INVESTICIJE U SRBIJI: Mnogo (naših) para – malo muzike – Gerila\nGerila > Društvo > INVESTICIJE U SRBIJI: Mnogo (naših) para – malo muzike\nobjavljeno na Jan. 19, 2018 u 3:36 pm\nFabrike za proizvodnju kablova za automobile, gumenih creva za rashladne uređaje, nudli i polugotovih jela od testenine, presvlaka za sedišta, kablovskih setova za kamione, obuće i odeće, preradu vunice – ovako u najvećem broju slučajeva izgleda mapa stranih investicija u Srbiji. Poslovi niske tehnološke složenosti u kojima su radnici jeftini i svedeni na lako zamenljiv par ruku, dok Srbija kao zemlja-domaćin dugoročno postaje sve zavisnija od stranog kapitala i sve složenijeg tehnološkog znanja iz inostranstva.\nZbog kratkoročne koristi od ovakvih investicija, Srbija je dugoročno ugrozila svoje šanse za ozbiljniji privredni razvoj i hvatanje priključka sa tehnološki sve naprednijim svetskim ekonomijama.\nPrema „Analizi efekata odobrenih podsticajnih sredstava za privlačenje investicija od 2006. do 2016”, koju su uradili dr Milorad Filipović, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu i dr Miroljub Nikolić, samostalni stručni saradnik Ministarstva privrede – od 188 projekata u prerađivačkoj industriji samo četiri su se odnosila na visokotehnološke kompanije. Situacija postaje i drastičnija kada uzmemo u obzir da se 38 projekata iz oblasti srednje visoke tehnološke složenosti uglavnom odnose na proizvodnju delova za automobilsku industriju.\nUpravo dominacija ovakvih investicija je jedan od glavnih razloga zbog čega politika ekonomskog razvoja koju sprovode sve srpske vlade od 2000. do danas, a koja se svodi na privlačenje stranog kapitala po svaku cenu – nije dovela do značajnijeg društveno-ekonomskog razvoja zemlje.\nLjubodrag Savić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, kaže da su posledice takvog koncepta razvoja to što je Srbija postala „poznata kao zemlja jeftine i slaboobrazovane radne snage u kojoj ozbiljna industrija praktično neće postojati“.\nPrema njegovim rečima, Srbija trenutno „nije stigla ni do 60 odsto industrijske proizvodnje iz 1990. godine“, dok za savremenim svetom „tehnološki zaostajemo od 25 do 30 godina“.\n„Država investitorima u slabo tehnološki razvijenim industrijama daje obilne subvencije, iako za okretanje kablova npr. nemate skoro nikakve troškove. Takve investitore ne zanima poslovni ambijent, pravna sigurnost ili brzina dobijanja građevinskih dozvola. Njima treba samo jeftina radna snaga“, kaže Savić.\nEkonomski rast zasnovan na privlačenju stranog kapitala subvencijama koncept je koji je Srbija počela da usvaja 2006. godine, kada je donesena Uredba o uslovima i načinu privlačenja direktnih investicija na inicijativu tadašnjeg ministra ekonomije Mlađana Dinkića.\nMeđutim tokom više od 10 godina subvencionisanja investitora, nije urađena nijedna sveobuhvatna analiza o realnim efektima ovih davanja zbog čega gotovo nije moguće izračunati tačnu brojku koliko je tačno uloženo u privlačenje investitora. Računica postaje još komplikovanija kada se uzme u obzir da osim direktnih novčanih davanja država investitorima često ustupa zemljište bez naknade, uz oslobađanje od PDV-a, poreza i doprinosa i ulaganja u infrastrukturu.\nIvan Radenković, autor studije „Strane direktne investicije u Srbiji“, kaže za Insajder da su dugoročne ekonomske i ljudske posledice radno-intenzivnih investicija koje ne donose nova tehnološka znanja u zemlju – „supereksploatacija radne snage“ i „odliv novca iz siromašnih u bogate zemlje“.\n„Investitori putem trgovine, pogoršanja odnosa razmene, transfernih cena ili drugih oblika odliva kapitala iznose novac iz zemlje. Istovremeno, cena rada pada na životni minimum i ispod njega, a dolazi i do uništavanja fonda domaće radne snage jer visokokvalifikovana radna snaga usled veće internacionalne mobilnosti traži zaposlenje tamo gde su veće plate“, objašnjava Radenković.\nDa li Srbija može biti „balkanska silicijumska dolina“?\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić često se hvali time što je Srbija zemlja jeftine radne snage smatrajući to komparativnom prednošću u odnosu na druge zemlje. U martu prošle godine, dok je još bio na čelu Vlade, Vučić je na Kopaonik biznis forumu izjavio da je naša sreća što je EU povećala plate, pa će sada svi investitori koji su hteli da ulažu u Rumuniju ili Bugarsku doći kod nas.\nMeđutim, sadašnja premijerka Ana Brnabić nedavno je izjavila da Srbija više nije društvo jeftine radne snage. Kako je istakla, Srbija mora od ekonomije zasnovane na investicijama „zakoračiti u ekonomiju zasnovanu na znanju i inovacijama“. Brnabić je rekla i da nije sigurna da će taj cilj biti ostvaren u mandatu ove vlade, ali da ova vlada ima obavezu da to započne kako bi ga sledeća završila.\n“Ako mi ovo danas ne započnemo, onda smo izgubili voz, izgubili smo priključak i nijedna sledeća vlada to neće uspeti da uradi zato što će već biti kasno”, naglasila je Brnabić.\nKada je reč o podsticanju investicija subvencijama, predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež nedavno je najavio da će strateška odluka Vlade u narednom periodu biti privlačenje visoko-tehnoloških kompanija.\nNa pitanje novinara Insajdera na koji način Vlada planira to da uradi, kao i zbog čega su dosad podsticane investicije niskog tehnološkog nivoa, Čadež odgovara da Vlada prethodnih godina nije imala izbora jer je opšte stanje u privredi bilo „izuzetno loše“, ali da će se to promeniti u narednom periodu.\n„Kroz uredbe o investicijama rešićemo kakvi će biti uslovi za davanje investicija. Dakle, tu određujemo da li ćemo staviti prioritet na indeks dvogodišnjih bruto zarada ili indeks količine novca koji se ulaže ili indeks tehnološkog razvoja čime će prednost dobiti kvalitetnije investicije“, kaže Čadež.\nOd ističe da se u poslednje vreme broj visokotehnoloških investicija povećao, dajući primer firme „Continental“ u autoindustriji koja je počela da zapošljava inženjere, kao i „Cumtobel-a”, koji u Nišu gradi fabriku najsavremenije rasvete, a u tom gradu će imati i istraživačko odeljenje koje će sarađivati s niškim univerzitetom.\nUprkos zvaničnim optimističnim najavama vlasti, Srbija je po rastu proizvodnje 2017. završila kao jedna od zemalja sa naslabijim rezultatom u okruženju. Dok je taj rast u uporedivim zemljama bio u proseku 4,5 odsto, u Srbiji je on bio manji od tri odsto što znači da će Vlada Srbije u 2018. insistirati na još više stranih investicija. Međutim, s obzirom na regionalnu trku u visini BDP-a, postavlja se pitanje da li će doći do obećanog zaokreta u kvalitetu investicija.\nKomentarišući najave da će Srbija preći sa nisko-tehnoloških na visoko-tehnološke investicije, Ivan Radenković ističe da su te najave „apsolutno nerealne“. On smatra da se to investitorima koji bi želeli da dođu u Srbiju ne isplati, dok istovremeno zbog svega što se desilo u prethodnih nekoliko decenija Srbija ni nema adekvatne kadrove za takvu transformaciju.\n„Srbija ne može postati balkanska silicijumska dolina sutra, jer je odnos između visoko i nisko kvalifikovanih kadrova ozbiljno narušen poslednjih 20 godina. Štaviše, ona je apsolutno zavisna od globalnih ekonomskih tokova usled veoma intenzivne deindustrijalizacije u poslednjih 20 godina. Zbog dugotrajnog nedostatka razvojne politike koja bi bila usmerena na strateško jačanje domaće industrijsko-tehnološke baze, možemo slobodno reći da je Srbija i politički i ekonomski kapitulirala“, objašnjava Radenković.\nSvetska Banka: Samo trećina radnih mesta posledica subvencija\nO tome koliko su subvencije korisne za privlačenje stranog kapitala, skeptična je i Svetska banka koja u svom izveštaju, koji su novinari Insajdera dobili od Razvojne agencije Srbije, navodi da se samo trećina novootvorenih radnih mesta može smatrati direktnom posledicom subvencija koje građani daju iz budžeta već više od deset godina.\nPrivatizacija kao „glogov kolac“ srpskoj industriji\nI Savić i Radenković su saglasni da su politike „privatizacije po svaku cenu“ i liberalizacija trgovine u situaciji kada je srpska privreda bila u teškom stanju, uticali na to da Srbija dođe u situaciju da ne može da bude previše izbirljiva kada su investicije u pitanju.\nSavić smatra da je propast srpske industrije počela krajem 80-ih godina prošlog veka, nastavilo se u „ratnim devedesetim“, dok je „glogov kolac“ srpskoj industriji bio proces privatizacije.\n„Naši ekonomisti koji su uticali na zvaničnu politiku vodili su se principom da će firme koje opstanu u privatizaciji biti jake firme i da će sve tržište poravnati. Međutim, kad smo otvorili granice to je bio sudar miša i slona i naravno da naše firme nisu mogle da se takmiče s inostranim. Mnogo je bolje oporaviti postojeće preduzeće nego ispočetka praviti novo“, objašnjava Savić.\nTagoviekonomijainvesticijekatastrofaotvaranje fabrikaprava radnikaprivredaproblemiradnicirazvojrobovlasnički odnossrbijasubvencijevučić\nVučić na Kosmetu – Još jedan jeftin marketing


Iz Pariza stiže glas razuma: 'Ma kakav fudbal, prvo da pobedimo koronu!'\nIzvor: Sportske.net, 11.Apr.2020, 20:11\nIz Pariza stiže glas razuma: "Ma kakav fudbal, prvo da pobedimo koronu!"\nFudbaler Pari Sen Žermena Pablo Sarabija rekao je danas da bi pobeda protiv korona virusa bila "prava pobeda ove sezone".\nFrancuska Liga 1 suspendovana je 13. marta, a PSŽ je bio na vrhu tabele sa 13 bodova prednosti u odnosu na Marsej.\n"Ne, ne bojim se toga (da se sezona neće nastaviti), ne brinem zbog toga", rekao je on za AFP.\n"Prvo i najvažnije >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << - razmišljam o svojoj porodici. Ovo je kritična situacija. Ko sada zna hoće li se liga nastaviti ili ne - hipotetično je i svi se moramo fokusirati na pandemiju. Ako to pobedimo, to bi bila prava pobeda sezone", dodao je Sarabija.\nPojedini evropski klubovi smanjili su plate svojim fudbalerima zbog pandemije, a Sarabija navodi da i francuski klubovi planiraju da preduzmu slične mere.\n"Sve što je u našim rukama, ako možemo da pomognemo, doniramo, hoćemo. Razgovaramo o tome i sve što možemo da učinimo da pomognemo klubu i zemlji uopšte, pokušaćemo da to učinimo", rekao je Sarabija.\nSarabija je u redove šampiona Francuske stigao prošle godine iz Sevilje, a ove sezone je postigao 14 golova u svim takmičenjima.\nOn se nada da će neočekivano slobodno vreme iskoristiti da unapredi znanje francuskog jezika.\n"Volim da razgovaram i kad ne razumem i ne mogu da komuniciram to me malo frustrira", rekao je Sarabija.\nNemci se nadaju, poznat početak Bundeslige?\nIzvor: Sportske.net, 11.Apr.2020\nFudbaler Ajntrahta najavio jednu od mogućnosti...Fudbaler Ajntrahta Želson Fernandes rekao je danas da su igrači srećni što su se vratiti treninzima i dodao da veruje da bi Bundesliga mogla da se nastavi krajem maja...Bundesliga je zbog pandemije korona virusa suspendovana 13. marta i neće se nastaviti...


