstava koji smo odredili za rad zimske službe. Deseti deo novca koji smo predvideli je utrošen, jer nije bilo snega, ali mi smo u decembru morali da postavimo gornju granicu, jer nismo znali kakva će biti zima. Šta da je zima bila katastrofalna? Ne možete da radite ukoliko nemate za to predviđena sredstva u budžetu. Naravno, pošto zimska služba ove zime nije radila punim kapacitetom, taj novac neće biti potrošen, tako da smo tu uštedeli određena finansijska sredstva“ – izjavio je predsednik opštine.\nČlanovi Veća razmatrali su i zahteve osnovnih škola „Olga Milošević“ i „Vuk Karadžić“, za preispitivanje cena iznošenja smeća. Ovim školama preduzeće „Por Verner i Veber“ ukinulo je popust u iznosu od 40 procenata, na koji po ugovoru imaju pravo, iako je plaćanje usluga iznošenja smeća poslednjih šest meseci redovno.\n„Oni su ukinuli olakšicu na koju imaju prava škole, Bolnica, Dom zdravlja. Poslednjih šest meseci mi redovno izmirujemo obaveze budžetskih korisnika prema „Por Verner Veberu“, i zato smo odlučili da Opštinsko veće preispita njihovu odluku da pomenutim korisnicima uskrate olakšicu u visini od 40 procenata. Oni su to promenili na svoju ruku, i naravno da mi na to nećemo pristati, već ćemo insistirati na onome što stoji u ugovoru“ – objasnio je predsednik Milojičić.\nDeo sednice bio je posvećen zahtevima građana, za dodelu finansijskih sredstava i pomoći.\nOpširniji izveštaj možete pročitati na zvaničnom sajtu Opštine Smederevska Palanka http://www.smederevskapalanka.rs/\n← Održan „Vinofest“ u Vršcu Autizam, tragedija dece 21. veka →\n17. avgust 2017., 09:39


Takmičenje Dalmatinaca vinara u Beogradu - Bizlife.rs\nTakmičenje Dalmatinaca vinara u Beogradu\n14:16 Beograd, 22.02.2012.\nPrvo ”Amatersko beogradsko vinarsko guvno” biće održano u subotu 25. februara u Muzeju vazduhoplovstva, a udruženje građana ”Ravni Kotari”, koje okuplja Dalmatince u Srbiji saopštilo je da je istekao rok za prikupljanje uzoraka vina za ocenjivanje na ovom humanitarnom takmičenju.\nTokom manifestacije posetiocima će se predstaviti Dalmatinci vinari koji proizvode vino u Srbiji, kao i oni koji ga proizvode u zavičaju, kao i brojni gosti iz drugih krajeva, rekao je Neven Jokić, predsednik Udruženja ”Ravni Kotari”. Najavljena su i stručna predavanja etnologa, vinara i somelijera, a posetioci će do 23 časa moći da uživaju u neograničenoj degustaciji vina i kulinarskim specijalitetima. Atmosferu će obogatiti i raznovrsan muzički i kulturno-umetnički program uz izvornu mušku pevačku grupu ”Pilipenda” i folklorne izvedbe više KUD-ova, kao i finale večeri uz rok bend ”Minđušari”. Biće upriličena i svečana inicijacija Vitezova vina, a biće proglašea najbolja vina i uručene plakete i nagrade.\n”Takmičenje je amatersko, ali sa profesionalnim pravilima i žirijem”, rekao je Alavanja i dodao da se nada da će pokazati kvalitet dalmatinskog vina i vinarstva, i opravdati humanitarni karakter, jer su sva prikupljena sredstva namenjena socijalno odgovornim projektima u zavičaju. Ovo je prva ovakva manifestacija, a organizatori se nadaju da će ispuniti očekivanja i postati tradicionalna.


Direktor IZJZ Dragan Vasiljević o TESTIRANJU na COVID-19 u Kragujevcu | InfoKG - Gradski portal - Kragujevac - Najnovije vesti\nInfo Foto: Arhiva - Printscreen/RTK\n12:00 | Utorak, 14 07 2020\nInstitut za javno zdravlje Kragujevac nikada nije prestajao sa testiranjem i do sada je u svojoj laboratoriji “Kraguj” uradio oko 3.000 PCR analiza na Korona virus, rekao je direktor ove ustanove Dragan Vasiljević. Dodao je i da je u toku servisiranje aparata, pa Institut trenutno vrši uzorkovanje, a briseve prosleđuje u Beograd. Vasiljević je najavio i da će kragujevački Institut uskoro dobiti novu opremu, pa će znatno brže i više uzoraka moći da se analizira.\nDirektor Institut za javno zdravlje Kragujevac, Dragan Vasiljević obratio se javnosti sa ciljem da objasni sve oko testiranja na Korona virus u ovoj ustanovi. Naglasivši da Institut nikada nije prestajao sa testiranjem.\n“Institut, pored ostalih aktivnosti vezanih za zdravlje ljudi, radi non stop testiranje, koje se sastoji od uzorkovanja i rada u laboratoriji. U početku smo radili samo uzorkovanje i uzorke transportovali u laboratorije u Beogradu. Кasnije smo pored uzorkovanja počeli da radimo i analiziranje u laboratoriji Instituta. Institut je do sada u svojoj laboratoriji "Кraguj" uradio oko 3.000 PCR analiza na korona virus. Istom opremom je pre analiza na korona virus, radio i veliki broj drugih uzoraka i analiza, vezanih za delatnost Instituta. Pošto se u Institutu ručno radi priprema uzoraka, posle određenog broja analiza, morate da radite servis aparata. Institut je blagovremeno pokrenuo redovno servisiranje, a u međuvremenu i dalje vršimo uzorkovanje i prosleđujemo briseve u laboratorije u Batajnici i Vatreno oko”, rekao je Vasiljević.\nNajavio je da će Institut za javno zdravlje uskoro dobiti novu opremu, čime će se povećati brzina i broj analiziranih uzoraka.\n“Uskoro bi trebalo da nam stigne aparat za automatsku robotizovanu ekstrakciju uzoraka, što će nam omogućiti mnogo lakši rad i obradu većeg broja uzoraka. Očekujemo da nam stigne i još jedan PCR aparat, što će u mnogome popraviti performanse laboratorije. Ovim ćemo, uz već postojeći aparat koji će uskoro biti servisiran, moći punom parom da nastavimo dalje analize u laboratoriji. Do tada uzorkujemo i šaljemo u Beograd. Veoma se radujemo novoj opremi kojom ćemo poboljšati performanse laboratorije i značajno doprineti analiziranju uzoraka kako po broju uzoraka tako i po brzini rada”, kaže Vasiljević.\nNaglašava i da Institut ima sasvim dovoljno podloga i briseva, od 300 do 370 na dnevnom nivou, što je, kako kaže, sasvim dovoljno za naš okrug. Dodaje i da po potrebi, mogu da dobiju i veći broj podloga i briseva ako se ukaže potreba za još većim testiranjem.\nVasiljević: Testove imamo, problem je nastao oko briseva 13:30


MCP: Pratićemo implementaciju mišljenja Komisije | PCNEN\nMCP: Pratićemo implementaciju mišljenja Komisije\nObjavljeno: 25.06.2019, 20:04h\nMitropolija crnogorsko-primorska (MCP) pratiće implementaciju mišljenja Venecijanske komsije u vezi sa Prijedlogom zakona o slobodi vjeroispovesti u Crnoj Gori i obratiće pažnju da ne dođe do bilo kakvih pokušaja zloupotrebe tog mišljenja, poručio je danas protojerej-stavrofor Velibor Džomić. Džomić, koji je i koordinator Pravnog saveta MCP, JE rekao u izjavi za TV Pink da predstoji veliki i ozbiljan zadatak da se mišljenje Venecijanske komisije u vezi sa pojedinostima implementira u taj predlog zakona. „Posvetićemo veliku pažnju tome da ne dođe do bilo kakvih pokušaja zloupotrebe onoga što je napisano u mišljenju Venecijanske komisije“, poručio je Džomić. Venecijanska komisija objavila je juče mišljenje u vezi sa Predlogom zakona o slobodi vjeroispovesti u Crnoj Gori, koje je, kako je saopšteno, Vlada Crne Gore doživjela kao veoma pozitivno, dok je Džomić poručio da je MCP bila u pravu i da se, prema tom mišljenju, crkvena imovina ne može preknjižavati na druge vlasnike, bez odluke suda.\nDžomić, koji je i koordinator Pravnog saveta MCP, JE rekao u izjavi za TV Pink da predstoji veliki i ozbiljan zadatak da se mišljenje Venecijanske komisije u vezi sa pojedinostima implementira u taj predlog zakona.\n„Posvetićemo veliku pažnju tome da ne dođe do bilo kakvih pokušaja zloupotrebe onoga što je napisano u mišljenju Venecijanske komisije“, poručio je Džomić.


Reina: "Moje najbolje tek dolazi" - Sportske.net\nReina: "Moje najbolje tek dolazi"\nGolman Liverpula ističe da njegove najbolje partije tek dolaze, s obzirom da je težak period na početku sezone iza njega.\nU poslednje vreme su kružile spekulacije o navodnom odlasku Rejne u Arsenal, ali su u klubu odbacili takvu mogućnost, ističući da je Španac prvo rešenje Brendana Rodžersa.\nTridesetogodišnjak je propustio sedam utakmica od početka sezone zbog povrede, a na golu ga je menjao Bred Džouns.\nŠpanac trenutno brani odlično, oporavio se od povreda, pa i ne čudi interesovanje velikog broja klubova. Sam Rejna ističe da se oseća odlično i da veruje da njegove najbolje partije tek predstoje.\n"Trenutno sam u odličnoj formi. Ranije tokom sezone sam bio ljut na sebe u par navrata. Međutim, krenuo sam od nule, puno treniram, osećam se lakše i spretnije i verujem da moje najbolje partije tek predstoje.\nLjudi kažu da su za golmana najbolje tridesete. Ja sam sada u tim godinama, tako da verujem da mi tek predstoji zlatno doba.“, ističe Španac.\nRejna je takođe pohvalio svoje saigrače zbog velikog unapređenja igre, pogotovo u defanzivi.\n"Igra u odbrani je mnogo bolja. Kao tim radimo na tome i napredak se vidi. Uvek sam govorio da se dobar tim formira prvo od kvalitetnih defanzivaca, a nakon toga idu napadači. U to verujem i dalje.", dodao je Rejna.\nLiverpul dočekuje na "Enfildu" Aston Vilu u narednom kolu. Meč se igra u nedelju sa početkom od 16:00h.


Odgovori UIO* na često postavljena pitanja - Capitalia\nOdgovori UIO* na često postavljena pitanja\nČesto postavljenja pitanja i Odgovori UIO\nTags: Odgovori UIO\n1. Poduzeće u svom softverskom sistemu izrađuje porezne fakture sa skeniranim potpisom ovlaštenog lica i skeniranim pečatom, te iste dostavlja kupcima. Međutim, određeni broj kupaca poduzeću vraća navedene fakture, zahtijevajući da iste budu originalno potpisane i ovjerene od strane ovlaštenog lica. Da li su navedene fakture, sa skeniranim potpisom i pečatom, ispravne sa stanovišta Zakona o porezu na dodatu vrijednost i Pravilnika o primjeni Zakona o porezu na dodatu vrijednost ?\n2. Da li je fizičko lice koje prodaje dobra iz svoje imovine, čiji iznos prelazi 50.000,00 KM, u obavezi da se registrira za porez na dodatu vrijednost kod Uprave za indirektno oporezivanje?\nMeđutim, ukoliko se radi o fizičkom licu – građaninu koje dobra iz svoje imovine prodaje jednokratno, a ne u okviru samostalnog obavljanja djelatnosti, isto nije dužno da se registrira kao obveznik poreza na dodatu vrijednost, bez obzira na iznos ostvaren prodajom.\n3. Poduzeće iz inostranstva je, u cilju istraživanja tržišta, osnovalo predstavništvo u Bosni i Hercegovini. Da li navedeno predstavništvo, s obzirom da ne vrši oporezivi promet, treba da se registrira kao obveznik poreza na dodatu vrijednost kod Uprave za indirektno oporezivanje ?\n*Uprava za indirektno oporezivanje Bosne i Hercegovine


eKapija | Tanja Žigić, direktorka Nestlé fabrike u Beogradu - Odgovornost kao ključ uspešnog i kvalitetnog poslovanja\nIzvor: eKapija | Utorak, 16.06.2020.| 15:57\nTanja Žigić, direktorka Nestlé fabrike u Beogradu - Odgovornost kao ključ uspešnog i kvalitetnog poslovanja\nTanja Žigić (Foto: Srđan Bosnić)\nKompanija Nestlé Adriatic S već 15 godina, veoma uspešno, posluje na srpskom tržištu. Najveći svetski proizvođač hrane i pića godinama je beležio zapažena dostignuća – od samih početaka, preko otvaranja fabrike u Surčinu, 2011. godine, pa sve do globalne pandemije virusa COVID-19. Upravo o tim dostignućima i odgovornosti prema zaposlenima, zajednici u kojoj posluje, ali i pre svega prema krajnjim konzumentima, pričali smo sa Tanjom Žigić, direktorkom Nestlé fabrike u Beogradu.\nKako ste uspeli da regulišete bezbednost radnika tokom pandemije?\n- Nestlé je sproveo brojne preventivne mere i radio naporno na tome da naši zaposleni, poslovni partneri i zajednice u kojima poslujemo budu bezbedni tokom trajanja koronavirusa. Pratili smo savete eksperata iz ove oblasti i sarađivali sa nadležnim organima u Srbiji kako bismo redukovali rizik od infekcije.\nTimski rad svih zaposlenih u fabrici, na čelu sa kriznim štabom, bio je ključan da se brzo prilagodimo novonastaloj situaciji i primenimo definisane mere zaštite.\nU našoj fabrici u Surčinu i pre pandemije su se primenjivale najstrože higijenske procedure, a koje su tokom vanrednog stanja pojačane. Poseban izazov je predstavljala nabavka svih zaštitnih i dezinfekcionih sredstava u periodu krize, ali smo uspeli da obezbedimo na vreme sva potrebna sredstva za naše zaposlene.\nPosebno smo ponosni na činjenicu da smo u takvim uslovima uspeli da odgovorimo povećanim zahtevima tržišta i omogućimo snabdevanje prehrambenim proizvodima iz našeg portfolija.\nOtkako je Nestlé fabrika u Surčinu otvorena pre devet godina, na koja dostignuća ste najviše ponosni?\n- Najviše sam ponosna na to što smo kao kompanija sa sedištem u Švajcarskoj, u Srbiju doneli brojne i kvalitetne proizvode, ali istovremeno očuvali i tradicionalni C brend.\nOd 2011, kada je fabrika u Surčinu postala deo Nestlé porodice, uloženo je više od 16 mil ERU u opremu, kapacitete i razvoj proizvoda. Nedavno proširenje kapaciteta fabrike u Surčinu sa dve nove proizvodne linije dovelo je do izvoza proizvoda u 40 zemalja sveta. Ukupno ulaganje kompanije u novu opremu iznosilo je 2,3 mil EUR, zahvaljujući čemu je došlo do povećanja proizvodnje za 25%, proširenja proizvodnog asortimana sa 100 novih artikala i otvaranja novih radnih mesta.\nDo kraja 2020. godine investiraćemo dodatnih 5 miliona švajcarskih franaka u modernizaciju opreme i proširenje proizvodnih kapaciteta za proizvodnju Thomy majoneza i soseva. Time ćemo omogućiti našim potrošačima dodatni izbor po pitanju formata i ukusa, a našim zaposlenima bolje uslove rada.\nOsim toga, naši uspesi u oblasti zaštite životne sredine su izuzetno značajni i nešto po čemu se izdvajamo, ne samo na lokalnom tržištu, već i u celom regionu. Strategija kompanije Nestlé u Srbiji doprinela je tome da u decembru 2019. godine postanemo "0 Waste to Landfill" kompanija, odnosno prva fabrika u Srbiji koja je ostvarila cilj nultog uticaja na životnu sredinu. To znači da nijedan gram otpada iz fabrike više neće završiti na deponijama, već će biti recikliran ili upotrebljen u druge svrhe.\nDo sada najveće ulaganje Nestlé-a u Srbiji u oblasti ekologije iznosi 1,2 mil EUR, i to za izgradnju savremenog postrojenja za preradu otpadnih voda, kojim smo opet eliminisali negativan uticaj na životnu sredinu.\nKao osoba na liderskoj poziciji najviše sam ponosna na profesionalni razvoj i napredak mog tima. Mašine možete postaviti bilo gde, ali ljudi su najveća vrednost našeg poslovanja.\nTokom tromesečne pandemije, Nestlé je pomagao i lokalnoj zajednici, tačnije najugroženijima. Možete li nam reći nešto više o donacijama?\n- U vreme krize pomoć i podrška ne smeju da imaju granice i bilo nam je zadovoljstvo što smo bili u prilici da doniramo 7 infuzionih pumpi Centru za anesteziologiju i reanimatologiju Kliničkog centra Srbije. U partnerstvu sa Republičkim fondom za zdravstveno osiguranje svoje proizvode donirali smo lekarima iz dečijih bolnica – Institutu za majku i dete, Univerzitetskoj dečjoj klinici u Tiršovoj, Bolnici za pedijatriju "Dr Olga Popović Dedijer" i Bolnici za dečje plućne bolesti i tuberkulozu pri KBC "Dr Dragiša Mišović". Brojni Nestlé proizvodi stigli su i u Gradski zavod za hitnu medicinsku pomoć, Institut za javno zdravlje "Milan Jovanović Batut", kao i u Institut za ortopedsko-hirurške bolesti "Banjica".\nTakođe, u saradnji sa Gradom Beogradom i Privrednom komorom Srbije, Nestlé je za penzionere i druge ugrožene grupe donirao više od 35 hiljada supa, kao i nekoliko hiljada drugih važnih proizvoda. Nestlé je bio pouzdan partner i zemljama u regionu i sa zadovoljstvom smo donirali naše proizvode Kliničkom centru Crne Gore i Institutu za javno zdravlje Severne Makedonije.\nNa ovaj način želeli smo da zahvalimo svim zaposlenima u bolnicama na njihovoj posvećenosti i požrtvovanosti, ali i da im poručimo da mogu da računaju na nas, kao na pouzdanog partnera i saigrača i u teškim vremenima. Osim toga, Nestlé kao kompanija se odrekla prava na državnu pomoć, a sve u svrhu preusmeravanja istih sredstava tamo gde je to potrebnije.\nCentar za anesteziologiju i reanimatologiju Kliničkog centra Srbije\nBolnica za pedijatriju Dr Olga Popović Dedijer\nBolnica za dečje plućne bolesti i tuberkulozu pri KBC Dr Dragiša Mišović


47. sjednica Vlade Unsko-sanskog kantona\n04.07.2019 - 19:52 by Administrator\nU Bihaću je danas zasjedala Vlada Unsko-sanskog kantona. Na 47. sjednici članovi Vlade, između ostalog, donijeli su Odluku o načinima i uslovima za raspodjelu sredstava iz budžeta Ministarstva za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša u Vladi USK.\nRiječ je o raspodjeli sredstava za projekte na temelju javnog poziva koji će objaviti Ministarstvo za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša u Vladi USK. Predmet javnog poziva biće prikupljanje projekta od gradova i općina USK, javnih preduzeća, ustanova i neprofitnih organizacija sa područja Unsko - sanskog kantona za finansiranje projekata iz iz oblasti prostornog uređenja, energetske efikasnosti i zaštite okoliša, kazao je Adnan Alagić, ministar za građenje, prostorno uređenje i zaštitu okoliša u Vladi USK.\nNa prijedlog Damira Omerdića, ministra obrazovanja, nauke, kulture i sporta Vlada USK usvojila je danas Odluku o o utvrđivanju kriterija, uslova i postupka za raspodjelu sradstava granta za mlade. Za projekte od značaja za mlade bit će, u 2019. godini, izdvojeno iz budžeta Ministarstva obrazovanja, nauke, kulture i sporta 100 000 KM, a projekti će se prikupljati temeljem javnog poziva kojeg će raspisati Ministarstvo.\nSredstva granta za mlade namijenjena su za finansiranje i sufinansiranje programa i projekata asocijacija i udruženja mladih koja su registrirana za obavljanje navedene djelatnosti i koji svoju aktivnost obavljaju na području Unsko-sanskog kantona.\nMUP-u USK danas je usmjerena donacija koju je Vlada Kantona Sarajevo uplatila kao pomoć u svrhu upravljanja migrantskom situacijom na području Unsko-sanskog kantona. Premijer USK Mustafa Ružnić uputio je zahvalu kolegama iz Vlade Kantona Sarajevo, na iskazanoj solidarnosti i ostvarenoj saradnji. Vlada Kantona Sarajevo najavila je i dodatnu pomoć Unsko-sanskom kantonu.\nNa današnjoj sjednici razmatran je i usvojen Strateški plan poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva za period 2019.- 2021., kojeg je prezentovao resorni ministar Sulejman Kulenović.\nRazvojna agencija USK, putem Ministarstva privrede, dostavila je prijedlog , a na današnjoj sjednici Vlada USK donijela je rješenje o imenovanju ekspertnog tima za izradu Strategije za razvoj poljoprivrede i ruralnih područja USK za period 2020.- 2029.godina.


Priznanje za najbolju žensku ulogu dobila je Una Lučić, a za najbolju mušku ulogu Kristijan Blečić\nFoto: FDU - Cetinje\nFakultet dramskih umjetnosti (FDU) Univerziteta Crne Gore i studenti studijskog programa "Gluma", u klasi profesora Branimira Popovića, nagrađeni su sa četiri priznanja na festivalu "Kestenburg" koji je održan u Banjaluci.\nNagradu "Zlatni kesten", za najbolju predstavu u cjelini, osvojio je FDU sa Cetinja za predstavu "U plamenu strasti", koju su i mediji ocijenili kao najbolju, pa je osvojila i nagradu "Glas Srpske". Nagrađeni su i studenti, za najbolju žensku ulogu Una Lučić i za najbolju mušku ulogu Kristijan Blečić.\n"Koristimo ovu priliku da studentima, saradnicima i profesorima sa studijskog programa 'Gluma' čestitamo na ovom velikom uspjehu, uz nadu i želju da će se uskoro sa istom predstavom i sličnim uspjesima vratiti i iz Novog Sada, sa festivala studentskog pozorišta koji organizuje Akademija umjetnosti Novi Sad", saopšteno je iz Dekanata FDU.\nPredsjednica žirija bila je Svetlana Bojković, a članovi: Maja Dodik, Branislav Nedić, Bojan Ćetković i Aleksandra Ćosić.\nGlumac Andrija Milošević, alumnista FDU Cetinje, dodijelio je nagrade i istakao da je „Kestenburg“ fantastičan, pozitivan i energičan festival, koji takav i mora biti, jer je riječ o studentima. On je dodao i da festivali poput ovog vraćaju nadu i studente tamo gdje oni pripadaju - na vrh.\n"Studenti treba da budu na vrhu, a mi treba da im pomažemo. Oni su ti koji su nove nade. Oduševljen sam i jedva čekam da upoznam nove klase, jer mi koji držimo pozorišta i radimo predstave moramo da se upoznajemo s mladim ljudima i da vidimo ko nam za šta treba. Sjajno je da na ovaj način vidimo mlade glumce, da se družimo sa njima i da ih uključimo u projekte što je još jedan aspekt koji je dobar na ovom festivalu", rekao je Milošević.\nU takmičarskom dijelu festivala, pored studenata FDU sa Cetinja, priliku da pokažu svoj talenat dobili su i studenti Akademije umjetnosti Univerziteta u Banjaluci i Fakulteta dramskih umjetnosti u Beogradu.\nDirektor festivala, Aleksandar Pejaković, zahvalio je ovogodišnjim učesnicima i najavio sljedeće izdanje festivala "Kestenburg" koje će 2023. godine biti održano na nekoliko lokacija.\nFakultet dramskih umjetostiFestival "Kestenburg"Una LučićKristijan BlečićFDU Cetinje


“Roditelji treba da se pridržavaju pravila: pola sata gledanja u ekran – sat vremena u park ili na igralište, a sat vremena gledanja u ekran – dva sata u park.”\nDa li je loše to što mame i tate, obično kad ne znaju kako da izađu na kraj s njima, detetu puštaju pesmice na Jutjubu – i dok jede, i dok se sprema za spavanje, u svakoj prilici kad bi da olakšaju sebi? O tome smo razgovarali sa dr Rankom Rajovićem, osnivačem Mense u Srbiji.\n“Uvek je bolje pribegavati starim oprobanim metodama koje, istina, jesu malo napornije za roditelje. Bolje je da roditelji pričaju detetu priču pre spavanja ili čitaju neku slikovnicu. Takođe, dete mora da ima dovoljno motoričkih aktivnosti, da se umori, pa će lakše zaspati, a imaće i bolji apetit.”\nRajović: Nisam protiv novih tehnologija, ali u mojoj porodici poštujemo jedno pravilo\nDr Ranko Rajović o razvojnim poremećajima: Deca danas ne umeju da uhvate loptu!\nRanko Rajović: Učenjem napamet, dete ulazi u stres\nRanko Rajović: Roditelji probudite se, greške se teško popravljaju\nTagovi :deca i mobilni telefoni, Dr Ranko Rajović, ekrani, Jutjub, pesmice, tableti\nBolest “mobilnih prstiju”: Deci u Srbiji se krive palčevi