EK: Srbija napreduje,ali mora jačati vladavinu prava\nEvropska komisija je u godišnjem izveštaju o napretku Srbije ka članstvu u Evropskoj uniji ocenila da je "Srbija dovoljno ispunila politička merila", ali da se srpska vlada još "mora dalje usredsrediti na ono ključno, a to je posebno\nvladavina prava, uključujući slobodu izražavanja, reformu državne uprave, uporedo s dobrim ekonomskim upravljanjem".\nU "ključnim nalazima", sažetku izveštaja podvlači se da je pokretanje pregovora o članstvu Srbije i EU u januaru ove godine bilo "novi ugaoni kamen u težnji Srbije da se priključi EU", što je kao svoj cilj potvrdila i nova vlada u Beogradu.\n"Ključno je", kako je naglašeno, "i da Srbija nastavi da ispunjava date obaveze o regionalnoj saradnji i normalizaciji odnosa s Kosovom\nkroz stalnu primenu u dobroj veri svih dogovora sklopljenih u\ndijalogu, tako da pregovori o članstvu nastave da glatko teku".\nEvropska komisija dodaje da "Parada ponosa koja je u Beogradu 28. septembra protekla bez većih ometanja, predstavlja važan ugaoni\nkamen u efikasnom sprovođenju ljudskih prava".\nReforma pravosuđa i bitka protiv korupcije su "u ranoj fazi i nužno da budu pojačane strogim nadzorom i mehanizmima za njihovo usaglašavanje", ističe izvršno telo EU.\nNezaposlenost je dostigla stopu od 20 odsto radno sposobnog stanovništva, a "Srbija ima veliki budžetski deficit, dok ekonomiju remeti i dalje veliki udeo nenaplativih kredita, poplave su dodatno pogoršale ekonomsku situaciju".


Pripadnici snaga bezbednosti okružili su karavan migranata na putu u gradu Vado Ondo na jugoistoku Gvatemale, nedaleko od granice sa Hondurasom.\nOko 1.000 migranata vratilo se usled dima i eksplozija, dok su stotine pobegle na obližnje planine.\nMnogi su, bežeći od vojske, ostavili sve svoje stvari.\nNeki koji su pokušali da probiju ogradu dobili su batine od uniformisanih lica.\nNeki izvori kažu da je povređeno više migranata.\nTvrdeći da beže od siromaštva, nezaposlenosti, bandi, nasilja i droge, kao i teških posledica uragana, migranti su peške krenuli preko Gvatemale i Meksika prema SAD, na put od više hiljada kilometara.


SVETSKI MEDIJI O EU IZBORIMA: U kampanji ozbiljno zaboravljeni ključni problemi | Ekspres.net\nSVETSKI MEDIJI O EU IZBORIMA: U kampanji ozbiljno zaboravljeni ključni problemi\nMediji u Evropskoj uniji ističu iznenađujuću pobedu holandskih socijaldemokrata i zelenih i očekivani uspeh vladajuće stranke centra u Irskoj na izborima za Evropski parlament, kao pokazatelj realnijih opredeljenja evropskih građana i moguće manje podrške krajnje desnim antievropskim partijama.\nTakođe, vidno upozoravaju da je u kampanji za izbore za parlament EU velika pažnja data “igri prestola”, bitki evropskih političkih grupacija za vodeće položaje u budućim institucijama.\nMediji podvlače da su u kampanji “opasno zaboravljeni” ključni problemi rastuće socijalne nejednakosti, imigracije, terorizma, korupcije, dužničke i krize evrozone, koji su izazvali nezadovoljstvo i nepoverenje širokih slojeva građana u tradicionalne partije i institucije EU i doveli na vlast ili blizu vlasti antievropske, ekstremne snage.\nŠpanski dnevnik Pais predočava da je trebalo da je među “ključnim temama kost u grlu EU trebalo da bude uključivanje Zapadnog Balkana u članstvo”, i ocenjuje da će budući sastav EP biti “od temeljne važnosti za utvrđivanje stavova o budućem ugrađivanju balkanskog poluostrva u Uniju”.\nPais i komentatori drugih medija predočavaju da su političke snage u EU morale mnogo više da se posvete zaštiti životne sredine i energetskoj budućnosti Evrope, imajući u vidu da će na planeti biti iscrpljena fosilna goriva, ali tako da EU ne svali teret ekološko-energetskog preobražaja na narodne slojeve.\nVećina medija ukazuje i na goruća pitanja stabilizacije evrozone, delotvornije socijalne zaštite gradjana, uključujući minimalnu platu, kao i zajedničke odbrane, trgovinskog rata (i bezbednosnih razmimoilaženja) sa SAD, pa i Kinom, podela unutar Unije i izlaska Velike Britanije iz članstva.\nUgledni francuski institut za istraživanje CNRS u studiji o “evroskepticizmu” zaključuje da “jeste došlo do jačanja pokretačke snage protivnika evropske integracije, iako podaci pokazuju da većina nije za to”. “Otud su”, navodi CNRS, “zalog izbora za EP više razne kritike na račun sistema i predlozi za političke alternative u ravni EU”.\nNemački nedeljnik Špigel nema sumnje u to da su “desničarski populisti spremili plan da iznutra razore Evropu, u čemu ih neće omesti politički skandal u Austriji”, gde je njihov saveznik, vicekancelar Hajnc-Kristijan Štrahe morao da podnese ostavku.\nNemački radio Dojčlandfunk, međutim, ima nešto više vere u to šta će iznedriti izbori za EP, jer smatra da 480 miliona evropskih glasača “ipak mnogo više brinu o problemima koji se mogu rešiti samo zajednički u EU, a to su klimatske promene, imigracija, uloga Evrope u sve više neprijateljskom svetu, što izaziva mnogo više interesa nego televizijske rasprave vodećih kandidata” za čelne položaje u EU.\nIrski list Ajriš tajms navodi da su izbori za EP “glasanje za vrednosti, budući da su gradjani EU pred izborom dva temeljito različita pristupa politici EU”.\n“Populističke stranke mogu biti podeljene oko raznih pitanja, od ekonomske politike do stava prema Rusiji, ali jesu ozbiljna opasnost za širi liberalno-demokratski konsenzus na kojem počiva EU”, smatra irski dnevnik.\nGrčki list Katimerini primećuje da su politika i praksa EU za “prosečnog evropskog glasača isto što i bolnička hrana: nužna za lečenje, ali bez ukusa, jer i doktor kaže da moraju da je gutaju da bi se izlečili”.\n“A to glasače čini još više ljutitim, jer jedva čekaju da se izbave iz bolesničke sobe”, navodi Katimerini.\nIzbori za 751 poslanika EP završavaju se u nedelju, kada glasaju i Nemci i Francuzi, a istraživanja mogućih rezultata pokazuju da, čak i da uđu u savez, stranke desnog centra i socijaldemokrate ne mogu dostići dosadašnju većinu.\nTo daje ozbiljne izglede liberalima, koji nastupaju zajedno sa strankom francuskog predsednika Emanuela Makrona, kao i zelenima, da postanu bitan teg na političkoj vagi.\nIranski ministar spoljnih poslova osudio je ponovljene sankcije SAD protiv Centralne banke te zemlje kao pokušaj da se Irancima…\nPredsednik SAD Donald Tramp odobrio je razmeštanje američkih snaga u Saudijskoj Arabiji i UAE, posle napada na saudijska naftna…\nU Istanbulu je danas počelo suđenje dvojici novinara američke agencije Blumberg, koji su optuženi da su pokušali da “potkopaju …\nJemenski pokret Huti optužio je koaliciju predvođenu Saudijskom Arabijom za opasnu eskalaciju situacije oko Hodeide, nakon što …\n“KLONITE SE META”: Saudijska Arabija pokrenula vojnu operaciju\nAKO SE PREĐE CRVENA LINIJA: Kako bi izgledao rat Irana i Amerike?\nGodinu dana je Iran iščekivao odgovor Evrope nakon povlačenja SAD iz nuklearnog sporazuma. Dodatne američke sankcije su usporil…\nŠTRAHE O IZBORIMA ZA EVROPSKI PARLAMENT NAREDNE GODINE: To će biti odluka o opstanku ili propasti EU Severna Makedonija odlučuje o novom predsedniku IZBORI U EU: Politika proširenja na margini MAKRON OPTUŽIO BENONA I RUSKE OLIGARHE: Uništavate EU\nÐilas: Naš plan za Kosovo je da Vučića nema na vlasti Predsednik Stranke slobode i pravde Dragan Ðilas kaže da njegova...


Hronika – 27.11. 2006.\nProfesor na univerzitetu u Gisenu i ekspert za Jugoistočnu Evropu Volf Ošlis ocenio je u intervjuu nemačkom radiju "Dojče vele" da su ideje o uslovnoj nezavisnosti ili ograničenom suverenitetu Kosova besmislene.\n"Suverenitet je kao trudnoća ili sloboda. Ili je ima ili je nema. Ti izrazi samo pokazuju da je međunarodnoj zajednici neprijatno jer zna da krši sopstvene principe i dogovore", rekao je on, podsećajući da je još od juna 1999. na snazi rezolucija Saveta bezbednosti 1244 "kojom je jasno određen status Kosova kao integralnog dela SRJ".\n"Srbiju povremeno tretiraju kao da je u Beogradu još uvek na vlasti diktator Slobodan Milošević, ali Srbija se u oktobru 2000. oslobodila i danas je demokratska država koja nema šta sebi da prebacuje", rekao je on.\nPrema njegovim rečima, međunarodna zajednica na Kosovu želi da posreduje između dva potpuno suprostavljena stanovišta, što je nemoguće , "posebno zato što nije ispunjena jedna od osnovnih odredbi Rezolucije 1244 u kojoj izričito piše da posle određenog vremena na Kosovo treba da dođe srpska vojska i policija kako bi štitile srpske svete objekte".\n"Dojče banka je izračunala da samo troškovi vojnog prisustva Kfora godišnje iznose 25 milijardi evra".\nMeđunarodna zajednica svakako želi da ode sa Kosova, ali to ne može jer će, " slikovito rečeno, pola sata po povlačenju službenika Unmika ili vojnika Kfora početi rat", smatra nemački profesor.\n"Jedini način za rešenje ove beskrajne krize jeste povratak na rezoluciju 1244 i njeno precizno i doslovno ispunjavanje", zaključio je Ošlis.


VIKEND REZERVISAN SAMO ZA DAME | Lepa i srecna\nVIKEND REZERVISAN SAMO ZA DAME 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n23.08.2016 13:06 13:28\nAutor Jasmina Glišić 23.08.2016 13:06 13:28\nLady fair – sajam za žene obeležiće drugi vikend septembra ispred shopping centra „Ušće“. Ulaz je besplatan, a organizatori i izlagači pripremili su dosta iznenađenja za sve dame koje budu posetile ovu manifestaciju.\nJoš samo tri nedelje ostalo je do početka petog Lady fair-a – sajma za žene, koji će obeležiti drugi vikend septembra ispred shopping centra „Ušće“. Ulaz je besplatan, a organizatori i izlagači pripremili su dosta iznenađenja za sve dame koje budu posetile ovu manifestaciju.\nPosetioci će 10. i 11. septembra 2016. godine, od 10 - 20 časova moći da uživaju u neprekidnom edukativno-zabavnom programu koji ih očekuje na Lady fair-u. Oko 50 izlagača predstaviće svoje proizvode za dame, od onih neophodnih poput kozmetike, nakita, napitaka, razne vrste hrane, pa sve do onih koji ih informišu i opuštaju – knjige, časopisi, filmovi, muzika.\nSoftware:Adobe Photoshop Lightroom 5.6 (Windows) Created: 2015:09:16 19:01:23\nSoftware:Adobe Photoshop Lightroom 5.6 (Windows) Created: 2015:09:16 18:50:27\nOranizatori zajedno sa partnerom shopping centrom „Ušće“ pripremaju odličnu zabavu i druženje za sve posetioce Lady fair-a.\nSoftware:Adobe Photoshop Lightroom 5.6 (Windows) Created: 2015:09:16 19:28:45\nUšće šoping centar Sajam Žena\nMAJSKO IZDANJE MAGAZINA LEPA&SREĆNA: "Emmezeta" kuponi za najveće uštede...


Magazin START - Šarović: Ove godine iz BiH u Tursku izvoz minimalno 85.000 tona brašna\nBIJELJINA, 2. feb 2018\nNakon sastanka u Bijeljini sa predstavnicima mlinske industrije u BiH, Šarović je naglasio da će ovaj izvoz na tursko tržište pomoći da, kako je naveo, poklekli domaći mlinarski sektor uposli svoje kapacitete, te održi i poveća broj radnika.\n-Izvoz je u prošloj godini povećan za 50 posto u odnosu na 2016. i dostigao je 103.000 tona brašna i 40.000 tona uglavnom pšenice, a ti su aranžmani osigurali BiH više od 70 miliona KM -precizirao je.\nResorni bh.ministar je ukazao na potrebu da se ne ugrozi ovaj izvoz iz BiH u Tursku.\n-Ovaj posao bi trebalo održati, poštovati pravilo porijekla i ne dozvoliti da se u ovom sektoru dese problemi koji su se dogodili sa izvozom mesa ili nedavno sa izvozom jabuka u Rusiju – kategoričan je Šarović.\nSaša Urošević iz banjalučkog mlina "Žitoprodukt" rekao je novinarima da je velikim izvoznicima važno da se nastavi s izvozom u Tursku te da je ministarstvo pomoglo da se poveća izvozna kvota.\nPotvrdio je i da od domaćih proizvođača otkupljuju manje od pet posto pšenice zbog neodgovarajućeg kvaliteta, jer su, kaže, više usmjereni na prinos, nego na kvalitet pšenice.


Radio Sto Plus - Članci poređani po datumu: april 2011\nČas fudbala u Požarevcu\nsubota, 30 april 2011 23:34\nEkipa Novog Pazara je danas igrala odličan fudbal u Požarevcu i domaćina savladala sa 4:0. Gosti su u vođstvo došli posle greške golmana domaćina, kojega je Miloš Đalac savladao u devetom minutu.\nMinut pre kraja prvog dela meča Spasojević je sa 25 metara tukao pod prečku i pogodio za 2:0.\nU drugom delu utakmice Novi Pazar je nastavio u istom ritmu i golom Đalca u 58. minutu povećao prednost. Do kraja meča u listu strelaca se upisao i Kecap, koji je u 88. minutu postavio konačan rezultat.Ostali rezultati 26. kola:Big bul Radnički - Radnički S 2:0 Sinđelić - BASK 1:0Napredak - Zemun 3:1Banat - Srem 1:2Nedelja:Proleter NS - Bežanija Dinamo - Novi Sad Kolubara - Mladost L Na tabeli prvi je BASK (59), Radnički 1923 ima utakmicu manje i 53 boda, Novi Pazar je na trećem mestu sa 52 boda.\nIzložba fotografija iz života uličnih sakupljača\npetak, 29 april 2011 14:06\nIzložba fotografija iz života i rada uličnih sakupljača sekundarnih sirovina "Gradski rudari", autora Dragana Kujundžića i Novopazarca Samira Delića otvorena je juče u Centru za kulturnu dekontaminaciju u Beogradu.\nDelić kaže da su njegove slike nastale u novopazarskim naseljima Blaževo i Batnjik.\n“Delom novca koji ti vredni ljudi zarade sakupljajući sekundarne sirovine se puni republički budžet. Ti ljudi žive bez socijalnog i penziskog osiguranja, a bilo bi dobro da im država omogući makar zdravstvenu zaštitu ili besplatne preglede na tri meseca. Trebalo bi im obezbediti i adekvatan pribor za posao koji rade, poput zaštitnih maski ili rukavica”, rekao je Delić radiju Sto plus.\nProcenjuje se da se poslom sakupljača u Srbiji profesionalno bavi više od 8.000 ljudi, koji sakupe oko 95 odsto od svih prikupljenih sekundarnih sirovina, saopštili su organizatori ove izložbe.\nNavodi se da za 200 kilograma sakupljenog papira, sakupljač zaradi 800 dinara, a za tu količinu papira potrebno je da u proseku prepešači 19,7 kilometara.\nOd svakog kilograma sirovine koji se sakupi i proda, za republički budžet izdvaja se oko 30 odsto, pa su tako sakupljači prošle godine u budžet uneli više od 50 miliona evra, a nedavno je osnovan i Republički sindikat sakupljača sekundarnih sirovina.\nPreminuo Dzengis Redžepagić\npetak, 29 april 2011 14:04\nDržavni univerzitet u in memoriamu navodi da je Redžepagić u ovoj visokoškolskoj ustanovi radio od 2007. godine na studisjkom programu Likovna umetnost.\nRedžepagić će biti sahranjen danas na Velikom groblju u Novom Pazaru.\nOlimpik domaćin velikom dužniku iz Vrdila\npetak, 29 april 2011 13:37\nFudbaleri novopazarskog Olimpika dočekuju Mladost iz Vrdila, u utakmici 22. kola Međuopštinske lige Kraljevo.\nEkipa Elvira Arapovića, koja je u prošlom kolu slavila u Godačici, protiv Jedinstva, sa 2:1, ima veliki motiv u meču sa nejakim rivalom, od koga je u jesenjem delu prvenstva poražena službenim rezultatom 3:0.\nPodsetimo, igrači Olimpika su tada napustili teren pri vođstvu od 2:1, u trenutku kada je sudija tog susreta dosudio drugi jedanaesterac za domaći tim, u dubokoj nadoknadi vremena u drugom poluvremenu.\nVrnjci – Šumadija\nPolet – Jedinstvo Godačica\nČibukovac – Žiča\nLazac – Jedinstvo Dragosinjci\nNapredak – Morava\nGruža – Ribnica\nGranit – Mlada krila\nVodi Polet sa 53 boda, ispred Ribnice sa 48, a slede Olimpik sa 43 i Lazac sa 40 bodova. Mladost je trinaesta sa 20 bodova.\nUtakmica Olimpik – Šumadija igra se u nedelju, na terenu u Šutenovcu, sa početkom od 11 časova.\nSjeničaci u Ljuboviji\npetak, 29 april 2011 13:36\nFudbaleri Sloge iz Sjenice gostuju Drini iz Ljubovije, u meču 23. kola zone “Drina”.\nOvo je susreta timova koji imaju identičan bodovni učinak, a Sloga, koja je jesenas savladala Drinu sa 1:0, će na drugom vezanom gostovanju pokušati da ostvari bolji rezultat nego u Stupnici, gde je prošle nedelje poražena od Jadra rezultatom 2:0.\nRaspored ostalih susreta 23. kola:\nZlatar - Zadrugar\nPolimlje – Jadar Stupnica\nLoznica – Radnički\nJedinstvo – Jadar Gornji Dobrić\nRibnica – Jedinstvo Putevi\nZlatibor – Osečina\nKrušik – Sloga Lipnički Šor\nPrva je Loznica sa 57 bodova, ispred Jedinstvo Puteva sa 51 i Krušika sa 41 bodom. Polimlje je šesto sa 32, Zlatar deveti sa 28, a Drina i Sloga iz Sjenice imaju po 27 bodova na pozicijama jedanaest i dvanaest.\nFudbalska utakmica Drina – Sloga Sjenica igra se u nedelju, sa početkom od 16 sati.


Fotomonografija o zaštićenom području "Karaš-Nera" predstavljena u Pokrajinskoj vladi - Radio Bela Crkva\nPočetna > Vesti > Društvo > Fotomonografija o zaštićenom području „Karaš-Nera“ predstavljena u Pokrajinskoj vladi\nFotomonografija o zaštićenom području „Karaš-Nera“ predstavljena u Pokrajinskoj vladi\n26. aprila 2018. admin\nU Pokrajinskoj vladi je 25. aprila održana promocija fotomonografije o zaštićenom području Predeo izuzetnih odlika „Karaš-Nera“ u izdanju Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine. Ova publikaciji, koja obuhvata 140 fotografija, ima za cilj da ukaže na višestruki značaj zaštićenih područja u Vojvodini kao značajan potencijal za njihov održivi razvoj.\nVladimir Galić, resorni sekretar je, na predstavljanju ove fotomonografije, praćene izložbom odabranih fotografija, naglasio da bi svako proglašenje prirodnog dobra, u ovom slučaju to je predeo Karaš-Nera, moralo biti propraćene jednom ovakvom publikacijom, koja bi o tome svedočila.\n„Ako to ne uradimo, nećemo pokazati svetu i okolini šta je to izuzetno što postoji u Vojvodini“ – istakao je Galić i dodao da će svaki sledeći put, kada budemo proglašavali neko zaštićeno dobro, insistirati i na izradi fotomonografije za to područje.\nGalić je podsetio da je zaštićeno područje Karaš-Nera proglašeno pokrajinskom skupštinskom odlukom 2015. godine, i dodao ovom prilikom da će se insistirati na proglašenju novih zaštićenih prirodnih dobara na teritoriji AP Vojvodine. On je ukazao da to nije samo zato što ih imamo, već zato što više ne treba da postoje administrativne prepreke, kako bi se tako nešto uradilo. On je ilustrovao to i treba da bude pod određenim stepenom zaštite – prvog, drugog ili trećeg stepena.\n„Trenutno na teritoriji AP Vojvodine imamo svega 6,5 posto teritorija pod zaštitom“ – rekao je resorni sekretar Galić i ovom prilikom pozvao Zavod za zaštitu prirode, koji je pružio stručnu podršku Sekretarijatu u izradi ove monografije, na saradnju i u ovom delu aktivnosti.\nO značaju fotomonografije govorili su i podsekretar u Sekretarijatu Brankica Tabak, Nikola Stojnić iz Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode i autor fotografija Geza Farkaš, koji su ukazali na izuzetnost prirodnih lepota i značaj zaštićenog područja Karaš – Nera, koje se nalazi u pograničnoj vojvođanskoj regiji u Južnom Banatu, u opštini Bela Crkva.\nU ime JKP „Belocrkvanski Komunalac“, upravljača ovim zaštićenim područjem, prisutne je pozdravila vd direktora Milica Vitomirov, i ujedno se zahvalila sekretaru Vladimiru Galiću, zaposlenima u sektoru zaštita životne sredine u sekretarijatu i ekipi zavoda za zaštitu prirode koje ja sa fotografom radila na izradi monografije. Istakla je da će ova predivna monografija poslužiti predstavljanju izuzetnom prirodnog i turističkog potencijala područja i naporima da ono postane u budućnosti samoodrživo.\nNa brojnim fotografijama zabeležena je bogata i raznovrsna prirodna baština ovog područja, koje se odlikuje velikim brojem biljnih i životinjskih vrsta i njihovih staništa, odnosno ekosistemskim, specijskim i genetskim diverzitetom.\nDruštvoBela Crkva, fotomonografija, PIO Karaš Nera, Pokrajinska vlada, predstavljanje\nRazgovor sa povodom – Dragan Popović, direktor Centra za socijalni rad „8. maj“ u Beloj Crkvi (VIDEO)\nUčenici Tehničke škole promovisali bezbedno ponašanje u saobraćaju (VIDEO)