Otkrijte bolji način za zadovoljavanje potreba moderne radne snage\nYou are at:Home»Tematska izdanja»Rad od kuće»Otkrijte bolji način za zadovoljavanje potreba moderne radne snage\nNačin na koji radimo se menja. Današnja radna snaga koja radi na daljinu više ne posmatra posao kao mesto gde ljudi odlaze, već kao nešto što rade. Sada više nego ikad, zaposlenima je potreban pouzdan način da rade sa bilo kog mesta – na bilo kom uređaju, u bilo koje vreme, što znači da je vreme da tradicionalno radno mesto ustukne pred mnogo modernijim radnim prostorom. Usvajanjem modela „digitalnog radnog mesta“ gde bilo – onog koje nije vezano ni za jedan geografski prostor, mrežu ili skup uređaja – mogu se desiti neverovatne stvari. To je način digitalne transformacije koji brzo dovodi do vrhunskog korisničkog iskustva, povećanog angažovanja zaposlenih i veće produktivnosti. Citrix digital workspaces rešenja dizajnirana su upravo da bi pomogla preduzećima da to postignu, a prisustvo ovog vendora na našem tržištu omogućeno je zahvaljujući partnerstvu sa kompanijom Ingram Micro.\nCitrixova rešenja za digitalni radni prostor omogućavaju kompanijama da bezbedno isporučuje aplikacije i podatke koji su potrebni ljudima da bi bili što produktivniji – bez obzira gde oni rade ili koje uređaje koriste.\nOd fizičkog radnog mesta do rešenja digitalnog radnog prostora\nKada je reč o zadovoljavanju potreba moderne radne snage, ulog je mnogo veći od jednostavnog isporučivanja aplikacija i podataka. Pravo rešenje za digitalni radni prostor takođe će osloboditi inovacije i angažovanje. Radi se manje o pružanju izbora za radnike na daljinu ili distribuirane timove, a više o obezbeđivanju da zaposleni imaju sve što im je potrebno za najbolje obavljanje posla iz dana u dan – bez obzira na lokaciju, uređaj ili mrežu.\nZato su Citrixova rešenja za radni prostor dizajnirana da pruže slobodu i fleksibilnost koje su kompanijama potrebne za pametniji način rada…


Aerodrom korisnici zainteresovani za upoznavanja dejt, Chat Upoznavanje\nAerodrom Korisnici Zainteresovani Za Upoznavanja Dejt\nTražite li partnera? Prelistajte nove korisnike u nastavku i možda nađete svog idealnog partnera. Pošaljite poruku i organizujte druženje ove nedelje. Naša zajednica ima mnogo članova koji čekaju da se upoznaju sa osobom kao što ste Vi! Registrujte svoj potpuno besplatan nalog ovde\nOvde sam radi druzenja i upoznavanja\nTrazim devojku otvorenog tipa spremnu za sve varijante! :*\nAerodrom Lezbejka žene


Moderne dečije duboke patika, klasičnog "All Star" dizajna, namenjena svakodnevnoj upotrebi. Gornji deo patike je izrađen od izdržljivog platna, što dozvoljava nozi da diše i obezbeđuje prijatan osećaj prilikom celodnevnog nošenja. Đon je izrađen od\nModerne dečije duboke patika, klasičnog "All Star" dizajna, namenjena svakodnevnoj upotrebi. Gornji deo patike je izrađen od izdržljivog platna, što dozvoljava nozi da diše i obezbeđuje prijatan osećaj prilikom celodnevnog nošenja. Đon je izrađen od fine mekane gume koja obezbeđuje odličnu udobnost. Gazeći deo đona je izrađen od izdržljive gume otporne na habanje, koja na sebi ima žljebove koji obezbeđuju odlično prijanjanje na podlogu uz izuzetnu fleksibilnost.


Na zadovoljstvo mještana, u Generalskom Stolu završilo uređenje novog igrališta s gumiranom podlogom — KAportal.hr\nNa zadovoljstvo mještana, u Generalskom Stolu završilo uređenje novog igrališta s gumiranom podlogom\nSvi ljubitelji sporta i rekreacije, a ponajviše školska djeca uživat će u novouređenom sportskom igralištu nedaleko osnovne škole u Generalskom Stolu. Riječ je o multifunkcionalnom igralištu koje ima kvalitetnu gumiranu podlogu. Uređenje igrališta započelo je prošle godine, a nedavno je stavljen i zadnji pečat iscrtavanjem linija.\nIgralište u Generalskom Stolu je poprimilo konačan izgled iscrtavanjem linija za nogomet i košarku na novoj gumiranoj podlozi. Sve je spremno za korištenje te očekujem gužvu na njemu čim bude malo toplije vrijeme, rekao nam je načelnik općine Alen Halar.\nUređenje igrališta je investicija vrijedna oko 300 tisuća kuna, a zajednički su je financirali Ministarstvo regionalnog razvoja i općina Generalski Stol.


Siniša Mali: Uskoro više neće biti divljih taksista na beogradskom aerodromu | Mondo Portal\nOdzvonilo divljacima na aerodromu:Od 100 ostalo 10\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio da uskoro više neće biti "divljih" taksista na beogradskom aerodromu. Mali poručio "divljacima": Aerodrom nije vaš.\n11.02.2015. | 15:39 5\nMali je naveo da je u poslednja dva meseca broj "divljih" taksita na aerodromu "Nikola Tesla" smanjen sa oko 100 na destak.\nOn je najavio dalje mere kako bi taj problem u potpunosti bio rešen.\nDivlji taksisti komunalce smestili u Urgentni\nDivljaci "deru" vernike: Do Ostroga 25 evra!\nU Beogradu zajedničkim snagama na divlje taksiste\nGradonačelnik je, posle obilaska Beogradskog aerodroma "Nikola Tesla" gde je razgovarao sa dežurnim komunalnim policajcima, rekao da je uveren da u sledećih nekoliko meseci divljih taksista na aerodromu uopšte neće biti.\n"Divljih taksista u sledećih nekoliko nedelja ili meseci sigurno više neće biti i ovo će biti mnogo sigurnije mesto za goste Beograda i Beograđane koji dolaze u grad", rekao je Mali.\nMali je najavio da će izmenama Zakona o komunalnoj policiji komunalni policajci moći da privedu kod sudije za prekršaje lice koje uhvate u nelegalnoj vožnji.\n"Izmene Zakona o komunalnoj policiji doprineće njenoj većoj efikasnosti. Želimo veći broj komunalnih policajaca na ulicama i na aerodromu", rekao je Mali i dodao da se na aerodromu uvek nalazi više od 10 komunalnih policajaca.\nGradonačelnik je dodao da je u odnosu na njegovu poslednju posetu aerodromu pre dva meseca mnogo urađeno u borbi protiv divljih taksista.\nMali im je poručio "da aerodrom nije njihov, već da pripada svim građanima Beograda i Srbije i njihovim gostima", pa stoga nadležni neće dozvoliti da njihova prva ili poslednja impresija o Beogradu "bude loša i vezana za prevare divljih taksista".\nPrema njegovim rečima, neki od divljih taksista imaju i po više od 50 prekršajnih prijava, pa će se raditi na tome da te prijave budu procesuirane na pravi način, a oni koji naprave prekršaj kaženjeni.\nNa pitanje da li bi izmenama navedenog zakona komunalna policija mogla da oduzima vozila divljim taksistima, Mali je rekao da se to radi u koordinaciji sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i nadležnim inspekcijama.\nGradonačelnik je obećao da se, iako je dosta urađeno u borbi protiv divljih taksista na aerodromu, neće na tome stati što je i pokazano u prethodna dva meseca.


Dr Radoš Đinović, rekonstruktivni hirurg iz Beograda. 063/687-460\nOpšta i rekonstruktivna hirurgija\nDr Radoš Đinović je rekonstruktivni hirurg iz Beograda. Osnovne studije završio je na Medicinskom fakultetu u Beogradu, a 2003. nostrifikovao je diplomu u Americi. Bio je asistent i saradnik akademika prof. dr Save Perovića, našeg najvećeg stručnjaka iz oblasti rekonstruktivne urogenitalne hirurgije. Dr Đinović danas je predsednik međunarodno prihvaćenog centra Fondacije Sava Perović. Angažovan je i u privatnoj praksi.\nBavi se prvenstveno operativnim lečenjem svih vrsta urođenih anomalija urogenitalnog trakta:\ninterseksualitet kod dece\nanomalije bubrega i mokraćnih kanala\nPored toga, operativno leči još i erektilnu disfunkciju (ugradnjom penilne proteze) i inkontinenciju kod žena i muškaraca.\nDr Radoš Đinović usavršavao se u Italiji i Nemačkoj, a danas je i instruktor na nekoliko kurseva urogenitalne rekonstruktivne hirurgije u Italiji. Član je nekoliko istaknutih udruženja lekara i urologa u Evropi, i predsednik sekcije za urogenitalnu hirurgiju Evropske Asocijacije Urologa. Ima objavljene brojne naučne radove u prestižnim medicinskim časopisima.\nFondacija Sava Perović\nEvropska asocijacija urologa (EUA)\nPredsednik sekcije za urogenitalnu hirurgiju.\nEvropsko udruženje urogenitanih rekonstruktivnih hirurga (ESGURS)\nEvropsko udruženje androgenih urologa (ESAU)\nEvropsko udruženje dečjih urologa (ESPU)\nZakažite pregled kod Dr Radoš Đinović


Javno preduzeće Elektromreže Srbije: Trafostanica Valač je i dalje u našem sastavu! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tJavno preduzeće Elektromreže Srbije: Trafostanica Valač je i dalje u našem sastavu!\nJavno preduzeće Elektromreže Srbije: Trafostanica Valač je i dalje u našem sastavu!\n„EMS ne predaje svoju trafostanicu, zaposleni koji su raspoređeni na radno mestu u TS Valač na svojim su radnim mestima i nikakvu opremu nisu iznosili niti je trafostanica ispražnjena“, navodi se u saopštenju EMS-a.\nHoti i Rama objavili da je Kosovo i Metohija energetski nezavisno od Srbije!\nJavno preduzeće Elektromreže Srbije danas je saopštilo da je trafostanica „Valač“ na severu Kosova i dalje u njegovom sastavu i da su netačne informacije da su zaposleni tokom vikenda praznili tu stanicu.\nDodaje se da „EMS ne želi da se upušta u političke izjave koje pojedinci daju, a pojedini mediji prenose“.\n„Apelujemo na celokupnu javnost da ne naseda na netačne informacije i unosi nemir, pre svega među zaposlene u našoj kompaniji, ali i na sve ljude koji žive na Kosovu i Metohiji i celokupnu javnost“, ističe se u saopštenju EMS-a.\nOperator sistema transmisije i tržišta električnom energijom Kosova (KOSTT) od danas funkcioniše samostalno od EMS, u skladu sa sporazumom sa Evropskom mrežom operatora prenosnog sistema (ENTSO).\nAvdulah Hoti presrećan: Energetska nezavisnost – uspeh Kosova!


Donirali računare đacima i studentima – Sandžaklija\nDelegacija Evropske unije (EU) u Crnoj Gori donirala je 30 računara đacima i studentima iz socijalno ugroženih porodica u Rožajama i Beranama.\nŠefica Delegacije EU, Oana Kristina Popa, boravila je danas u Rožajama i Beranama, u okviru svoje prve radne posjete sjeveru Crne Gore.\nPopa je, u razgovoru sa korisnicima projekata koje EU finansira u tim opštinama, kazala da su svjesni izazova sa kojima se lokalne zajednice suočavaju.\n“Drago mi je da EU pomaže u ovom regionu na puno načina. Nastavićemo da podržavamo projekte na sjeveru Crne Gore i doprinosimo ravnomjernijem regionalnom razvoju zemlje”, poručila je Popa.Popa je u Beranama obišla stambene objekte izgrađene u okviru Regionalnog stambenog projekta, u koji je EU uložila 3,5 miliona EU.\nZahvaljujući tom projektu, podsjećaju iz Delegacije EU, u Beranama su izgrađene četiri stambene zgrade za raseljena lica koja su prethodno godinama živjela u teškim uslovima.\nPopa je u Rožajama razgovarala sa korisnicima prekograničnog projekta “Zanatlija”, putem kojeg je EU pomogla rožajskim zanatlijama da steknu nove vještine i unaprijede plasman svojih proizvoda na tržištu.\nIz Delegacije EU su ukazali da Unija trenutno ulaže oko pet miliona EUR u različite projekte prekogranične saradnje u kojima učestvuju korisnici iz Rožaja i Berana.\nPrema njihovim riječima, tavi projekti pružaju podršku lokalnim zajednicama u brojnim oblastima, uključujući zaštitu zdravlja i životne sredine, razvoj kulture, turizma, poljoprivrede, preduzetništva i samozapošljavanja, kao i upravljanje vanrednim situacijama, i razmjenu mladih.\n“Drago mi je da sam ovdje i da sam se uvjerila da EU sarađuje sa partnerima u svim djelovima zemlje, kako bi se unaprijedio kvalitet života ljudi i dao doprinos pozitivnim promjenama u zajednicama širom Crne Gore”, zaključila je Popa.