Satnica Jelen piva - Rock SvirkeRock Svirke\nSatnica Jelen piva\nNa konferenciji za štampu koja je danas oko 13 h održana u beogradskom Media centru, organizatori festivala Jelen pivo live su govorili o detaljima vezanim za festival, a saopštena je i satnica.\n„Želeli smo da Jelen Pivo Live festival bude u potpunosti orijentisan ka gitarskoj muzici, što ga i čini i jedinstvenim u našoj zemlji. Ponosni smo što svake godine uspevamo da našoj publici obezbedimo interesantne strane, regionalne i domaće izvođače, kao i da dovodimo bendove koji nisu do sada nastupali u Srbiji“, izjavio je menadžer Apatinske pivare Srđan Stanković.\nPR festivala Nikola Jovanović rekao je da će program festivala početi u 20:30, a da će vrata biti otvorena od 19:30.\nOn je dodao da, u cilju bezbednosti svih posetilaca, ne postoji mogućnost višestrukog ulaska i izlaska iz prostora SKC-a.\nTakođe je zabranjeno unošenje hrane, pića, oružja, kao i opreme za snimanje zvuka i slike.\nKonferenciju je vodio Pavle Veljković, a od muzičara su na rapsolaganju novinarima bili Ivica Marković iz Nežnog Dalibora i Stefan Ikonić iz benda ŽeneKese.\nUlaznice se od danas prodaju po ceni od 1.600 dinara za jednodnevne i 2.600 dinara za komplet.\nJelen pivo live ’09:\nŽeneKese – 20:30\nKanda Kodža i Nebojša – 21:20\nHeavy Trash – 22:20\nThe Fall – 23:40\nObojeni program – 01:00\nŠinobusi – 21:00\nNikad Dosta – 22:00\nTrance Balkan Desorganisation – 23:00\nPopečitelji – 00:00\nFlip Out – 01:00\nEuforija – 02:00\nSubota (19. septembar)\nNežni Dalibor – 20:30\nEva Braun – 21:20\nEcho And The Bunnymen – 22:20\nThe Rakes – 23:40\nVeliki Prezir – 01:00\nSlaptrap – 21:00\nBo – 22:00\nVirvel – 23:00\nMelodrom – 00:00\nAutopark – 01:00\nIrfan Muertes – 02:00


BalkanMagazin :: Srbija: Veliki potencijal u obnovljivim izvorima energije\npetak, 08. januar 2021 17:41\nMinistarstvo rudarstva i energetike najavijuje donošenje posebnog zakona o obnovljivim izvorima energije, kao i osnivanje velikog fonda za energetsku efikasnost. Iz Ministarstva za zaštitu životne sredine istovremeno stiže poruka da će ovu godinu obeležiti velike investicije u zaštitu životne sredine. Ovakve poruke, u skladu su sa ranijim najavama da će 2021. biti u znaku traženja zajedničkih odgovora na energetske i ekološke izazove. (ilustracija: ged.ba)\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović najavila je donošenje posebnog zakona o obnovljivim izvorima energije "kako bi se iskoristio veliki potencijal Srbije u toj oblasti", kao i osnivanje velikog fonda za energetsku efikasnost, saopštilo je danas Ministarstvo.\nNaglasila je da je zakon o obnovljivim izvorima energije potpuni novitet, jer su obnovljivi izvori energije sada deo Zakona o energetici.\n"Ako računamo i velike hidroelektrane, gotovo 27 odsto proizvodnje struje čine obnovljivi izvori energije, ali kad izuzmemo velike hidroelektrane, biomasa, geotermalna energija, solarna energija, to je svega četiri do pet odsto, što je veoma malo i u odnosu na druge države i u odnosu na potencijal koji Srbija ima", rekla je Mihajlović.\nPrema rečima ministarke Mihajlović, cilj novog zakona je stvaranje boljeg ambijenta za mnogo veće korišćenje obnovljivih izvora energije.\nMihajlović je najavila da će biti promenjen dosadašnji sistem podsticaja u vidu fid-in tarifa i da će biti uvedene aukcije za energiju iz obnovljivih izvora, a posebna pažnja će se, kaže, obratiti na kogeneraciju, odnosno na proizvodnju i električne i toplotne energije.\nFormiranje velikog fonda za energetsku efikasnost, svakao predstavlja novinu u zakonima.\nS tim u vezi, ministarka je najavila da je plan da se fond puni najmanje novcem iz budžeta, a mnogo više iz međunarodnih fondova. Pored toga, kako navodi, izmenama zakona biće napravljen prostor za potpunu digitalizaciju svih procedura u Ministarstvu rudarstva i energetike.\nVelike investicije u zaštitu životne sredine\nMinistarka za zaštitu životne sredine Irena Vujović izjavila je da će ovu godinu obeležiti velike investicije u zaštitu životne sredine.\nVujović je između ostalog najavila početak izgradnje postrojenja za preradu otpadnih voda i kanalizacione mreže u 28 jedinica lokalne samouprave. Takođe je istakla da su budžetom tog ministarstva predviđena sredstva za izgradnju transfer-stanica u Novoj Varoši i Knjaževcu, kao i za zatvaranje i sanaciju nesanitarnih deponija u Čačku, Kraljevu, Trsteniku i drugim delovima Srbije.\nVujović je istakla da će se graditi i devet novih regionalnih centara za upravljanje otpadom, „jer imamo jasan plan šta možemo da uradimo u kraćem roku, a šta zahteva duži period“.\nNa pitanje šta će Ministarstvo za zaštitu životne sredine konkretno uraditi da bi rešilo problem ogromnog zagađenja vazduha u Srbiji, Vujović je istakla da kvalitet vazduha „nije na zavidnom nivou, ali se radi o višedecenijskom problemu kojim moramo ozbiljnije da se bavimo“.\nVujović je objasnila i da će građani „moći da konkurišu za subvenciju da bi zamenili kućne kotlarnice“i da će gradska toplana u Kragujevcu biti priključena na gas, „čime će se u velikoj meri rešiti problem aerozagađenja u tom gradu“.\nMinistarka je podsetila da su Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Ministaratvo rudarstva i energetike dogovorili formiranje zajedničke radne grupe, „koja će doprineti bližoj i operativnijoj saradnji po pitanju aktuelnih projekata, ali i definisanju zajedničkih ciljeva u pogledu dostizanja standarda Evropske unije (EU) u oblasti zaštite životne sredine“.


Ministarka za ljudska prava i izbeglice BiH najoštrije osudila govor mržnje\n► Ministarka za ljudska prava i izbeglice BiH najoštrije osudila govor mržnje\nMinistarka za ljudska prava i izbeglice Bosne i Hercegovine Semiha Borovac danas je najoštrije osudila govor mržnje i sve ostale oblike delovanja motivisane mržnjom na prostoru BiH.\nOna je navela da su poslednjih dana u javnom i informativnom prostoru BiH učestale pojave, ali i aktivnosti koje imaju karakter govora mržnje ili ispoljavanja mržnje.\nBorovac je istakla da je evidentirano više napada na verske objekte i službenike, kao što je napad na Crkvu rođenja Presvete Bogorodice u Čekrčićima u Visokom, napad na pokrivenu ženu u Kiseljaku, kao i izjave političa na društvenim mrežama i informativnim medijima - TV emisija "Ćirilica", kojim se negira genocid u Srebrenici, vređaju i omaložavaju porodice bošnjačkih žrtava.\nOna je u saopštenju navela i ispisivanje antisemitskih poruka u zgradama u Sarajevu i Tuzli, kao i vređane verskih osećanja na najgrublji način.\nZabeleženi su i napadi na povratnike, kao i izjave i transparenti uvredljivog sadržaja na nedavnim sportskim događajima i manifestacijama, naglasila je Borovac.\n"S obzirom na to da je BiH suočena s mnoštvom ekonomskih i razvojnih problema, veoma je važno da se na planu jačanja demokratskih pocesa, posebno u javnom i političkom govoru jača tolerancija, podržavaju procesi očuvanja mira, zagovara sprečavanje govora mržnje i širenje netrpeljivosti među svim narodima i manjinama koji žive na prostoru BiH", saopšteno je iz Ministarstva za ljudska prava i izbeglice BiH.\nOcenivši da je sloboda govora jedno od najvažnijih demokratskih prava koje prepoznaje Ustav BiH, Borovac je istakla da "sloboda govora ne može biti neograničena i bezuslovna".\nOna je pozvala na sprečavanje i osudu govora mržnje i stigmatizacije pojedinih društvenih grupa, naglašavajući da društva u kojima se toleriše pojava govora mržnje nisu zaštićena, slobodna i demokratska.\nBorovac je navela i da snažno podržava aktivnosti nadležnih tužilaštava u BiH na rasvetljavanju svih navedenih događaja.\nKomeserijat za izbeglice: Počela isporuka građevinskog materijala za izbegličke porodice\nKomeserijat za izbeglice saopštio je danas da je počela isporuka građevinskog materijala za 221 izbegličku porodicu iz Hrvatske i Bosne i Hercegovine u okviru potprojekta 7 Regionalnog...


AKTUELNO Advokat porodice Memić\nNa suđenju Ljubi i Bekriji Seferoviću, optuženima za izazivanje saobraćajne nesreće i sprečavanje dokazivanja u slučaju smrti Dženana Memića, danas su u Kantonalnom sudu Sarajevo (KSS) nalaz i mišljenje iznijeli vještaci Centra za vještačenje „Zenit“ iz Banje Luke saobraćajne i mašinske struke Aleksandar Jevtić i Slaviša Stojnić.\nVještaci su dali nalaz u skladu s postojećim dokazima, odnosno sa Zakonom o krivičnom postupku, ocijenivši da na temelju materijalnih dokaza koji su im predočeni iz sudskog spisa i pregledom mjesta na kojem je Memić izgubio život nema dovoljno fiksiranih tragova koji bi mogli ukazati da se radilo o saobraćajnoj nesreći.\nIfet Feraget, advokat porodice Memić, kazao je za Fenu da se saobraćajna nesreća, prema nalazu vještaka Jevtića, nije ni desila, te da su na upit odbrane može li se to procentualno izraziti, vještaci odgovorili da 80 posto vjeruju da se saobraćajna nesreća u ovom slučaju nije ni desila.\nPrecizirao je da je za Sud dovoljno i deset posto vjerovatnoće da se nešto nije desilo, „jer svaka sumnja u postojanje okolnosti da se desila nesreća znači oslobađajuću presudu“.\n- Nisam ni očekivao drugačiji nalaz. Žalosno je što sve skupa toliko dugo traje, dok sve to plaćaju porezni obveznici - istakao je advokat Feraget, navodeći kako će istrajati na dokazivanju da su u ovom slučaju radi o organiziranom kriminalu.\nPotcrtao je, istovremeno, da novonastala situacija ima dalje implikacije.\n- Neko je podmetao tragove i "pravio" saobraćajnu nesreću i za to mora odgovarati - naveo je Feraget.\nPrema njegovim riječima, vještak mašinske struke Slaviša Stojnić potvrdio je da ne postoji mogućnost da pješak glavom napravi oštećenje na A-stubu kombija koji se spominje u optužnici.\nIzrazio je očekivanje da će, nakon dopune predočenog nalaza, a s obzirom na to da treba saslušati vještaka medicinske struke koji je učestvovao u izradi nalaza u onim dijelovima koji nisu struka vještaka saobraćajne i mašinske struke, uslijediti završne riječi stranaka kako bi do kraja godine predmet bio priveden kraju.\n- Nažalost, oni koji su sve ovo planirali i organizirali su uspjeli u svom naumu da "ukradu" četiri godine, iako to nije u skladu s Evropskom konvencijom, jer lažna optužnica ne spašava tužioce od istrage za zataškavanje ubistva - naveo je Feraget.\nIfet Feraget Ljubo Seferović Bekrija Seferović Banja Luka Dženan Memić


LIDL nije odustao od Čačka? - Ozonpress :: internet portal\nKako je najavljeno u pojedini medijima veliki nemački sistem trgovina LIDL konačno je započeo izgradnju svojih objekata u Srbiji. Kako je objavljeno, do sada su dobijene dozvole za izgradnju maloprodajnih objekata u tri grada, od najavljenih 15. Izgradnja za sada,najbolje napreduje u Nišu, gde se gradi jedan od dva planirana objekta. Među gradovima gde je LIDL najavio otvaranje svog objekta nalazio se i Čačak, ali u našem gradu još uvek nije došlo do kupovine zemljišta gde bi se objekat gradio. Zamenik gradonačelnika Radenko Luković, kaže da će narednih dana čuti sa predstavnicima LIDL-a, kako bi se videlo da li su odustali od lokacije koja im je ponuđena kod Slovasa.\n– Čuo sam putem medija da je LIDL počeo sa izgradnjom objekata na dve ili tri lokacije u Srbiji. Izrazio bih sumnju u to jer je poznato da LIDL ne ulazi u posao dok se ne obezbedi bar 10 do 15 lokacija. Što se tiče Čačka, stupićemo u kontakt sa kompanijom LIDL kako bi videli kakve su njihove dalje namere, s obzirom da smo mi kao grad učinili sve da se obezbedi lokacija. Dali smo i par predloga oko izmena saobraćajnih rešenja kada je u pitanju lokacija kod bivše Niskogradnje. Da li su odustali od te lokacije ne znamo, ali smo sasvim sigurni da neće odustati od Čačka. Stupićemo u kontakt sa njima, rekao je Luković.\nOsim u Beogradu i Nišu, nemačka kompanija je do sada kupila zemljište i u Valjevu, Subotici, Novom Sadu, Zrenjaninu, Nišu i Smederevu.\nCacanin 13/01/2015 u 12:46 Odgovorite\nNe brinite, samo nas čekaju,zato opušteno… Vešeras na trg,da se opustimo uz volića i rakiju, neka čeka LIDL ….\nkobe 13/01/2015 u 13:47 Odgovorite\nGospodine Lukovicu gde ste bili do sada.Zar niste nasli za shodno da razgovore\nsa Lidlom obavite kada i gradovi gde su lokacije vec kupljene.Ovakav odnos vlasti prema ovom gradu dovoljno sve govori zato i nemamo investiranje i zaposljavanje.Vazno je da ste se Vi i Vama slicni zadovoljni svojim statusom.\nEj, Boze pomozi nam da se nesposobni sklone.\ntacno 16/01/2015 u 14:37 Odgovorite\nAli ali prvo tajkuncici treba da daju odobrenje a sto se tice lukovica to je kadar canov tog coveka ni ukucani nisu glasali i zato nam je privreda takva…\nvalter1304 13/01/2015 u 19:01 Odgovorite\nAko sam dobro razumeo lokacija je kod Slovasa.Pa tu je u blizini Roda(bivši Merkator),pa malo dalje Maksi.Mislim da je toliko tržnih centara mnogo blizu jedan drugome,pa makar se radilo i o Čačku.Verovatno Lidl zato i“vaga“da li uopšte i da otvara centar.\nroki 14/01/2015 u 12:00 Odgovorite\nako dobije subvencije od Gradca kakvi razgovori\nli 19/01/2015 u 06:59 Odgovorite\nDa li iko planira nešto i u ovom delu grada????


Devojke koje pronalaze partnere ove stvari rade drugačije - WANNABE MAGAZINE\nDevojke koje pronalaze partnere ove stvari rade drugačije\nZa razliku od onih koje nikako ne uspevaju da pronađu adekvatnog partnera i ostvare vezu, koje strahuju od samoće i ostaju u lošim vezama, ima i onih koje pronalaze odgovarajuće partnere. Ove stvari one rade drugačije od ostalih:\nNjih nije lako dobiti\nAli ne zato što igraju igru poznatu kao “još jedan krug” nego zato što ne žele da sebi postavljaju telesnu zamku u koju žene tako često upadaju. Zbog telesne privlačnosti, hemije i dobrog seksa, emotivno se vežu za sasvim pogrešne tipove, sa kojima ne mogu ni da ostvare odnos dublji od požude. One znaju da imaju izbor i ne žele da žure i da ga protraće na prvog zbog koga im srce brže zakuca.\nOne veruju u ljubav\nOne imaju zdravu dozu cinizma, koji im pomaže da održe distancu i da se podsmehnu sebi, ali ne odbacuju romantiku i ne brane se od nje tim cinizmom. Veruju da ljubav postoji i da zaslužuju partnera koji će ih tretirati na pravi način, sa ljubavlju i poštovanjem.


Danas i sutra u Kikindi: Dani ludaje | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Danas i sutra u Kikindi: Dani ludaje\nNajznačajnija turistička manifestacija na severu Banata 35. „Dani ludaje“, održaće se danas i sutra u Kikindi.\nProgram je skromniji zbog poznatih okolnosti i održaće se uz poštovanje preventivnih mera, a počinje danas od 16 sati proglašenjem najlepše uređenih izloga u gradu. Pola sata kasnije u Narodnoj biblioteci „Jovan Popović“ je proglašenje rezultata i dodela nagrada najuspešnijim đacima za likovne i video radove na temu „Plodovi jeseni“. U galeriji Kulturnog centra u 19 sati je otvaranje izložbe „Proporod“ na kojoj će se prikazati ostvarenja kineskih i srpskih slikara nastala na likovnoj koloniji.\nTradicionalni „Banatski fruštuk“ priređuje se sutra na Glavnom trgu od 10 sati, uz bogatu ponudu specijaliteta od ludaje, a od podne kod gradske fontane su prijave i registracija odgajivača za merenje najtežih bundeva i najdužih tikava. Ko je ove sezone uspeo da odneguje najteže bundeve i najduže tikve znaće se posle 15 sati kada se plodovi izmere.\nEvidentno je da su lane apsolutnre rekorde postavili Dušan Jankov iz Čuruga sa bundevom koja je težila 630,5 kilogrtama i Milan Vučen iz Kikinde sa najdužom tikvom od 366 centimetara. Uz pozdravne reči domaćina najboljim odgajivačima biće uručene nagrade.\nPrethodni tekstVučević: Tepić notornim lažima pravi krimi film u svom bolesnom imaginarijumu\nSledeći tekstPovratnici iz inostranstva od danas pod posebnim nadzorom


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: URA traži da se ispita porijeklo imovine Đukanovića\nOD ASK-a 24. 01. 2019. 15:45 >> 15:15 0\nURA traži da se ispita porijeklo imovine Đukanovića\nGrađanski pokret URA podnio je danas Agenciji za sprječavanje korupcije (ASK) zahtjev za pokretanje postupka sa ciljem utvrđivanja vjerodostojnosti podataka iz imovinskog kartona predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića.\nKako su kazali, sada ASK ima priliku da utvrdi da je Đukanović prijavio prihod od Atlas banke po osnovu otpisa dugovanja.\nU zahtjevu se navodi da postoji sumnja da je javni funkcioner Milo Đukanović prekršio Zakon o sprječavanju korupcije odnosno da nije ispoštovao odredbe propisane članovima 23 i 24 Zakona.\nKako su istakli u URI postoji opravdana sumnja da Đukanović u izvještaju nije naveo prihod od Atlas banke po osnovu otpisa dugovanja u iznosu od 16.741,24 eura u okviru u dijelu izvještaja „III.3 Prihodi, premije i dobici na osnovu drugog posla, djelatnosti, aktivnosti, rente ili drugih izvora“, ali i da pomenuti dug nije ranije evidentirao u izvještajima u dijelu „IV.10 Dugovi po osnovu kredita, zajmova i ostali dugovi“, iako ga, kako tvrde, zakon na to obavezuje.\nIz URE su naglasili da taj iznos Đukanović nije mogao da evidentira ni kao poklon, jer bi na taj način prekršio odredbe članova 16 i 17 Zakona o sprječavanju korupcije.\n„ASK ne smije da se zadovoljava pukom formom već mora da se bavi suštinom, a to je dubinska kontrola izvještaja i po potrebi sprovođenje forenzičke revizije računovodstvenih i finansijskih izvještaja političkih partija“, poručili su iz URE.\n"Nadamo se da ćete usvojiti zakonska rješenja EU"