Biciklizam 20:58 24/07/2010 Srbija Sport\nŠpanski biciklista i član Astane Alberto Kontador pobednik je 97. po redu, najprestižnije trke na svetu, Tur d'Fransa\nBiciklista Astane pred poslednju, revijalnu etapu, koja će u nedelju biti vožena od Lonžamoa do Pariza, na današnjoj vožnji na hronometar napravio je 31 sekundu prednosti u odnosu na jedinog konkurenta Lukserburžanina Endija Šleka iz tima Sakso Bank.\nKontadoru u vožnji na hronometar (52km), ne samo da je sačuvao osam sekundi prednosti nad Šlekom, već je i uvećao i tako pokazao svoj kvalitet i snagu na najtežoj trci na svetu.\nŠpanac će u nedelju, u poslednjoj etapi odvozati svoj bicikl do Jelisejskih polja u glavnom gradu Francuske, gde će se okititi trećom titulom na najprestižnojoj trci na svetu. Španac je prethodno trijumfovao na "Turu" 2007. i prošle godine.\nTrijumf na pretposlednjoj etapi, od Bordoa do Poiljaka (102,5km) ostvario je olimpijski i svetski šampion u toj disciplini Fabijan Kanćelara iz Švajcarske. Vozac Sakso Banka je pobedio u vremenu od 1:00.56 sata, s prednošću od 17 sekundi u odnosu na Tonija Martina iz HTC Kolumbije, dok je treće mesto osvojio još jedan biciklista te ekipe Bert Grabš.\nRezultati 19. etape 97. "Tura":\n1. Fabijan Kanćelara (ESP) Sakso Bank 1:00:56\n2. Toni Martin (GER) HTC Kolumbija + 0:17\n3. Bert Grabš (GER) HTC Kolumbija + 1:48\n4. Ignatas Konovalovas (LTV) Servelo + 2:34\n5. Dejvid Zabriski (SAD) Garmin + 3:00\n6. Kos Merenhot (NED) Rabobank + 3:03\n7. Vasili Kirjienka (BLR) Kes d’Eparnj + 3:10\n8. Marten Tjalingi (NED) Rabobank + 3:21\n9. Bredli Vigins (GBR) Skaj + 3:33\n10. Džerejnt Tomas (GBR) Skaj + 3:38...\n1. Alberto Kontador (ESP) Astana 89:16:27\n2. Endi Šlek (LUX) Sakso Bank + 0:39\n3. Denis Menjšov (RUS) Rabobank + 2:01\n4. Samjuel Sančes (ESP) Euskaltel-Euskadi + 3:40\n5. Jirgen Van Den Bruk (BEL) Omega Farma-Loto + 6:54...\nSrbija Sport - 20:58 24/07/2010


OTVORENA MODERNA CARINSKA LABORATORIJA U RAMIĆIMA | SRNA\nOTVORENA MODERNA CARINSKA LABORATORIJA U RAMIĆIMA\nBANjALUKA, 10. JUNA /SRNA/ - U banjalučkom naselju Ramići danas je otvorena nova moderna carinska laboratorija Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/, čije je opremanje finansirano iz IPA sredstava sa više od 400.000 evra.\nLaboratoriju su, svečanim presijecanjem vrpce, otvorili direktor UIO BiH Miro Džakula i šef Delegacije EU u BiH Lars-Gunar Vigemark.\n"Planovi Uprave u vezi sa laboratorijom su veliki, planiramo da je uvedemo u `ISO standard 17025`, što znači da će biti sertifikovana za uzimanje uzoraka, a da referentna laboratorija bude neka od carinskih laboratorija iz zemalja EU da se na još veći nivo podigne ozbiljnost kada je riječ o carinskom tarifiranju robe i samim time da se spriječe sve moguće zloupotrebe", naveo je Džakula.\n"Bez pomoći Evropske komisije finansiranjem različitih projekata ključne institucije za fiskalnu stabilnost BiH naši rezultati bili bi slabiji i razvoj bi bio usporeniji. Danas je Uprava ključna institucija za fiskalnu stabilnost svih nivoa vlasti u BiH i Evropska komisija je to prepoznala", poručio je Džakula i istakao da je za pet mjeseci ove godine prikupljeno 265 miliona KM više sredstava nego rekordne 2018. godine.\n"Ovo je važan iskorak u procesu evropskih integracija i nešto što je korisno za sve građane", dodao je Vigemark.\n"U tom smislu važno je da BiH nastavi usklađivanje sa carinskim propisima", dodao je Vigemark.


SAD traže 10 milijardi dolara od Sitigrupa zbog hipoteka\n14.06.2014. / 15:01\nNJUJORK, Američko Ministarstvo pravde zatražilo je od banke Sitigrup 10 milijardi dolara na ime poravnanja oko tvrdnji da je banka obmanjivala investitore kojima je prodavala rizične hipotekarne obveznice uoči izbijanja finansijske krize iz 2008, navodi Blumberg njuz.\nAmerički tužioci prekinuli su pregovore sa Sitijem i spremaju tužbu protiv banke nakon što je ona ponudila manje od četiri milijarde dolara na ime poravnanja, prenosi agencija Frans pres.\nBrojne velike banke već su dogovorile poravnanja vrijedna više milijardi dolara sa vlastima takođe zbog prodaje rizičnih hipotekarnih obveznica uoči izbijanja krize. Vašington optužuje finansijske gigante da su obmanjivali klijente tvrdeći da investicioni instrumenti nisu rizični iako su bili povezani sa hipotekama za koje se znalo da nose ogromne rizike da će ih biti nemoguće otplatiti.\nBanka “JP Morgan Čejs” je u novembru pristala da plati 13 milijardi dolara na ime poravnanja sa Ministarstvom pravde. Banka Amerike je, prema pisanju američkih medija, takođe u pregovorima sa ministarstvom na temu poravnanja vrijednog 12 ili više milijardi dolara. Tanjug\nTagovi: bankedolarihipotekesitigrupsjedinjene americke drzave


Gosti iz regiona u poseti Peštanu - Peštan\nGosti iz regiona u poseti Peštanu\nOvog proleća Peštan je posebno atraktivan posetiocima iz regiona, pa smo tako bili u prilici da u poslednjih nekoliko dana ugostimo čak dve kompanije iz Splita, ali i inženjere i projektante iz Bosne i Hercegovine.\nUnapređenja proizvodnih procesa kao i proširenja asortimana koja su usledila u prethodnih par godina, dodatno povećavaju atraktivnost poseta pa i saradnici koji su se sa nama družili pre pandemijskih okolnosti su u mogućnosti da primete novine u obilasku kompanije.\nPREDSTAVNICI HRVATSKE KOMPANIJE „TROMONT“\nPredstavnici prve kompanije iz Splita, jesu bili predstavnici kompanije „Tromont“ koja se bavi projektovanjem, izgradnjom objekata, ali i izvođenjenjem termotehničkih, hidro i elektro instalacija, a u poseti su nam bila 4 predstavnika. Ova poseta je od velikog značaja za razvoj tržišta i budućih projekata u Hrvatskoj.\nDruga poseta bila je poseta kompanije „Brodomerkur“, takođe iz Splita. ,,Brodomerkur“ je trgovačko preduzeće za promet građevinskim materijalom, specijalizovano za prodaju i distribuciju industrijskih proizvoda, tehničke robe i robe široke potrošnje. „Brodomerkur“ je ovlašćeni zastupnik kompanije Peštan od 2020. godine, a u ovoj poseti, bilo je 11 predstavnika.\nINŽENJERI IZ BOSNE I HERCEGOVINE\nTokom prošle nedelje u poseti nam je bila i grupa od 15 inženjera i projektanata iz Bosne i Hercegovine. Ova poseta projektanata iz kompanija „Saraj inženjering“, „Hydrocontrol“, „JP Autoceste FBIH“, „Institut za hidrotehniku“, takođe je bila od izuzetnog značaja i bila je još jedna od prilika da sa posetiocima iz sarajevskog regiona razmenimo iskustva i učvrstimo saradnju.\nUPOZNAVANJE SA PEŠTANOM I DRUŽENJE SA NAŠIM ZAPOSLENIMA\nPredstavnici prodaje i tehničke podrške sproveli su goste u obilazak kompanije, pre svega proizvodno-logističkog centra u Bukoviku. Nakon obilaska proizvodnih pogona, našim gostima je pripremljena i prezentacija koje su održali predstavnici iz službe tehničke podrške kako bi se posetioci što bolje upoznali sa proizvodnim asortimanom i novitetima Peštana.\nNa kraju, kako to naši običaji nalažu, svaka poseta mora da se začini dobrim vinom i muzikom, pa su tako i ovaj put gosti iz susedstva uživali u druženju, večeri i prijatnoj atmosferi sa našim kolegama.\nNadamo se da će im ove posete ostati u lepom sećanju i da ćemo se u budućnosti još više družiti i postojeću saradnju dodatno učvrstiti.


► Jagodina: Obeleženo 18 godina od ubistva novinara Milana Pantića\nDopisnik Večernjih novosti iz Jagodine Milan Pantić ubijen je 11. juna 2001. godine "udarcima tupim predmetom u glavu" u ulazu zgrade u kojoj je živeo sa porodicom, dok se rano ujutru vraćao iz prodavnice. Pantić je pisao o korupciji i kriminalu u Jagodini i tom delu Srbije. Nalogodavci i ubice do danas nisu otkriveni.\nČlan Komisije za rasvetljavanje ubistava novinara Ljiljana Smajlović je rekla da je veoma ogorčena što Tužilaštvo za organizovani kriminal nije pokrenulo istragu "makar protiv N.N. počinilaca".\nOna je navela da država ne bi smela da pusti da se jagodinska policija bavi tim slučajem "godinama".\n"Država mora da pokaže da najviši nivo kapaciteta koristi za ubistva opasna za reputaciju države i za vladavinu prava. Odavno je napravljena greška jer se država nije ponašala prema ovom zločinu onako kako je trebalo. Mi verujemo da je zločin rasvetljen barem do one mere do koje je ubistvo Ćuruvije bilo rasvetljeno još 2007. godine pa smo opet čekali još osam godina do optužnice", kazala je Ljiljana Smajlović.\nZamenik glavnog i odgovornog urednika Večernjih novosti Milan Babović je kazao da smo dočekali "punoletstvo jednog monstruoznog zločina" a da nema odgovora ko je mučki ubio Milana Pantića u hodniku zgrade u kojoj je živeo.\n"Ono što nas hrabri to je da ima nekih naznaka iz Višeg javnog tužilaštva da ima nekih pomaka u istrazi. Mi kao njegove kolege se najiskrenije nadamo da će, pre svega, nalogodavci ovog monstruoznog ubistva biti otkriveni i to je naš dug prema Milanu. Nećemo odustati od borbe za istinu o ovom zločinu", rekao je Babović.\nNagrada za novinarsku hrabrost "Milan Pantić", koju dodeljuju Večernje novosti, ove godine je uručena američkom novinaru i suosnivaču onlajn magazina "Intersept" Džeremiju Skejhilu.\nŠira javnost u Srbiji čula je za Skejhila u aprilu kada je na otvaranju dvodnevne međunarodne konferencije "Kraj nekažnjivosti za zločine protiv novinara" u Beogradu, uputio izvinjenje porodicama nastradalih tokom bombardovanja zgrade RTS-a 1999. godine.\nSkejhil se preko video linka obratio prisutnima u jagodinskoj Biblioteci navodeći da je počastvovan što je dobio nagradu nazvanu po Milanu Pantiću, novinaru koji je, kako je rekao, "platio najveću cenu zato što je radio svoj posao".\nCrnogorska policija nije dobijala zahteve sa Malte u vezi s ubistvom novinarke\nDirektor crnogorske uprave policije Veselin Veljović izjavio je da policija nije dobijala direktne zahteve od policije Malte u vezi sa ubistvom malteške novinarke Dafne Karuana Galicije,...


Vulin: Dok je Vučić na čelu Srbije, RS je spoljnopolitički prioritet – Studio B\nVulin: Dok je Vučić na čelu Srbije, RS je spoljnopolitički prioritet\nVulin: Dok je Vučić na čelu Srbije, RS je spoljnopolitički prioritet Tanjug\nObjavljeno: 15.12.2021. 12:25 Izmenjeno: 15.12.2021. 12:25\nSrbija nikoga ne destabilizuje, već je faktor stabilnosti na Balkanu, poručio je danas ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, dodajući da je i region stabilniji, što je stabilnija Srbija.\nVulin je, gostujući na TV Hepi, istakao da se bezbednosna situacija u regionu komplikuje, ali ne zbog Srbije.\nOn je poručio i da Srbija, kada je BiH u pitanju, striktno poštuje Dejtonski sporazum, koji kaže da se BiH sastoji od tri naroda i dva entiteta i tu, kaže, nema šta ni da se doda ni da se oduzme.\nSrbija je garant sprovođenja Dejtonskog sporazuma, što će reći tri naroda i dva entiteta donose odluke na Ustavom predviđen način, podvukao je Vulin.\n„Kao što je rekao predsednik Aleksandar Vučić, Srbija se neće priključiti nikakvim sankcijama i granica između Srba se neće uspostaviti“, rekao je Vulin, komentarišući nove napade i pritiske na Republiku Srpsku i Srbiju, a saopštio MUP.\nVulin je naglasio i da je RS neupitna, da joj se ne mogu uvoditi sankcije, i da tamo živi skoro milion Srba, što se mora poštovati i čuvati.\n„Sad vidite šta znači imati predsednika kakav je Vučić, koji je slobodan čovek i političar, slobodan državnik i lider i koji odluke donosi u skladu sa interesima svog naroda“, rekao je Vulin.\nOn je dodao da je pre nekoliko dana, Tadić u sarajevskim medijima napadao politiku RS i ponavljao da bi on postavio blokadu na Drini.\nNa konstataciju voditelja da je Dodik nekada govorio na Tadićevim predizbornim skupovima, Vulin je rekao da je „to bilo pre, a da sad treba reći nešto protiv Dodika ako odgovarajući centri moći kažu da treba govoriti protiv Dodika“.\nNaglasio je da to nije pitanje Dodika, već Republike Srpske.\n„Ima li ijednog Srbina, pravog Srbina ne slučajnog Srbina, koji bi se obradovao blokadi na Drini? Ima li ijednog Srbina koji bi se obradovao da Srbija učestvuje u sankcijama prema RS? Nema. Samo slučajni Srbi mogu tome da se obraduju. Ima svoju cenu to kada velikim centrima moći, velikim silama, kažete – ja ću ostati uz svoj narod. To može da kaže Aleksandar Vučić. Šta mislite, da li bi to rekao neko drugi?“, rekao je Vulin.\nKako je rekao, prošlo je puno vremena, imali smo puno predsednika, upitavši da li bi neki od njih bi odbio zahtev Nemačke ili neke druge velike sile da uvede sankcije Republici Srpskoj.\n„Koji bi to uradio osim Aleksandra Vučića?“, rekao je Vulin i upitao koliko bi koštao gas ovih dana, da je Vučić uveo sankcije Rusiji.\n„Verovatno bismo imali demonstracije zato što je gas skup, blokirali bi saobraćajnice i govorili – skup je gas, zašto nema gasa dovoljno. Zato što je Vučić izdržao da ne uvede, i neće uvesti sankcije Rusiji, zato imamo poseban i povlašćen položaj. To govori šta znači kad vas vodi slobodan čovek, kada imate slobodnu spoljnu politiku o kojoj ne odlučuju i ne donose odluke drugi. Isto važi i za Republiku Srpsku“, rekao je Vulin.\nOn je naglasio da je Republika Srpska naš spoljnopolitički prioritet.\n„Ona će uvek biti i čuvana i pomagana u skladu sa Dejtonskim sporazumom i Sporazumu o specijalnim paralelnim vezama, i tu Srbija nigde ne greši, tu Srbija nigde ne čini bilo kakav prestup, niti na bilo koji način čini region nestabilnim ili ga destabilizuje“, rekao je Vulin.\nUpitan da prokomentariše izjavu novog zapadnog predstavnika za Zapadni Balkan Gabrijela Eskobara posle sastanka sa predstavnicima stranaka u Banjaluci i Sarajevu – „dogovorio sam, neće biti rata“, Vulin je rekao da rata, ako se Srbi budu pitali, neće biti u narednih hiljadu godina i da sve što radi Srbija, radi da rata ne bude.\nSrbija i RS rade sve da ni do kakvih sukoba ne dođe.\n„Sećate li se da su Aleksandra Vučića pokušali da ubiju u Srebrenici. Niko nije odgovarao. Mi vodimo odgovarajuće istrage i doći ćemo do istine, ako oni neće, mi hoćemo. Neće ni taj slučaj ostati nerasvetljen. Da se to desilo Izetbegoviću ili bilo kome drugom u Srbiji to bi bio povod za rat, a Izetbegović je posle toga bio u Beogradu. Mislite li da je u Beogradu neko aplaudirao Bakiru Izetbegoviću, Željku Komšiću? I u Sarajevu ne bi dobro prošli“, rekao je Vulin.\nDodao je da su Srbi narod koji zna šta je gost, a i autoritet predsednika Srbije je, kaže, takav da, ako je on doveo gosta, njega i poštujemo na odgovarajući način, „a ne da neko pokuša da ga ubije kao Vučića u Srbrenici“.\nVulin je naglasio da Srbija nikoga ne destabilizuje.\n„Srbija je faktor stabilnosti na Balkanu. Snažna, organizovana, jaka, vojnički i ekonomski jaka Srbija je faktor stabilnosti na Balkanu. Što je stabilnija Srbija stabilniji je i region“, rekao je Vulin.


U srpskim banja lečiće se i osiguranici Penzionog fonda Austrije - Novosti - Turistički svet\nU srpskim banja lečiće se i osiguranici Penzionog fonda Austrije\nU Banji Koviljači održan je drugi pripremni sastanak predstavnika rehabilitacionih centara Selters - Mladenovac, Čigota - Zlatibor, Merkur - Vrnjačka Banja i domaćina Specijalne bolnice Banja Koviljača, koji se održavaju u cilju stvaranja uslova za lečenje osiguranika Penzionog fonda Austrije.\nDirektori ovih centara već su bili u poseti Penzionom fondu Austrije u Beču, a posetili su i njihove rehabilitacione centre, zajedno sa direktorima PIO fonda Srbije i Zavoda za socijalno osiguranje Srbije. Ponuđeno je da ova četiri centra budu učesnici programa koji su Austrijanci nazvali "Rehabilitacija na maternjem jeziku".\n– Prilikom posete informisali su nas koje uslove naši centri treba da ispune da bi učestvovali u programu. U pitanju je oko 300.000 osiguranika poreklom iz naše zemlje koji žive i rade u Austriji, a kojima je potrebna rehabilitacija. Oni ne znaju dovoljno jezik zemlje u kojoj žive pa se smatra da bi rezultati oporavka bili mnogo bolji ako bi se odvijao u našim centrima. Na sastancima želimo da nađemo zajedničku ponudu i da sa njom konkurišemo za rehabilitaciju pacijenata sa muskuloskeletnim problemima, a dva centra za neurološku rehabilitaciju, kao i da vidimo šta nam nedostaje. Za početak, planirano je po deset posetelja za ove pacijente i, ako uspemo, to će biti ogroman posao za naše centre – kaže Aleksandar Jokić, v.d. direktora Specijalne bolnice Banja Koviljača.\nKako ističe, ponuda neće ići nauštrb pacijenata koji se već leče o trošku PIO fonda i RFZO, u pitanju su komercijalni pacijenti za koje njihovo osiguranje izdvaja mnogo više novca. Očekuje se da će austrijska delegacija posetiti ova četiri rehabilitaciona centa u martu ili aprilu naredne godine.


Biden: Posao na Kosovu nije dovršen\nJoe Biden u sedištu NATO-a\nTokom posete sedištu NATO-a, američki potpredsednik Joseph Biden upozorio je Evropljane na nedovršen posao na Kosovu.\nPosao nije završen na Kosovu i treba tamo još štošta uraditi, rekao je Biden i dodao:\n“Pre svega odgovornost leži na Evropskoj uniji i evropskoj zajednici da ispuni obećanja koja smo zajedno dali”, rekao je američki potpredsednik.\nOvo je inače drugi put u nedelju dana da najviši predstavnici administracije predesednika Baracka Obame upozoravaju evropsku stranu na nedovršen posao u regionu. Američki državni sekretar Hilari Klinton je pre par dana takođe rekla evropskim kolegama da Balkan ne sme pasti u zaborav.\nJoseph Biden je inače prvi put u svojstvu drugog čoveka Sjedinjenih Država posetio sedište NATO-a da bi sa predstavnicima zemalja članica Alijanse razgovarao o novoj strategiji američkog predsednika u Afghanistanu. U tom smislu Joseph Biden je obećao da američki doprinos u mirovnoj misiji na Kosovu neće ni u kakvom slučaju pretrpeti posledice zbog angažovanja oko Afghanistana i potrebe za dodatnim trupama tamo.\n“Jasno je da nema trgovine između onoga čime smo mi zaokupljeni na Kosovu i toga što je nužno učiniti u Afghanistanu”, kazao je Joseph Biden.


Sednica Kriznog štaba: Glavna tema vakcinacija, analiza epidemiološke situacije i mera - Telegraf.rs\nNova sednica Kriznog štaba, na kojoj će biti analizirana epidemiološka situacija, počela je u 13 sati.\nZa odluku o popuštanju mera, medicinski deo Kriznog štaba traži još vremena, do sredine sledeće nedelje, rekao je zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić.\n- Medicinski deo Kriznog štaba rekao da nisu protiv mog predloga o popuštanju mera odnosno produženju radnog vremena do 22 sata, ali traže vreme, odnosno do sredine sledeće nedelje da se izjasne o tome. Očekuju da će tada trendovi biti jasniji i da će moći da se izjasne.\nRazumem njihove razloge, ali ova kriza nije samo zdravstveno već i ekonomska. Zato mere, moraju da uvaže i zdravstveni i ekonomski aspekt - kaže Vesić.\n- Sastajaćemo se ubuduće prvenstveno zbog vakcinacije i praćenja eventualnih problema u toj oblasti, kako bismo pomogli ako bude potrebno - istakao je Kon u utorak, navodeći da je za Srbiju najvažnije da se što pre sprovede masovna imunizacija.\nVideo: Kon nakon sastanka Kriznog štaba: Mere do daljeg ostaju na snazi, novog soja još nema\nOsman Karić: "Stefan mora da zna da nije ušao u manastir da traži svetice, nego u Zadrugu"


Kraljevo: Objavljen konkurs za sufinansiranje medijskih projekata - KRUG\nKraljevo: Objavljen konkurs za sufinansiranje medijskih projekata\nU budžetu grada Kraljeva za projekte u oblasti javnog informisanja predviđeno 23 miliona dinara. Mediji mogu slati predloge projekata do 19. februara. Hoće li u komisiji za izbor projekata ponovo sedeti „fikusi“?\nGradsko veće Kraljeva danas je objavilo javni poziv medijima za učešće na konkursu za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog intersa u oblasti javnog informisanja u 2021. godini. Pravo učešća imaju izdavači medija upisanih u Registar medija, kao i produkcijske kuće koje imaju dokaz da će sadržaj koji proizvedu biti plasiran na nekom od registrovanih medija.\nU gradskom budžetu za 2021. godinu za medijske projekte je izdvojeno 23 miliona dinara, koliko i prošle godine, i to je oko 0,56% budžeta. Stav novinarskih udruženja je da bi lokalne samouprave za javno informisanje trebalo da izdvajaju oko 2% budžeta, a na to ćemo, po svemu sudeći, čekati još dugi niz godina.\nNajniži iznos koji može biti odobren za neki projekat je 10.000 dinara, a najviši 11,5 miliona dinara. Oba iznosa su prilično čudna: koji je to medijski sadržaj koji će sa 10.000 dinara zadovoljiti interes javnosti za informisanjem? S druge strane: koji to genijalan medijski sadržaj zaslužuje 50% ukupnog novca namenjenog medijima? Uobičajeno je da se za takve vrste medijskih sadržaja od posebnog interesa i velike vrednosti raspisuje zaseban konkrs.\nAko se izuzme prvi deo konkursa, u kome se u jednoj rečenici nabraja kome sve i čemu bi proizvedeni medijski sadržaji trebalo da koriste, kriterijumi za ocenu projekata dati su kao krajnje uopštene floskule o „javnom interesu“ i „potrebama ciljnih grupa“. Toliko uopštene da ih je teško sa pravno-birokratskog prevesti na novinarski čitateljstvu smislen jezik.\nNije ni čudo jer kriterijumi su jednostavno prepisani iz Pravilnika o sifinansianju projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti informisanja, donetog 2017. godine. Od pravilnika kao podzakonskog akta opšte namene ne može se ni očekivati da bude konkretniji, ali je Gradsko veće za zadovoljenje potreba Kraljevčana za javnim informisanjem moglo da utvrdi bliže kriterijume. Baš onako kako to čini Ministarstvo kulture i informisanja i na primer u bližim kriterijumima navodi teme čiju obradu želi da stimuliše.\nTakođe, u Konkursu koji je raspisalo kraljevačko Gradsko veće nema kriterijuma koji bi uslovili kvalitet medijskog sadržaja, pa je tako i nakon ovog konkursa moguće da grad Kraljevo plaća sadržaje koji imaju celih 4 do 6 (?!) prepisanih rečenica. I to u lokalnom mediju u 100 kilometara udaljenom gradu. Na primer…\nZa početak sa posebnim interesovanjem očekujemo izbor komisije koja će odlučivati o projektima. Prošle godine o raspodeli 23 miliona budžetskih para u Kraljevu odlučivalo je petoro medijskih radnika koji nemaju nikakve veze sa Kraljevom. Ali – nisu imali nikakve veze ni sa respektabilnim novinarskim i medijskim udruženjima: ni sa UNS-om, ni sa NUNSOM, ni sa Lokal presom… već sa udruženjima za koja teško da je iko čuo. Pošto se propisi nisu menjali, i ove godine će odluku doneti nekoliko pojedinaca koji za to neće snositi nikakvu odgovornost.\nOvo su propusti koji se ponavljaju iz godine u godnu. Samo naivni mogu verovati da su slučajni. Tako smo i dalje tek na prvom stepeniku projektnog finansiranja medijskih sadržaja – ispunjena je forma.\nKakvu je polemiku izazvalo prošlogodišnje Rešenje Gradskog veća o dodeli sredstava za 2020.g možete čitati u ovom TEKSTU\nTekst javnog poziva za 2021. možete pročitati na linku.\nTags: članovi komisija, konkurs za medije, Kraljevo, Kraljevo vesti, medijski konkurs, portal Krug\nJutros počela vakcinacija nepokretnih pacijenata\nKorona presek: Kraljevo i Srbija, 1. februar