Banjević: U ovogodišnju turističku sezonu ulazimo sa optimizmom - Radio Tivat\nBanjević: U ovogodišnju turističku sezonu ulazimo sa optimizmom\nNajave za ovu godinu su izuzetno dobre i sezona će, u odnosu na prošlu godinu, vjerovatno startovati puno ranije.\nPrema statističkim pokazateljima tokom 2021.godine na području opštine Tivat opstvaren je promet sa kojim su zadovoljni u Turističkoj organizaciji, rekla je direktorica TOTa, Danica Banjević istakavši da je prošle godine zabilježen oporavak turističkog prometa u odnosu na 2020. godine.\nImajući u vidu da predsezone praktično nije bilo, glavni promet ostvaren je tokom ljetne turističke sezone, odnosno u julu i avgustu, pa su rezultatima u Turističkoj izuzetno zadovoljni. Period glavne turističke sezone obilježila je posjeta velikog broja turista čak i iznad očekivanja, naglasila je direktorica Turističke, Danica Banjević.\n„U Tivtu je prema statističkim podacima ostvareno 108,950 dolazaka turista, što ja, u odnosu na uporedni period 2020.godine, 190% više, a realizovano je 1,021,287 noćenja, odnosno 191% više u odnosu na uporedni period 2020. U poređenju sa 2019. ostvareno je 32% manje dolazaka i 12% manje noćenja“, istakla je Banjević.\nTokom 2021. godine prihodovano je 396,007.70 eura boravišne takse, što je 195% više u odnosu na 2020.godine, odnosno 23% manje nego 2019. S tim rezultatima su izuzetno zadovoljni u Turističkoj organizaciji i nadaju se da će predstojeća sezona biti bolja od prethodne, naglasila je Banjević i istakla da u planiranje ovogodišnje turističke sezone ulaze optimistično.\n„Najave za ovu godinu su izuzetno dobre i sezona će, u odnosu na prošlu godinu, vjerovatno startovati puno ranije. Prošla godina je bila pandemijska i gro turističkog prometa se ostvario tokom glavne turističke sezone, ali naš cilj je produženje sezone koja će duže da traje. Tako da, prema najavama turističke privrede, veći broj turista očekujemo već od aprila mjeseca“, istakla je direktorica Turističke organizacije.\nSlično je i na crnogorskim aerodromima, koji već imaju veliki broj najava aviokompanija, čiji će avioni ovog ljeta letjeti u Tivat. „Prema tome očekujemo da će ova godina, ukoliko se opet ne desi iznenađenje sa novim sojevima korona virusa, biti bolja i duža od prethodne“.\nProšlu godinu su obilježili mahom turisti iz regiona, ali i gosti iz drugih zemalja, naročito Rusije, Ukrajine, Njemačke i Ujedinjenog Kraljevstva, a bilo ih je i iz Turske i SAD-a.\nU TO vjeruju da će i ove godine turisti iz okruženja biti među najbrojnijim gostima, ali se nadaju i u tom smjeru preduzimaju promotivne aktivnosti da privuku goste i sa tržišta Zapadne Evrope. Banjević je najavila da će u narednih par mjeseci sa kolegama iz TO Kotora i Herceg Novog raditi zajedničku digitalnu marketinšku kampanju i na tržištu Velike Britanije, a nadaju se da će zajedno sa NTO destinaciju predstaviti i na tržištu Kazahstana, kao i tržištu Ukrajine.\nU susret glavnoj turističkoj sezoni neće izostati ni kampanje na tržištu regiona koje je tokom prethodne godine bilo na prvom mjestu što se tiče ukupnog prometa\nU okviru međunarodne izložbe EXPO 2020, koji se održava u Dabaiju, 6. i7.februara predstavljena je i crnogorska turistička ponuda. Svoj proizvod zajednički su predstavile i lokalne turističke organizacije, Hercg Novog, Kotora i Tivta.\nNTO je organizovala radionicu sa turoperatorima, medijima i influenserima sa tržišta Ujedinjenih arapskih emirata. „Zabilježeno je značajno interesovanje medija koji su zainteresovani da borave u našoj destinaciji i promovišu je u narednom periodu. Planirano je da u saradnji sa kolegama iz drugih TO organizujemo jednu studijsku posjetu“, naglasila je Banjević..\nIanče sa tog tržišta se ostvaruje oko 3, 5 miliona putovanja godišnje i bilježi veliki porast Emiraćana za putovanja prema Evropi. Zadržavaju se između dvije i šest nedelja, a poznati su i kao veći potrošači od prosječnog turiste.\nPreminuo bivši šahista Mimoze Aleksandar Aca Kurčubić\nPrimorcu gradski derbi


Velike ideje i male utopije - Esej - Nedeljnik Vreme\nfotografije: dimitrije mitrinović archive\nPiše: Gvido van Hengel\nTokom pisanja doktorata o Mladoj Bosni fascinirao me je misteriozni srpski mislilac Mitrinović. Nekoliko godina pre izbijanja Prvog svetskog rata, ovaj mladobosanac je pokušavao da se poveže s kulturno-društvenim mrežama u Evropi, između ostalih u Minhenu i Berlinu. Za mene je, kao holandskog istoričara, interesantno što je on 1914. godine ostvario kontakt s Frederikom van Edenom, uticajnim holandskim piscem, utopistom, psihijatrom i reformatorom društva. Jedan od prvih tekstova koje Mitrinović piše u Engleskoj bilo je dugo halucinantno pismo Frederiku van Edenu: "Moram vas zamoliti za hitan savet i pomoć", piše Mitrinović. "Svi mi koji verujemo u sutrašnju božansku Evropu i koji je pripremamo i uspostavljamo (…) svi mi, sa čitavog kontinenta, iz Engleske, iz Rusije, takođe iz Amerike i iz čitavog sveta, moramo pustiti ovaj svetski požar da bukti, kao čin razaranja i kao čin stvaranja." Pismo sadrži konfuznu analizu u kojoj Mitrinović Evropu u plamenu zamišlja kao seme iz koga će se razviti "božansko čovečanstvo". Ovo pismo iskoristio sam kao polazište za novu studiju, knjigu o evropskim utopijama u vremenu između izbijanja Prvog i Drugog svetskog rata. Nastala je knjiga o tome kako velika kriza podstiče uobrazilju i kako je rat iznedrio nove vizije o budućnosti i nove utopijske planove za Evropu.\nSada, u vreme svetske pandemije koja protresa društvo, često se setim konfuznog pisma iz 1914. godine. Naravno, pandemija nije rat, ali ipak se pitam nije je i ovaj svetski požar "čin razaranja i čin stvaranja".\nISTOMIŠLJENICI: Frederik van Eden…foto: dimitrije mitrinović archive\nVan Eden se 1914. godine još uvek oporavljao od kraha ove komune, pa je zbog toga Mitrinovićevo pismo smatrao dobrodošlim skretanjem pažnje. "On piše malo pretenciozno", beleži Van Eden u svom dnevniku, ali je i pored toga srpskog kritičara društva smatrao podesnim "vesnikom", koji je iz Engleske mogao da sarađuje na izgradnji novih utopija nove Evrope.\n…i Erih Gutkind;…foto: dimitrije mitrinović archive\nVećina istoričara i sociologa se slaže da su mnoge od tih sveobuhvatnih velikih ideja protivnika dvadesetih godina, koji su težili novom posleratnom svetu, dovele do velikog nasilja u dvadesetom veku. Težnje ka stvaranju hiljadugodišnjeg carstva, ili diktature proleterijata, u nacističkoj Nemačkoj i sovjetskoj Rusiji, dovele su do krvavog "čišćenja" miliona ljudi koji po utopijskim projektima nisu odgovarali ili pripadali toj zamisli.\nIspostavilo se da stvaranje Novog sveta nije moguće bez prolivanja krvi, proterivanja i razaranja, i raznih drugih formi etničkog i ideološkog čišćenja. Međutim, nisu svi vizionari hteli da smesta izgrade "novi svet", već su pre svega pokušavali da stvore novu svest.\n…grupa Nova Evropa, Mitrinović prvi desnofoto: dimitrije mitrinović archive\nNasuprot ovim velikim utopijama, američki istoričar Džej Vinter ustanovio je Minor Utopias. Male utopije mogu takođe da vode ka nasilju, ali je njihov uticaj prvenstveno merljiv po načinu na koji one kao zamisli nastavljaju da žive u sećanju generacija koje slede. Drugim rečima, male utopije ne nude nova državna uređenja, već inspirišu ljudsko delovanje. U svojoj knjizi Vinter ih opisuje kao "…prostore u kojima su izložene i intenzivirane protivrečnosti određenog perioda i u kojima se prikazuju nove mogućnosti."\nPoljski pisac Česlav Miloš piše 1953. godine da su "stanovnici mnogih evropskih zemalja tek sredinom dvadesetog veka počeli da shvataju, uglavnom kroz patnju, da složene i teške filozofske knjige direktno utiču na njihovu sudbinu". Bio je u pravu: ideje, filozofije i vizije, koliko god nejasne, mogu imati veliki uticaj na tok istorije. Mnogo na prvi pogled apsurdnih ideja u kasnom devetnaestom i ranom dvadesetom veku realizovano je krajem dvadesetog veka. Pokušao sam da kao istoričar dočaram period između 1910. i 1940. godine. Ono što me je pre svega fasciniralo, to je naboj između potencijalno zastrašujućih velikih utopija, koje će, to sada znamo, voditi u masovna stradanja, i malih utopija koje će nestati u zaboravu. Van Edena i Mitrinovića nije moguće sagledati odvojeno od užasa dvadesetog veka, i to ih čini tako fascinantnim. Taj naboj bih želeo da uporedim sa današnjicom jer sada takođe padaju velike reči o velikim promenama. Radi plodonosnog razmenjivanja ideja moramo uvek iznova promisliti koje ideje su totalitarne, a koje nam pomažu da bolje živimo i postanemo bolji ljudi.


Beli papir naslovljen: Budućnost EU, koji je predstavljen u Evropskom parlamentu, 1. marta, 2017.\nPobeda proevropskog Emanuela Makrona dočekana je sa olakšanjem u mnogim zapadnim prestonicama, gde je vladala zabrinutost da bi pobeda Mari Le Pen mogla da dovede do povlačenja Francuske iz Evropske unije. Ipak, mnogi analitičari upozoravaju da je budućnost evropskog bloka i dalje neizvesna.\nEvropska unija je jedinstvena ekonomska i politička koalicija 28 evropskih zemalja.To je najveća ekonomija u svetu i ima stanovništvo od preko 510 miliona. Zbog svog globalnog uticaja, Evropska unija se često opisuje kao supersila u nastajanju.\nProjekat evrospke integracije pokrenut je uz obimnu ekonomsku i bezbednosnu pomoć Sjedinjenih Država, počevši od Maršalovog plana uvedenog odmah po završetku Drugog svetskog rata. Proces je doneo skoro sedam decenija mira i prosperiteta u Evropi, vekovima izloženoj ratnim pustošenjima.\nAnalitičar Volter Rasel Mid, koji često savetuje kreatore američke spoljne politike ističe da je Evropska unija po mnogo čemu najveće dostignuće američke spoljne politike.\n"Kako bi Sjedinjene Države volele da izgleda svet? Odgovor je vrlo slično Evropi: zajednica demokratskih društava, koje žive pod vladavinom zakona sa slobodnom trgovinom između sebe, slobodom kretanja svojih građana i zaštitom ljudskih prava ".\nMeđutim, Mid se slaže i sa ocenom mnogih analitičara koji smatraju da se evropski blok nalazi na opasnoj raskrsnici.\nEvropa danas ne funkcioniše niti ima jasan kurs, dodaje on:\n“Bilo da je reč o migracionoj krizi, nemogućnosti da štiti svoje južne granice, ili krizi evrozone - Evropa ne funkcioniše. Ukoliko Evropska unija ne može da uspostavi bolji način da se organizuje i ostvaruje svoje ciljeve, počeće da degradira i možda da se raspada.”\nSpecijalni savetnik za Evropu bivšeg predsednika Baraka Obame Čarls Kapčan tvrdi da su propusti globalizacije glavni uzrok trenutnih problema u Evropi.\nPo njegovim rečima, globalizacija je uporedo sa neospornim ekonomskim i društvenim napretkom u većini delova sveta, dovela i do značajnih poremećaja: povećanu nejednakosti, kao i demografse i kulturološke potrese u najbogatijim zemaljama sveta.\n"Veliki segmenti društva u Velikoj Britaniji i Francuskoj i Italiji više ne osećaju da sistem radi za njih, oni žele da zakoče sadašnje tokove. Oni kažu, sistem koji smo izgradili prestao je da funkcioniše,” kaže Kapčan.\nProsečni Evropljanin, gubi veru u liberalni međunarodni poredak i njegove institucije, dok odgovore traži u političarima koji su protiv establišmenta, nastavlja Kapčan.\nAli, po njemu, rešenja nisu na dohvat ruke:\n“Ključno pitanje, koje se postavlja jeste na koji način će prosečnom Britancu u Liverpulu, ili prosečnom Italijanu u Milanu ili Torinu, biti obezbeđena zarada dovoljna za život do, recimo 2025? Niko nema odgovor na to pitanje.”\nUkoliko u Evropi bude dalje jačala ekstremna desnica, i dalje budu širili populistički trendovi, stari kontinent bi mogao ponovo da uroni u poremećaje iz mračne prošlosti, smatra Volter Rasel Mid:\n“Mogući neuspeh dosadašnje vizije Evrope je od fundamentalnog značaja za SAD i ostatak sveta. Postavlja se pitanje u kakvom ćemo svetu živeti u 21. veku?”\nUprkos pobedi proevropskog predsedničkog kandidata u Francuskoj, ostaje činjenica da su temelji Evropske unije postali toliko slabi da izbori u samo jednoj državi članici mogu da dovedu u sumnju opstanak bloka koji postoji već šest decenija, opominje Mid.\nNešto što je pre 10 godina bilo nezamislivo, danas je postalo realnost.