N1: Firma Prointer za godinu dana dobila posao na 17 javnih nabavki u Srbiji\nBeta 6. septembra 2021. 13:10\nPreduzeće Prointer, koje se u javnosti dovodi u vezu sa Slavišom Kokezom, članom SNS i bivšim predsednikom Fudbalskog saveza Srbije, u proteklih godinu dana dobilo je posao na 17 javnih nabavki – što samostalno, što u konzorcijumu sa drugim firmama, piše N1.\nUgovore su Prointeru kao najboljem ponudjaču – samostalno ili u grupi – dodeljivali i Elektroprivreda Srbije, GSP Beograd, Ministarstvo unutrašnjih poslova, Službeni glasnik, Nacionalna služba za zapošljavanje, ali i Jugoimport SDPR, Sekretarijat za finansije grada Beograda, JKP Parking servis…\nPredmeti nabavke bili su raznoliki – od nabavke laserskih štampača i skenera, preko usluga konsultovanja u vezi sa softverom i održavanja rada informacionih sistema, pa do – nabavke nameštaja za MUP.\nSekretarijat za finansije Grada Beograda dodelio je 2. septembra ugovor u javnoj nabavci vrednoj 61,2 miliona dinara sa PDV-om preduzeću Prointer sistem doo Beograd.\nReč je konsultantsko-servisnim uslugama za rešenja za sistemski softver (SAP ERP rešenja) na nivou indirektnih budžetskih korisnika – za 30 ustanova kulture, Turističku organizaciju Beograda, Centar dečjih letovališta i oporavilišta grada Beograda, Prihvatilišta za decu Beograda i Centra za socijalno preduzetništvo, naveo je N1.\nPretragom Portala javnih nabavki dolazi se do podatka o ukupno 17 javnih nabavki – od 11. avgusta 2020. godine do 2. septembra 2021. – za koje je kao ponudjač izabran Prointer, preduzeće koje se dovodi u vezu sa Slavišom Kokezom, iako je kao njen jedini vlasnik i direktor od oktobra 2018. godine u registar Agencije za privredne registre (APR) upisana – Ivana Rajić.\nPrema podacima APR, Prointer sistem doo osnovan je u decembru 2012. godine. Osnivač je bio Zoran Stojanov koji se dve godine kasnije „ispisao“ iz Registra privrednih društava, da bi kao osnivač i direktor bio upisan Slobodan Kvrgić, koji na tom mestu ostaje do oktobra 2018. godine.\nPrema navodima Insajdera, koliko je Prointer u tom periodu postao dominantan zahvaljujući poslovima sa državom najbolje pokazuje podatak da je tokom 2012. Prointer pobedio samo na jednom, a 2016. na čak 150 tendera – od uvodjenja informacionih sistema do nabavke štampača i tonera.\nU javnim nabavkama u proteklih godinu dana firma Prointer učestvuje ili samostalno – poput upravo dobijenog posla koji je raspisao Sekretarijat za finansije Grada Beograda, ili kao član grupe ponudjača, poput posla koji je zajedno sa Eurosalon fabrikom dobio kod Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.\nU slučaju javne nabavke nameštaja za MUP, posao od 2,25 miliona dinara, 11. maja ove godine dobila je grupa ponudjača: Eurosalon fabrika i Prointer – Web koji je zvanično u vlasništvu Ivane Rajić, koja je istovremeno vlasnica i firme Prointer sistem.\nSamo tri dana kasnije, isti dvojac firmi sklapa ugovor za još jedan posao – vredan 448.531 dinar koju je raspisao MUP, a reč je takodje o – nameštaj, piše N1.\nNa sajtu Prointera navodi se da je reč o „vodećoj kompaniju u Srbiji i regionu za pružanje usluga i implemenatciju rešenja na polju Informacionih tehnologija“.


"Ako Amerikanci dignu ruke od nas..." - B92\nEkonomska saradnja je žrtva problema Beograda i Prištine i biće tako dok politièari ne shvate ozbiljnost dijaloga, kaže ekonomski struènjak Safet Grdžaljiu.\nIzvor: Kosovo online sreda, 23.06.2021. | 09:22\nOn je istakao da je SEFTA sporazum dao dobre rezultate na tržištu Evropske unije, ali da je cilj premijera tzv. Kosova Aljbina Kurtija se eventualnim potpisivanjem novog Srednjoevropskog sporazuma o slobodnoj trgovini da se eliminišu politièke barijere koje su pratile CEFTA sporazum.\n“Mislim da ovaj predlog ima politièku konotaciju. Daleko je bolje ispuniti sve savete inicijativa koje imamo jer one postoje, ali je problem njihove implementacije”, kazao je Grdžaljiu za portal, koji istovremeno izražava zabrinutost zbog odsustva reakcije privrednih komora na Kosovu i u Srbiji.\n“Ovaj predlog je da se napravi jedna ravnoteža, da se implementriraju one èetiri znaèajne stavke za regionalno tržište i da Balkan jednom zauvek gleda budućnost drugim oèima, a ne da politika bude gušenje svih ekonomskih pricesa i inicijativa”, dodaje Grdžaljiu.\nKurti je SEFTA sporazum predložio tokom poslednjeg sastanka sa Srbijom na najvišm nivou u Briselu. Njegova ideja je da šest zemalja Zapadnog Balkana iz CEFTE preðu u SEFTU prema modelu sporazuma koji imaju Lihtenštajn, Norveška i Island sa Evropskom unijom.\nMeðutim, Grdžaljiu smatra da ni SEFTA, niti bilo koji drugi sporazum neće doneti pozitivne ekonomske promene bez rešavanja otvorenih politièkih pitanja.\n“Ako se ispune svi ti uslovi i to što predviða CEFTA sekretarijat i ono što je potpisano u Sofiji dolazimo do ovoga što je sada novi predlog. Bilo šta da bude, dok se ne reše politièke problem i uklone barijere to će biti prvi korak na dugom putu koji nas neće odvesti nikuda”, istièe Grdžaljiu.\nOn je prokomentarisao i nedavne izjave amerièkih zvaniènika upućene kosovskim liderima, istièući da se one moraju ozbiljno shvatiti jer će bez podrške Sjedinjenih Amerièkih Država budućnost Kosova biti veoma neizvesna.\n“Politièari kao da su pod pritiskom da će rešavanjem problema izgubiti vlast. Imamo jedan primer Grèke i Makedonije, kada je bilo velikog problema oko imena, ali nakon rešavanja tog problema i Cipras i Zaev su izgubili izbore. Mislim da je ovo upozorenje amerièke strane od velikog znaèaja, ali se postavlja pitanje da li uvek na Balkanu mora da bude viša sila koja će rešiti probleme i koja će vršiti pritisak, a mi nemao snagu volju, znanje i sposobnost da budemo krojaèi svoje budućnosti. Moramo shvatiti da su ova upozorenja od velikog znaèaja jer ako Amerikanci dignu ruke izgubićemo budućnost, što pre shvatimo ozbiljnost dijaloga i doðemo do rešenja biće lakše da budemo deo, a ne barijera nove Evrope”, zakljuèio je Grdžaljiu.


FESTIVALI KRIGLU POSLALI NA INTERNET: Pandemija virusa otežala rad kraft pivara, PKS se trudi da im pomogne | Novosti.RS\nNakon izbijanja pandemije kovid 19, obustavljanja i ponovnog pokretanja rada HoReCa sektora, pokrenuta je i prodaja kraft piva ali ne u punom kapacitetu, jer su sve manifestacije i festivali, koje predstavljaju zanačajan kanal prodaje i promocije zanatskih piva, otkazani ili odloženi.\nU takvim okolnostima proizvodnja je svedena na minimum i usmerena na onlajn prodaju, koja ne može da nadomesti prodaju preko HoReCa sektora. Sekcija proizvođača zanatskih piva Privredne komore Srbije je u prethodnom periodu pokrenula niz inicijativa kako bi podržala ovaj sektor, a neki od proizvođača su poneli i žig "čuvarkuća" poput piva "mala barka", kako bi povećali vidljivost svojih proizvoda na tržištu i istakli proizvod stvoren od domaćih sirovina i vrednosti.\n- Kapaciteti kraft pivara su ograničeni, pa je tako najveći broj proizvođača, više od 90 odsto, opredeljen za prodaju na lokalu - kaže Aleksandar Bogunović, sekretar Udruženja za biljnu proizvodnju Privredne komore Srbije. - Prepoznatljivost i specifičnost novog proizvoda je dobro prihvaćena na našem tržištu, pa je tako u poslednjih nekoliko godina i broj zanatskih pivara konstantno rastao. Specifičnost i način prodaje na lokalu, pretežno u hotelima, restoranima i kafićima, bili su ove godine velika prepreka zanatskim pivarama. Zbog karantina i blokiranog, a kasnije restriktivnog rada HoReCa sektora, kao i smanjenog izvoza, realizacija piva je bila skoro potpuno onemogućena, što je dovelo ne samo do prestanka prodaje, već i do prijema nerealizovanog piva iz kanala distribucije i njegovog uništenja zbog isteka roka trajanja.\nGrupacija proizvođača piva sa posebnom Sekcijom proizvođača zanatskih piva je tokom leta imala veoma intenzivne sastanke u Ministarstvu poljoprivrede i nekoliko inicijativa i predloga je razmatrano kako da se pomogne ovoj grani industrije, kaže Aleksandar Bogunović iz Privredne komore Srbije.\n- Jedna od inicijativa, koja bi mogla biti dobar podstrek za naredni period, bila bi vraćanje uplaćenog iznosa akcize za 2019. godinu u iznosu od 50% za zanatske pivare. Na taj način bi se jednokratno moglo pomoći proizvođačima do 10.000 hl za izmirenje obaveza prema kupcima, nabavku repromaterijala i sirovina za novu proizvodnju i ostvarenje kontinuiteta u radu - zaključuje Bogunović.\nU sličnoj situaciji su se našle i srednje i velike pivare, ali za razliku od njih, pitanje je koliki broj zanatskih pivara će uspeti da opstane do kraja godine. One su znatno ranjivije i nemaju finansijski potencijal i kapacitet da izdrže ovako teške tržišne uslove, dodaje Bogunović. Proizvodnja je svedena na minimum i kao nužnost je sve više usmerena aktivnost na onlajn prodaju i kućnu dostavu, koja ne može da nadomestiti prodaju preko HoReCa sektora.\nIz "Kabinet pivare" ističu da su izuzetno stresnu 2020. godinu obeleženu padom prodaje kako na domaćem tako i na inostranom tržištu donekle prevazišli onlajn prodajom.\n- Skoro potpuni pad HoReCa kanala distribucije, kako na domaćem tako i na inostranom tržištu, mnogo je uticao na pad poslovanja naše firme - kaže Kosara Dangić Melentijević, suosnivač ove kompanije. - Od mnogih ugovorenih izvoza samo se njih nekoliko realizovalo, a svi festivali su otkazani do daljeg. Jedina pozitivna strana je bila što je nas online shop koji postoji već dve godine napokon počeo intenzivnije da radi. Takođe naš restoran u prirodi u podnožju Kosmaja doprineo je da lansiramo koncept piknika gde ljudi mogu da uživaju u čarima kako prirode tako i piva - objasnila je ona.\nPrema rečima Maše Erić, iz porodične kompanije "Scenario", čije je pivo "mala barka" dobilo pravo korišćenja žiga "čuvarkuća", svaka pomoć i podrška institucija i pojedinaca je dobrodošla.\n- Zanatska pivska scena i naše poslovanje su išli uzlaznom linijom sve do pojave kovida 19 u martu 2020. godine u Srbiji - objašnjava Erić. - Posle rigoroznih mera i potpunog zatvaranja poslovanja mi smo tokom dva meseca organizovali dostavu zanatskog piva za poneti na kućnu adresu. Uspeli smo da prodamo zalihe piva i premostimo veliki udar na poslovanje. Nakon ponovnog otvaranja radimo sa skraćenim radnim vremenom i smanjenim obimom posla što otežava poslovanje. Inicijativa PKS za žig "čuvarkuća" je bila nešto što smo priželjkivali od kada smo počeli da proizvodimo naše pivo "mala barka". Odmah smo se prijavili. Veoma smo zahvalni i ponosni jer je to dokaz da je naš trud i rad na promovisanju domaće proizvodnje dao rezultate. Kako ističe nada se da će na tržištu žig "čuvarkuća" povećati vidljivost i drugih proizvoda iz asortimana i promovisati domaću proizvodnju još više.\nPrema podacima iz registra, u Srbiji trenutno ima više od 50 registrovanih zanatskih pivara. Zanatska piva svojom ukupnom proizvodnjom zauzimaju manje od 0,5% tržišta piva Republike Srbije jer su pre svega fokusirana na ugostiteljske objekte, pabove, specijalizovane prodavnice piva, dok se mali broj etiketa može naći i u marketima. Tržište piva u Srbiji je veoma jako i više od 30 odsto prozvedenog piva završi u izvozu.\npivo zanatsko pivo pivara kraft pivare


Intervju BOŠKO VUČUREVIĆ, predsednik PKV | VICTORIA LOGISTIC\nIntervju BOŠKO VUČUREVIĆ, predsednik PKV\nPrioritetni zadaci kada je u pitanju obrazovni sistem u narednom periodu treba da budu prilagođavanje obrazovnih profila i usklađivanje upisne politike sa potrebama privrede. Treba izgraditi sistem informisanja o potrebama privrede u pogledu kvalifikacija sa ciljem da se blagovremeno uoči raskorak između obrazovanja i zahteva prakse upravo ljudski kapital bi trebalo da bude najvažniji faktor konkurentnosti — rekao je za naš bilten Boško Vučurević predsednik Privredne komore Vojvodine.\n1. Koja ste iskustva iz svog tridesetogodišnjeg rada u sektoru energetike, oblasti nafte, primenili u radu u Komori?\nPreuzimanje jedne ovako značajne institucije kao što je Privredna komora Vojvodine (PKV), bilo je pravi izazov u mojoj karijeri. Potrudio sam se da svo znanje i iskustvo stečeno u energetskom sektoru, na pravi način implementiram u komorsku strukturu. Najveća prepreka u tome bila je, moram priznati, inertnost i tromost u donošenju odluka i upravljanju svim aktivnostima uopšte. Današnje poslovno okruženje ne prašta takve usporene reakcije. Privreda zahteva brze i efikasne akcije svojih komora. Mislim da sam za ovih godinu i po dana uspeo da oformim jednu efikasnu i modernu instituciju te da Privredna komora Vojvodine sada zauzima svoju pravu poziciju nudeći širok spektar usluga i asistencija svojim članicama.\n2. Kako ste u Komori organizovani? Koje usluge pružate privredi? Kojim kadrovima raspolažete?\nPrivrednom komorom Vojvodine upravljaju Skupština, Upravni odbor i predsednik UO koji je istovremeno i predsednik PKV. Sama Komora organizovana je po principu udruženja i stručnih službi. Postoje tri udruženja — Udruženje poljoprivrede, Udruženje industrije i Udruženje usluga. U okviru svakog udruženja, postoji određen broj uže specijalizovanih grupacija, a svako udruženje vodi sekretar udruženja. Njihov rad organizuje i usklađuje koordinator rada udruženja. Stručne službe vodi koordinator rada službi i takođe su organizovane tri stručne službe i to za: privredni sistem i ekonomsku politiku, za ekonomske odnose sa inostranstvom i za regionalnu i međuregionalnu promociju.\nOsim standardnih usluga, kao što je izdavanje raznih vrsta potvrda, uverenja, sertifikata i slično, PKV najviše vidi sebe kao instituciju koja će informisati privrednike o svim aktuelnostima, povezivati ih, kako između sebe, tako i sa privredom iz inostranstva i sa institucijama u zemlji i inostranstvu. Trudimo se da organizujemo i interesno povežemo privrednike kako bi njihov zajednički nastup imao veću težinu.\nKomora radi sa visokoobrazovanim i visokostručnim kadrovima, ali je takođe činjenica da je sadašnji broj zaposlenih manji nego u ranijem periodu. U tom smislu, trudimo se da svi budu racionalno raspoređeni i angažovani.\n3. Šta je to na šta posebno obraćate pažnju?\nU svom radu, veliku pažnju posvećujemo privrednim kretanjima i njihovoj analizi kako bi mogli pravovremeno informisati svoje članice o njima. Razmatranje aktuelne privredne situacije i svih novih momenata (zakoni, uredbe i slično) obavezno je prva tema na svakom sastanku udruženja ili grupacije u PKV. Redovno se održavaju javne rasprave i upoznavanje članova sa novim propisima koji utiču na poslovanje privrede.\n4. Kako bi okarakterisali saradnju privrede, malih, srednjih i velikih preduzeća i komore u narednom periodu?\nSektor malih i srednjih preduzeća i preduzetnika predstavlja stub domaće ekonomije i privrednog razvoja zbog svog doprinosa rastu zaposlenosti, otvaranju novih radnih mesta i stvaranju bruto domaćeg proizvoda. Sa druge strane, iako broje manje poslovnih subjekata, velika preduzeća ostvaruju visok nivo dobiti i produktivnosti rada. Samo u Vojvodini je u 2016. godini poslovalo nešto više od četvrtine od ukupnog broja poslovnih subjekata u Republici Srbiji, a srazmerno tom udelu je realizovan približan procenat broja zaposlenih, vrednosti prometa i BDP-a.\nKao stručna i poslovna asocijacija privrednih subjekata, PKV ima zadatak da utiče na stvaranje povoljnijeg poslovnog ambijenta, uspostavljanje poslovnih kontakata između privrednih subjekata i povezivanje domaćih izvozno orijentisanih preduzeća sa inostranim partnerima.\nU tom smislu, PKV će u narednom periodu nastaviti da prati propise i, u dijalogu sa privrednicima, pokretati inicijative za njihovu izmenu i predlagati donošenje novih; pratiće i predlagati eliminaciju administrativnih prepreka u njihovom poslovanju; organizovaće skupove, savetovanja, konferencije i bilateralne susrete; predstavljaće privredu na sajmovima i posredovati u uspostavljanju poslovnih kontakata sa domaćim i međunarodnim privrednim subjektima i institucijama; pružaće stručnu pomoć u iznalaženju potencijalnih strateških partnera i investitora; učestvovaće u organizaciji i realizaciji edukacija privrednika i preduzimati druge aktivnosti, a na predlog privrednih subjekata.\n5. Komorski sistem se pre kratkog vremena transformisao. Da li je privreda zadovoljna promenama, da li ste Vi zadovoljni? Kakva je saradnja sa PKS i regionalnim komorama? Ima li preklapanja ili animoziteta?\nModernizacija komorskog sistema Srbije deo je ekonomskih reformi koje je Srbija sprovela u funkciji ozdravljenja privrede i unapređenja klime za poslovanje i investiranje. Primenjeni su principi efikasnosti i racionalnosti, odnosno smanjenja troškova, funkcionalne podele posla i kreiranja paketa standardizovanih usluga privredi — kompanijama koje ovde posluju i potencijalnim stranim investitorima. Modernizacija je doprinela i intenzivnijoj saradnji između privrednih komora i Vlade Republike Srbije, naročito u pogledu uključivanja privrednih komora prilikom donošenja i testiranja zakona.\nDa je privreda prepoznala PKV kao svoju instituciju, potvrđuje prisustvo velikog broja privrednika na poslovnim forumima i sajamskim manifestacijama koje organizujemo kako u zemlji tako i inostranstvu. Ono čime sam zadovoljan je da su ove aktivnosti rezultirale značajnim brojem poslovnih ugovora.\nStupanjem na snagu novog Zakona o privrednim komorama, jedinstveni komorski sistem je uvezao privredu na teritoriji Republike Srbije i omogućio da se zajedničkim snagama — na regionalnom, pokrajinskom i nacionalnom nivou, radi na jačanju privrednog ambijenta. Novi Zakon jasno je i precizno definisao poslove komora i oblasti njihovog delovanja, što implicira da nikakva preklapanja ili animozitet između komora ne postoje, već naprotiv, imamo izuzetnu saradnju koja je u funkciji pružanja podrške privredi i unapređenju uslova poslovanja.\n6. Poljoprivreda je u Vojvodini veoma važna oblast poslovanja. Šta Vi kao komora nudite preduzećima iz poljoprivrede i prehrambene industrije?\nPKV je poslovna asocijacija koja zastupa interese celokupne privrede Vojvodine i pokušava da poboljša ambijent i uslove poslovanja privrednih subjekata u saradnji sa Republičkom i Pokrajinskom vladom. Kroz komorski sistem, jedinstveno zastupa i štiti interese članica prema državnim organima, organima lokalne samouprave i drugim institucijama sistema. U okviru aktivnost komorskog sistema u celini, služba Udruženja poljoprivrede analizira mere ekonomske politike i uključuje se u predlaganje aktuelnih mera kojima treba da se unapredi poslovanje privrednih subjekata i registrovanih poljoprivrednih gazdinstava čija je osnovna delatnost poljoprivreda. Kreatorima agrarne politike upućuju se predlozi za kreiranje novih i unapređenje rešenja postojećih mera agrarne politike. Kroz različite oblike aktivnosti, (savetovanja, seminare, edukacije, sajmovi i slično) Udruženje poljoprivrede PKV svojim članicama obezbeđuje uslugu organizacije. Cilj PKV kada je udruživanje vojvođanskih poljoprivrednih proizvođača u pitanju jeste da se preko Grupacija pri Udruženju poljoprivrede PKV podstiče konkurentnost (kroz unapređenje proizvodnje i kvaliteta proizvoda), ali i da promoviše ovu veoma značajnu privrednu granu. Pored mogućnosti poslovnog povezivanja i promocije, saradnja sa privrednim komorama u zemlji i inostranstvu daje mogućnost učešća u zajedničkim projektima finansiranim iz fondova EU. Kada su u pitanju izvori finansiranja iz domaćih i stranih fondova, PKV informiše privredne subjekte o raspisanim konkursima namenjenim agroprivredi. Udruženje poljoprivrede PKV organizuje susrete privrednika zainteresovanih za jačanje i unapređenje međusobnih poslovnih veza i rešavanje pitanja boljeg nastupa na domaćem i izvoznim tržištima.\nIntenzivne aktivnosti u okviru Udruženja poljoprivrede PKV, dovele su do značajnog uključenja velikog broja subjekata iz primarne poljoprivredne proizvodnje formiranjem odgovarajućih grupacija i pokretanjem niza inicijativa za poboljšanje njihovog položaja. U toku su aktivnosti na planu daljeg organizovanja proizvođača svinja, a za drugu polovinu ove godine planirano je osnivanje Grupacije za prehrambenu industriju, čiji će biti zadatak da utiče na položaj ove grane, posebno na segment malih i srednjih preduzeća. Tokom 85. Međunarodnog sajma poljoprivrede u Novom Sadu, naš štand bio je mesto brojnih susreta subjekata iz ovih delatnosti, kao i međunarodnih susreta na temu poljoprivrede.\n7. Više puta ste istakli da komora gradi sve čvršće odnose sa privrednicima. Na koji način to radite?\nUpravo napred pomenuti način rada glavna je spona između nas i privrede. Sve privredne organizacije su interesne i bitno je da osete da će u saradnji sa PKV, lakše i brže ostvariti svoje ciljeve i planove. Bilo u smislu dobijanja novih informacija ili kroz uspostavljanje kontakta sa drugim privrednicima ili u vidu pomoći da njihove primedbe na neka zakonska rešenja stignu na pravu adresu. PKV je organizovala više poseta privrednika sajmovima u Turskoj, Mađarskoj, Italiji, Crnoj Gori i slično. Privrednici osećaju da je komora mesto njihovog okupljanja gde lakše mogu da unaprede svoje poslovanje.\n8. Kako komentarišete evidentan nedostatak kadrova u svim oblastima privrede?\nProblem nedostatka kadrova prisutan je u svim oblastima privrede. Privrednici već duži niz godina ističu da naš obrazovni sistem nije u skladu sa potrebama privrede, i da ga treba prilagoditi njihovim zahtevima i promenama koje su nastale u okruženju. Razvoj novih proizvoda, novih proizvodnih procesa, novih organizacija kao i promene i na lokalnom i na globalnom tržištu, zahtevaju nove kvalifikacije.\nU nastavnim programima postoji previše teoretske nastave, a sticanje praktičnih znanja je zastupljeno u nedovoljnoj meri. Takođe, obrazovni sistemi produkuju neke profile za kojima ne postoji potreba, a jedan broj obrazovnih profila koji se traži se ne obrazuje. Prioritetni zadaci kada je u pitanju obrazovni sistem u narednom periodu treba da budu prilagođavanje obrazovnih profila i usklađivanje upisne politike sa potrebama privrede. Treba izgraditi sistem informisanja o potrebama privrede u pogledu kvalifikacija sa ciljem da se blagovremeno uoči raskorak između obrazovanja i zahteva prakse upravo ljudski kapital bi trebalo da bude najvažniji faktor konkurentnosti.\nSa druge strane naši mladi stručnjaci odlaze u svet, prvenstveno iz ekonomskih razloga i što u odlasku vide priliku da profesionalno napreduju ali i da finansijski obezbede svoje porodice. Najveći broj diplomaca odlazi sa završenim Ekonomskim fakultetom, medicinskim, stomatološkim, elektrotehničkim. Najviše napuštaju građani deficitarnih zanimanja kao što su programeri, inženjeri i građevinski inženjeri, doktori i drugo medicinsko osoblje i visokokvalifikovana radna snaga.\nOsim visokoobrazovanih i stručnjaka za tehnološke struke, masovno odlaze i ljudi iz drugih profesija koje su tražene u razvijenim državama. Paradoks je da upravo za ovim stručnjacima vapi i naše tržište rada. Na tržištu rada Srbije, već nedostaju profili poput zanatlija (zidari, tesari, stolari, keramičari, bravari,armirači, mesari, krojači), vozača, medicinskih sestara i tehničara.\nProteklih decenija su ugašeni mnogi zanatski smerovi u stručnim školama a za tražena zanimanja mladi nisu zainteresovani. To je dovelo do situacije da gotovo i nema školovanog zanatskog kadra iako neke kompanije unapred nude posao, obezbeđuje praksu, pa i stipendije. Posledica toga je da se, ne samo naše već i mnoge strane kompanije koje dolaze u Srbiju, suočavaju sa nedostatkom kvalifikovane radne snage.