"Telekom Srbije" i zvanično vlasnik "Telekoma Srpske" - Akta.ba\n"Telekom Srbije" i zvanično vlasnik "Telekoma Srpske"\n17.06.2007. 13:24 / Izvor: Tanjug\nPorptarol Direkcije za privatizaciju preduzeća u Republici Srpskoj (RS), Slavica Škoro, potvrdila je da će sutra (18. jun 2007. godine) biti zatvarorena transakcija po Ugovoru o prodaji 65% državnog kapitala u "Telekomu RS", čime će "Telekom Srbije" i zvanično postati novi vlasnik ove telekomunikacione kompanije.\nŠkoro je izjavila da će predstavnik "Telekoma Srbija", na osnovu ranije potpisanog sporazuma o danu zatvaranja ove transkacije, sutra predati Direkciji za privatizaciju RS garanciju za dobro izvršenje posla i plaćanje u iznosu od 50 mil EUR, koliko je predviđena obaveza investiranja u prvoj godini Poslovnog plana.\n- Istovremeno, predstavniku "Telekoma Srbije" biće uručena potvrda o vlasništvu na kupljenim akcijama iz sudskog registra hartija od vrednosti RS, kao i odgovarajuće garancije koje pokrivaju period od dana potpisivanja ugovora o prodaji do dana zatvaranja transakcije - precizirala je Škoro.\nŠkoro je podsetila da je "Telekom Srbije" uplatio prošle sedmice 646 mil EUR, koliko iznosi cena za 65% državnog paketa u "Telekomu Srpske".\nDirekcija za privatizaciju preduzeća u Republici Srpskoj


Odlična godina za srpske trgovce\nOvakvu, donekle parakodsalnu situaciju trgovci objašnjavaju dobrim snalaženjem u teškim uslovima poslovanja, dok analitičari tvrde da su njihovi veći profiti rezultat sve bolje pozicioniranosti na tržištu.\nTako agroekonomista Milan Prostran objašnjava za Tanjug da su krupni trgovci jednostavno iskoristili krizu da se bolje pozicioniraju za dolazak novih trgovinskih lanaca.\n"Kupovna moć jeste u padu, ali trgovci računaju da će taj period proći i da će se ovde razviti još jača konkurencija dolaskom novih trgovinskih lanaca", navodi on, i dodaje da iz tog razloga velike igrače kupovna moć trenutno ne opterećuje.\nOn dodaje da će najveći trgovci nastojati da svoje pozicije što više učvrste širenjem svojih mreža.\nZvaični podaci iz konsolidovanih finansijskih izveštaja Agencije za privredne registre pokazuju, inače, da je trgovinski lanac Idea svoje gubitke u prošloj godini smanjio za 1,7 milijardi dinara, dok je Delez sa 8,7 milijardi dinara gubitaka u 2012. prošlu godinu završio u plusu od 4,6 milijarde dinara.\nMercator S je prošlu godinu završio uz dobit od 518 miliona dinara, dok je 2012. poslovao sa gubitkom od 382 miliona dinara.\nDIS je lane poslovao približno kao i u 2012. godini ostvarivši profit od jedne milijarde dinara, dok je Aman povećao profit dva i po puta na 202 miliona dinara.\nJedino je Univereksport zabeležio blagi pad profita za oko 20 miliona dinara, mada je pozitivno poslovao završivši 2013. godinu u plusu sa 388 miliona dinara.\nIstovremeno, kupovna moć je u konstantnom padu i, kako je nedavno naveo ministar trgovine i telekomunikacija Rasim Ljajić, očekuje se da se taj trend nastavi i u ovoj godini.\nBolje poslovne rezultate u DIS-u objašnjavaju uštedama na troškovima i optimizacijom radnih procesa. "Trenutno postoje negativne tendencije na tržištu, pa je ono u padu", navode u DIS-u.\nU Univereksportu objašnjavaju da je za nijansu slabija dobit u 2013. godini rezultat dešavanja na tržištu u prošloj godini. "Niko od nas ne reaguje identično na krizne i dobre periode. Zbog toga i nismo svi ostvarili bolji rezultat", navode u Univereksportu.\nDirektor Deleza za Srbiju, BiH i Crnu Goru Džon Kiricis objašnjava da je poslovanje Deleza na srpskom tržištu stabilno uprkos padu kupovne moći građana, te ističe da je prednost njihovog sistema u odnosu na konkurenciju što imaju vise od 380 objekata a time i mogućnost da na različite načine reaguje na potrebe potrošača. Kiricis podseća da je Delez među prvima na tržištu ponudio robne marke, ali i da je ova kompanija kreirala dobro poznate akcije i promocije koje su usklađene sa dinamikom potreba potrošača. "Samo u toku prethodne godine snizili smo cene za više od 2.000 artikala, a ukupna vrednost ove investicije u cene procenjuje se na oko 15 miliona evra", naveo je on . Srpsko tržište je, kako prvi čovek Deleza ističe, jedno je od atraktivnijih za velike trgovce, s obzirom da savremeni trgovinski formati čine tek 42 odsto tržišta, dok ostatak čine tradicionalne trgovine.\nSrpska privreda na gubitku od 23 milijarde dinara\nBEOGRAD - Srpska privreda je u prošloj godini zabeležila gubitak od 23 milijarde dinara,što je četiri puta manje nego u 2012. godini, a najgore rezultate u poslovanju ostvarili su sektori: saobraćaj, skladištenje i prerađivačka industrija, rekla je registrator Agencije za privredne registre Ružica Stamenković\nNa današnjoj konferenciji za novinare, prlikom predstavljanja rezultata poslovanja privrede u 2013. godini, ona je rekla da je sektor saobrahaj i skladištenje u protekloj godini ostvario gubitak od 62 milijarde dinara, što je čak 2,7 puta više od gubitka celokupne privrede.\nPrerađivačka industrija je, u istom periodu, svoj negativan rezultat uvećala sa tri milijarde dinara u 2012, na 41. milijardu dinara u 2013. godini.\n"Razlozi za tako loše poslovanje u ova dva sektora su u tome što oni imaju veliku prezaduženost koju ne mogu da prevaziđu iz redovnog poslovanja kao ni korišćenjem pozajmljenih sredstava", rekla je Stamenković.\nProšle godine privreda Srbije prvi put je, dodala je, zabeležila broj zaposlenih ispod jednog miliona. U 2103. je nastavljen i trend smanjenja broja zaposlenih, pa su privredna društva zaposlila ukupno 991.030 radnika, što je za 18.970 manje u poređenju sa prethodnom godinom.\nStamenković je takođe rekla da je smanjenje gubitaka cele privrede u 2013. godini znak da je došlo do blagog stišavanja ekonomskih tenzija i da je skroman oporavak domaće ekonomije oslikao godišnji rast BDP od 2,5 odsto.\nOna je takođe navela da je izvoz u poređenu sa 2012. godinom povećan za čak četvrtinu, i da je to bio ključni generator laganog oživljavanja privrede.\nStamenković je navela i da su kumulirani gubici srpske privrede u 2013. godini porasli za 13, 9 odsto u poređenju sa 2012. godinom, i da iznose 2.857 milijardi dinara.\n"Posledično, stopa izgubljenog kapitala privrednih društava povećana je sa 35,9 odsto na 38,9 odsto", izjavila je Stamenković.\nKao primer ona je navela da je u 2007. godini stopa izgubljenog kapitala privrednih društava bila 23,7 odsto, što ukazuje da su tendencije bile negativnije.\nOna je navela da su javna preduzeća 2013.godinu završila sa gubitkom od 51. milijarde dinara, što je 7,6 odsto manje nego 2012.godine.\n"Gubici javnih preduzeha su bili 2,2 puta veći od ukupnih gubitaka cele privrede", rekla je Stamenković i navela da su javna preduzeća u Srbiji u protekloj godini imala 1.248 zaposlenih više nego u 2012. godini.\nSrbijagas najgori, NIS najbolji\nBeograd -- Ukupan gubitak 510 javnih preduzeća u Srbiji u 2013. iznosio je 51 milijardu dinara, što je za 6,7 odsto manje nego prethodne godine.\nMeđutim, to je 2,2 puta više od ukupnih gubitaka cele privrede, saopštila je Agencija za privredne registre (APR).\n"Javna preduzeća zapošljavala su 98.182 radnika, što je 1,248 više nego prethodne godine, odnosno što je 10 odsto ukupnog broja radniku u privredi", rekla je na konferenciji za novinare registrator u ARP Ružica Stamenković.\n"Najveći gubitaš bilo je preduzeće Srbijagas sa 50 milijardi dinara, Železara Smederevo imala je gubitak od 15 milijardi dinara, Robne kuće Beograd imale su gubitak od osam milijardi dinara, a Preduzeće za puteve Beograd četiri milijarde dinara", kazala je ona.\nStamenkovićeva je dodala da je najveći dobitak ostvarila Naftna industrija Srbije sa 52 milijarde dinara, a veće dobitke imali su i Telekom od 15 milijardi dinara, Telenor od 11 milijardi, Delez od četiri milijarde, Elektrosrbija od četiri milijarde, Kostolac 3,6, Termo elektrana "Nikola Tesla" 3,4 milijarde, dok je Rudarski basen Kolubara imao dobitak od tri milijarde dinara.\nKako je ocenila, "smanjenju negativnog rezultata privrede prvenstveno su doprineli više nego prepolovljeni finansijski gubitak kao posledica pada rashoda i negativnih kursnih razlika".\nPrema njenim rečima, 2013. je bilo registrivano 150 preduzeća u restrukturiranju, a najviše u sektoru prerađivačke industruje, poljoprivrede, šumarstva i ribarstva.\nTa preduzeće su, kako je kazala, zapošljavala 47.789 radnika, nešto manje nego 2012, i imala su gubitke od 48 milijardi dinara, odnosno za petinu manje nego 2012, ali je to dvostruko više od gubitaka cele privrede.\n"Ta preduzeća su 85,4 odsto poslovanja finansirala iz pozajmljenih izvora, odnosno tuđeg kapitala, a za njihovo redovno poslovanje nedostajalo je 264 milijarde dinara", kazala je Stamenkovićeva.\nGubici preduzeća u restrukturiranju iznosili su 411 milijardi dinara.