\nUsvajanje Zakona o dualnom obrazovanju je izuzetno značajno i mi smo jedina zemlja u regionu koja ima takav zakon usklađen sa evropskim standardima. Prednosti dualnog modela obrazovanja kadrova su višestruke, kako za učenike tako i za privredu. Učenici nakon završetka škole najčešće ostaju da rade u privrednom društvu gde su bili na obuci i stekli veštine i znanja koja će biti praktična i brže primenjiva. Oni tako imaju obezbeđen posao, a kompanije dobijaju profil radnika koji odgovara njihovom procesu rada, što je isplativije nego da plaćaju prekvalifikaciju nekoga sa tržišta rada. Dualno obrazovanje je preduslov dugoročnog i stabilnog privrednog rasta Srbije jer će obezbediti suštinske promene načina razmišljanja i naše budućnosti. Smatramo da će se na ovaj način sprečiti veći odliv radne snage.\nNa sednicama grupacija PKV, razmatrani su modaliteti uključivanja privrednih grana u ovaj sistem. Istaknuta je potreba i neophodnost da se javnoj promociji obrazovanja za proizvodna zanimanja mora posvetiti veća pažnja kroz organizovanu akciju privrede, škola, lokalnih samouprava i komora.\nPristupanjem Evropskoj uniji, doći će do slobodnog kretanja radne snage i mi moramo biti unapred spremni da inoviramo znanja, a edukaciju prilagodimo novim tehnologijama.\nTokom prošle godine, u grupacijama u okviru Udruženja industrije, kao jedno od ključnih poteškoća u poslovanju, pojavilo se pitanje nedostatka radne snage. Ovaj problem posebno je izražen u preduzećima iz metalskog i građevinskog kompleksa gde su rokovi isporuke ili završetka objekta precizno definisani, a probijanje istih često ima negativne posledice po poslovanje. Na sednicama su razmatrana ova pitanja uz učešće predstavnika resornog sekretarijata Pokrajinske vlade, kao i predstavnika srednjih škola iz nekoliko gradova u Vojvodini. Ove institucije čine maksimalne napore da, u okviru svojih mogućnosti i nadležnosti, poprave stanje imajući u vidu sve faktore koji na to utiču. Problem dodatno pogoršavaju velike migracije stanovništva, posebno iz rubnih oblasti zemlje, gde značajan broj kvalifikovane radne snage odlazi u zemlje Zapadne Evrope, gde su primanja znatno veća. Rešenje je u nalaženju optimalnog državnog modela koji treba da zadovolji potrebe raznih delatnosti i koji će u velikoj meri uvažavati mišljenje privrednih subjekata. Nadamo se da će u narednom periodu ovaj model biti definisan. Do tada se poslovni subjekti iz proizvodnih delatnosti, škole i svi ostali učesnici „snalaze“ i traže individualne modele upisa, prijem na praksu, poboljšanje materijalnog položaja radnika i drugih mera sa ciljem da zadovolje lokalne potrebe i ublaže problem. PKV će u okviru svojih mogućnosti pokušati maksimalno da pomogne u rešavanju ovog pitanja.\n9. Koliko ste vi kao komora uključeni u proces digitalizacije i u kojim oblastima? Koje je Vaše mišljenje o stvarnoj impelementaciji digitalizacije u poljoprivredi?\nDigitalizacija je važna jer može da ubrza reforme koje su našoj zemlji potrebne. Ona je uslov opstanka privrede na domaćem i globalnom tržištu. Podstiče kreativnost, inovacije, modernizaciju društva i šansa je da uhvatimo korak sa tehnološki razvijenijim zemljama kako bi se smanjio jaz u tehnologijama i načinu poslovanja.\nNaša zemlja je još uvek na samom pragu ulaska u digitalizaciju privrede i društva jer brzina kojom smo usvajali i koristili nove tehnologije nije bila dovoljna. Srbija svakako ima osnovu na kojoj može graditi uspešnu digitalnu ekonomiju, ali mora se mnogo ozbiljnije raditi na postavljanju infrastrukturno- organizaciono-kadrovskog okvira. Ti okviri bi dali mogućnost domaćim privrednim društvima da kroz primenu IT tehnologija ostvare konkurentnije poslovanje, a nacionalnoj ekonomiji dugoročan ekonomski rast. Od velikog značaja su edukacije, promena svesti, primena i korišćenje informaciono komunikacionih tehnologija i digitalnih platformi kako bi se što pre prilagodili promenjenom svetskom tržišnom ambijentu i postali deo njega. Ono što je od izuzetne važnosti, je osnivanje Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu, koja je kao najveći prioritet postavila kreiranje digitalne ekonomije.\nPrivredna komora Srbije je osnovala Centar za digitalnu transformaciju i kroz edukacije, savetovanja kao i stvaranjem strateških partnerstava sa nosiocima tehnologija, s jedne strane, i kompanijama koje bi u svom poslovanju primenjivale ova rešenja, s druge strane, stvara mrežu konsultanata sa znanjem i iskustvom u procesima vezanim za digitalizaciju celokupnog poslovanja.\nSmatra se da je proces digitalizacije ključni globalni trend u svetskoj ekonomiji i da od njega zavise promene u društvu i u privredi. Čini se da poslovni subjekti koji primene ovaj model imaju veće šanse na dugoročan uspeh. U okviru komorskog sistema Srbije, realizovane su određene aktivnosti u cilju daljeg razvoja ovog koncepta, uz pomoć partnera iz inostranstva. PKV će učiniti maksimalne napore da bude deo tog procesa i da se našoj privredi omogući da se edukuju i povezuju sa nosiocima tehnologija.\nKada je poljoprivreda u pitanju, smatramo da je od strane ljudi sa vizijom i znanjem učinjeno veoma mnogo na planu naučnih saznanja i dostignuća neophodnih za punu digitalizacije ove grane. Sigurni smo da će sledeći korak biti tržišna ponuda „upakovanih“ rešenja za razne segmente proizvodnje koja će dati mogućnost poljoprivrednicima svih veličina i ekonomske snage da odrede koji paket žele da koriste, kakve će ekonomske koristi imati od toga i kada će se ova investicija isplatiti. Mi smo u potpunosti spremni da u ovom delu maksimalno pomognemo.\n10. Polovina godine je prošla. Koja je Vaša preporuka, savet za privredu? Kako da se uklopimo u globalno tržište i ostvarimo bolje rezultate na našem lokalnom tržištu?\nPrivredna komora Vojvodine značajan deo aktivnosti posvetila je regionalnom povezivanju. Kroz organizaciju sajmova, poslovnih foruma i susreta, povezujemo privrednike i na taj način im omogućujemo pronalaženje novih tržišta i novih iskustava.\nStručne konferencije i poslovni forumi sa zemljama iz regiona predstavljaju put i način kako da se unapredi zajednička regionalna saradnja i otklone međusobne biznis barijere. U saradnji sa Razvojnom agencijom Vojvodine, PKV veliki deo svojih aktivnosti usmerava na promociji vojvođanske privrede kao investicione destinacije i povezivanju malih i srednjih privrednih društava radi uključivanja u dobavljačke lance multinacionalnih kompanija. Takođe, i na unapređenju ekonomskih odnosa sa zemljama u regionu. Organizovali smo nekoliko poslovnih foruma, a bili smo prisutni i na forumima u regionu u Crnoj Gori, BIH, Mađarskoj, Austriji gde su naši privrednici ostvarili susrete i saradnju sa privrednicima iz navedenih zemalja. Uloga PKV je da u cilju rešavanja tih problema uputimo zahteve naše privrede ka nadležnim državnim organima, kako bi se uspostavila bolja regionalna saradnja i kreirao regionalni ekonomski prostor po meri privrede, a u cilju ubrzanja razvoja, konkurentnosti i zapošljavanja. U maju mesecu PKV je organizovala poslovni forum sa Crnom Gorom, sa ciljem unapređenja poslovnih veza sa crnogorskom privredom. Na forumu je bilo prisutno preko 100 privrednika koji su iskazali zainteresovanost za uspostavljanje poslovnih veza, razmenu iskustava i buduću saradnju.\nNa osam sajmova u Turskoj, bili smo prisutni sa preko 200 privrednika iz oblasti poljoprivrede, metalskog sektora, uslužnih delatnosti.\nPrva polovina godine je prošla, makroekonomski faktori su stabilni, privreda nastavlja da se povezuje međusobno i sa stranim partnerima. Globalno tržište traži efikasne poslovne subjekte sa vizijom i svedoci smo da ih svaki dan ima sve više. Naša međunarodna saradnja sa brojnim stranim partnerima treba da pomogne u ovome, a kada je u pitanju domaće tržište, u regularnom ambijentu, svi igrači će tražiti svoje mesto. Lično mislim da je za poslovne subjekte najvažnije razmišljanje na srednji rok i prihvatanje umerenih stopa profita sa ciljem razvoja poslovanja i optimalne poslovne klime.\n11. Kako povećati izvoz naših proizvoda i uključiti sledljivost u procesu proizvodnje kao osnovnu klauzulu za izvoz u EU?\nDa bi se što bolje uklopili u globalno tržište treba više da radimo na unapređenju konkurentnosti naše privrede. Pre svega, treba da budemo konkurentni na domaćem tržištu, jer u suprotnom nećemo biti konkurentni ni na inostranom. Takođe, i na podizanju produktivnosti i tehnološkom osavremenjivanju privrede. To je i preduslov povećanja proizvodnje i izvoza i uključivanja u međunarodne ekonomske tokove.\nNaše kompanije treba što više da sarađuju sa naučnim institutima radi uspostavljanja čvršće veze naučno-istraživačkih organizacija i privrede, direktnog transfera znanja i tehnologija u privredu u cilju podizanja konkurentnosti, ali i povezivanja velikih kompanija sa inovativnom startap zajednicom. Činjenica je da je EU ostvarila izvoz i sačuvala svoju prednost pre svega, razvojem proizvoda zasnovanih na visokom intenzitetu znanja čime je ostvarila prednost na troškovima u odnosu na druge zemlje.\nVeza između nauke i privrede u Srbiji je slaba i mali broj naučnih istraživanja se primenjuje u privatnom sektoru. Naučni potencijal se ne koristi dovoljno u kreiranju novih proizvoda i usluga koji imaju dodatu vrednost. Veliki broj projekata realizovanih na našim univerzitetima i naučnim institutima, ostane poznat samo u akademskim krugovima, odnosno retko biva primenjen u domaćoj praksi.\nRazvijena informaciono-komunikacionih tehnologija (IKT) je jedan od ključnih uslova za rast makroekonomske konkurentnosti zemlje, što i država podržava. Domaći IKT sektor se pozicionirao kao ključna izvozna grana i grana koja daje osnovu uspešnog funkcionisanja kompletnoj privredi. U 2017. godini, izvoz IKT bio je vredan oko 900 miliona eura, čime je ovaj sektor postao jedan od najbrže rastućih u našoj privredi.\nŠansu u izvozu naša zemlja vidi u organskoj proizvodnji. Međutim, problem je što je ponuda manja od tražnje, jer se proizvode nedovoljne količine. Ovakav način poljoprivredne proizvodnje u Srbiji se sprovodi na površini od 14.360 ha dok se na teritoriji Vojvodine obrađuje po organskim principima proizvodnje 7.706 ha. Da bi se obezbedio i kvalitet i kvantitet i kontinuirani izvoz, potrebna je objedinjena ponuda više proizvođača. Na sednici Grupacije za organsku proizvodnju, isticana je potreba prerade primarnih organskih poljoprivrednih proizvoda u više faze prerade, kako bi obezbedili jedan deo tih proizvoda za domaće tržište, a jedan deo za izvoz. Da bi se povećao izvoz, potrebno je da se izvoz osloni na primarnu organsku poljoprivrednu proizvodnju.\nJedan od problema koji privrednici ističu da ih sprečava da više izvoze i budu proaktivni na inostranim tržištima je i nepostojanje akreditovanih institute u Srbiji, za sertifikaciju proizvoda namenjenih izvozu. Za proizvode koji sami razvijaju u svojim razvojnim i istraživačkim biroima, privrednici ne mogu da sertifikuju kod nas, nego moraju da to rade u inostranstvu, što je skupo i iziskuje puno vremena. Mala i srednja privredna društva čak su spremna da za naše institute finansiraju nabavku neophodne opreme kako bi oni bili osposobljeni za sertifikaciju proizvoda i priznati na tržištima Evropske unije, SAD, Rusije i drugih zemalja. To su barijere, koje privrednici smatraju da mogu da se reše, ako postoji politička volja, jer treba da iskoristimo naš povlašćeni položaj u Evropi i svetu kao država koja ima specijalne trgovinske sporazume sa velikim brojem zemalja.\nTakođe, da bi bili konkurentni na ino tržištu moramo imati standarde koji se zahtevaju i koji će našim proizvodima otvoriti vrata ka najprobirljivijim tržištima.\nSvaki učesnik na tržištu postavlja svoje strateške ciljeve, a izvoz i međunarodno vrednovanje njegovog rada je sigurno veoma važno. To može da bude tržište EU i to je logično imajući u vidu strateška opredeljenja zemlja, ali postoje i druga tržišta gde treba pokušati nastup, posebno imajući u vidu izuzetno dobar razvoj odnosa sa brojnim zemljama sveta. Primeri za to su brojni: pojedini regioni Rusije, Turska, Kina, bivše sovjetske republike i druge zemlje gde ekonomija treba da iskoristi šanse koje je politika stvorila.\nBilten "Za našu zemlju", broj 66/67, jun-jul 2018.