Predstavljen Red Bull RB12 | GPF1Vesti\nPredstavljen Red Bull RB12\nČelnici tima polažu nade u novi bolid\nRed Bull RB12 je danas imao zvaničan debi na stazi u okviru na prvog predsezonskog testu na stazi Catalunya. Kako je tim krenuo sa novim partnerstvom sa Tag Heuer-om, RB12 je spreman da svoju prvu akciju na stazi napravi nakon upečatljivog otkrivanja novog bolida u Londonu prošle nedelje.\nŠef tima Christian Horner kaže da su imali trku sa vremenom zbog kasne najave da će im novi partner po pitanju mootra biti Tag Heuer ali je uveren da će novi auto imaji jak potencijal kako se sezona bude razvijala.\n“Očigledno je da je kasna odluka o motoru bila izazov ali smo našli rešenje na vreme i ceo tim je radio naporno kako bi se bi se povratili tokom zime”, rekao je Horner. “Dakle mi tražimo da napravimo značajan napredak, kao onaj koji smo napravili u drugom deli 2015-te i da taj momentum prenesemo na prve trke ove sezone. Moje nade za ovu sezonu su da mi stvarno možemo ostvariti napredak sa tačke gde smo bili prošle sezone i nadam se da uz performanse koje će doći sa strane pogonske jedinice možemo da se približimo našim neposrednim rivalima”.\nRed Bull-ov tehnički direktor Adrian Newey kaže je tim sa nepromenjenim pravilima ove sezone skoncentrisao svoje napore na unapređenju vešanja, šasije i aerodinamičkog paketa i da su naučili lekciju od prethodnika RB11.\n“Sa stabilnim pravilima koje imamo u ovom momentu teško je da pronađemo neke velike oblasti za ekploataciju”, rekao je Newey. Dakle, ono na šta smo zaista pokušali da se skocentrišemo je da auto dobije kohezivan paket u svim delovima, suspenzija, dinamika šasije, aerodinamika, da si rade zajedno usklađeni. Mislim da smo u tome uspeli zhvaljujuću lekcijama koje smo imali prošle godine i sve indikacije iz našeg simulatora ukazuju da će naša ovogodišnja šasija biti jaka”.


Krivokapić: Biće formirano koordinaciono tijelo za praćenje programa "Evropa sad"\nNedjelja, 09.01.2022 | 22:18\nPremijer Zdravko Krivokapić kazao je da je program "Evropa sad" obaveza svakog građanina i poslodavca, kao i da će u četvrtak biti formirano koordinaciono tijelo za praćenje tog programa, kako bi se spriječile bilo kakve zloupotrebe.\nRekao je da sklapanje ugovora na četiri sata i "ucjenjivanje zaposlenog" da vraća dio zarade poslodavcu nije put ka rješenju.\n"Put ka rješenju je da čovjek kaže - ja ne mogu to vama da isplatim jer je to nemoguće, i da vidimo što je to nemoguće. Poslodavci su naučili da zloupotrebljavaju do kraja", rekao je Krivokapić u razgovoru sa građanima na Tviter Spejsu.\nNaglasio je da će inspekcija reagovati na bilo koji prigovor.\n"Kad se to jednom desi, ako vi ne reagujete, počeće samo da se umnožava. Vrijeme je da to spriječimo svi i da kažemo - dosta je igre s našim radnicima", kazao je predsjednik Vlade.\nPoslodavci su, kako je rekao, dobili sve što su tražili i stvoreni su preduslovi da se svakom radniku obezbijediti iznos minimalne zarade od 450 eura.\n"Ne postoji poslodavac koji trenutno ne može to da isporuči. Ako postoji, neka dođe da raspravimo činjenicama i kaže zašto je to nemoguće. Mislim da su to zloupotrebe na koje su mnogi navikli", dodao je.\nKrivokapić je kazao da je politička nestabilnost, gdje "određeni dio političkih partija stvara" sliku da aktuelna Vlada ne može da traje i da nema stabilnost, rezultirala time da su brojni investitori odustali od najavljenog dolaska u Crnu Goru.\nPrije mjesec su se, kako je rekao, ponovo otvorili "određeni prostori pregovora" sa brojnim investitorima.\n"Veliki sam optimista, nadamo se da će Pljevlja to najbolje osjetiti tokom sljedeće godine", rekao je premijer.


Moja TV: Ženama penzija svake godine dalja za šest meseci (video) - Penzin\nPočetna Magazin Godine Moja TV: Ženama penzija svake godine dalja za šest meseci (video)\nZaposleni koji ispunjavaju uslove za starosnu penziju moraju da zaključe radni odnos najkasnije 30. decembra.\nUkoliko to ne učine odluka će biti doneta po odredbama Zakona o PIO koje važe za 2016. godinu (pogledati na linku ispod), a po kojima se ženama produžava mogućnost odlaska u penziju za šest meseci godišnje.\nPreporučujemo: Uslovi za penziju u 2016. godini – starosne i prevremene penzije za muškarce i žene\nZa odlazak u prevremenu starosnu penziju uslovi su drugačiji, ali se samim tim i primanja umanjuju.\nUslovi za prevremenu starosnu penziju u 2016. godini menjaju se i za muškarce i za žene.\nMuškarci će moći to pravo da ostvare sa 40 godina staža ali pod uslovom da imaju 55 godina i osam meseci života.\nŽenama će biti potrebno 37 godina staža, uz napunjenih 55 godina života, što je osam meseci života i staža više nego 2015. godine.\nTags:muškarcipenzijapenzijeprevremena starosna penzijastarosna penzijauslovi za penzijuuslovi za penziju u 2016. godinižene\nNapišite vaše ime u Matriksu (01000001) - Kratka istorija binarnog koda


Sorensen: Važno je pronaći svih 9.000 nestalih\nSrna 24.09.2013 16:41\nPRIJEDOR - Šef Delegacije EU u BiH Peter Sorensen izjavio je danas da je nakon ratnog sukoba u BiH identifikovano 70 odsto nestalih, ali i dalje treba pronaći 9.000 nestalih i pružiti odgovore njihovim porodicama.\nSorensen, koji je i specijalni predstavnik EU u BiH, rekao je da je pronalazak nestalih najkomplikovanija aktivnost koja je uslijedila nakon završetka ratnih sukoba na prostorima BiH.\n"Drago nam je što vidimo zalaganje Instituta za nestala lica BiH, predvođenog Tužilaštvom BiH na njihovom pronalaženju i identifikaciji, uz pomoć Međunarodne komisije za nestala lica /ICMP/ i što se sredstva u te svrhe troše efikasno", rekao je Sorensen u Tomašici kod Prijedora, na lokalitetu gdje je prije 9 godina registrovana primarna masovna grobnica.\nMirko Jurišić, član Kolegijuma direktora Instituta za nestala lica BiH, rekao je da članovi Instituta sa svjedocima već tri mjeseca rade na ovoj lokaciji i da su za četiri sedmice, koliko se vrši iskopavanje, pronašli 21 nekompletan skelet.\nSorensen i Jurišić danas su posjetili Tomašicu, nakon što su obišli komunalnu deponiju u sarajevskom naselju Buća Potok, na kojoj se vrši pronalaženje posmrtnih ostataka nestalih građana Sarajeva srpske nacionalnosti.


Više od 9.000 migranata sprečeno da uđe u Srbiju\nVesti Autor:Beta27. sep. 201614:58 > 15:00\nZajedničke snage Vojske Srbije i policije sprečile su u protekla dva meseca više od 9.000 migranata da ilegalno pređu državnu granicu, izjavio je danas agenciji Beta portparol Ministarstva odbrane kapetan korvete Jovan Krivokapić.\nPrema njegovim rečima, od 22. jula bezbednosne snage otkrile su 9.064 migranta koji su pokušali ilegalno da pređu granicu Srbije, od čega je 8.109 odustalo od te namere kada su uočili patrole vojske i policije, dok je 955 smešteno u prihvatne centre.\n„I dalje najveći problem predstavlja veliki broj krijumčara ilegalnih migranata i naše aktivnosti biće težišno usmerene na njihovom otkrivanju. Do sada su zajedničke snage uhvatile 53 krijumčara koji su procesuirani od nadležnih organa. Oni su pokušali da ilegalno prevezu više od 750 migranata“, rekao je Krivokapić.\nOn je dodao da je među krijumčarima najviše srpskih državljana (39), sedmorica su iz Bugarske, četvorica iz Pakistana i trojica iz Avganistana.\n„Od početka našeg angažovanja, najveći broj pokušaja za ilegalni prelazak državne granice beleži se iz pravca Makedonije, u širem rejonu Miratovačkog polja, gde je registrovano više od 4.500 osoba koje su zbog prisustva vojske i policije odustale od ilegalnog upada na teritoriju Srbije. U poslednjih 15 dana povećan je pritisak za ulazak u zemlju iz pravca Bugarske, gde beležimo i veće grupe, do 50 osoba koje pokušavaju da, često po nepristupačnim predelima, uđu u našu zemlju“, rekao je Krivokapić.\npre 44 min 2\nZvanično 336 novih slučajeva koronavirusa, preminule tri osobe\nMihajlović: Deo opozicije zloupotrebljava strateška pitanja za svoju promociju


Naslovne strane dnevnih novina za 8. maj – Najvažnije vijesti iz ekonomije – Bankar.me\nNaslovne strane dnevnih novina za 8. maj – Najvažnije vijesti iz ekonomije\nMay 8, 2018 Članci, PREGLED ŠTAMPE, SVE VIJESTI Leave a comment\nDržava otvorena za zaštitu prava radnika\nMinistarstvo se ne može miješati u poslovnu odluku Tosčelika, ali može da garantuje radnicima otvorenost državnih institucija za eventualne provjere i zaštitu njihovih prava ukoliko se utvrdi da su narušena, saopštila je juče ministarka ekonomije Dragica Sekulić. Ona je kazala da zaposleni u nikšićkoj Željezari mogu tražiti zaštitu pred nadležnim inspekcijskim organima ukoliko smatraju da su njihova prava narušena.\nVlada poslala jasne poruke ohrabrenja investitorima\nCrnogorska ekonomija nastaviće dinamičan rast: imamo veoma optimističke projekcije rasta bruto domaćeg proizvoda i uvjeren sam da ćemo bruto domaći proizvod rasti više od planiranog, kazao je potpredsjednik Vlade za finansijski sistem i ekonomsku politiku Milutin Simović otvarajući sinoć u Budvi 9. Festival investicija i nekretnina – FREI.\nBrković duguje državi 16,3 miliona eura poreza\nBiznismen Dragan Brković i dalje je najveći poreski dužnik u Crnoj Gori, a njegovih pet kompanija državi je za porez na kraju aprila ukupno dugovalo 16,32 miliona eura, pokazuju posljednji podaci Poreske uprave. Najveći dužnik među njima je pljevaljska Vektra Jakić sa dugom od 6,87 miliona, a slijedi Vektra Montenegro, čija su dugovanja dostigla 4,47 miliona eura. Ove dvije kompanije ujedno predvode listu 200 najvećih poreskih dužnika, čija su ukupna dugovanja 72,61 milion eura.\nVijeće ukida odluku o zabrani kupovine Rudnika\nElektroprivreda (EPCG) će uložiti žalbu na rješenje o privremenoj mjeri Privrednog suda kojom se toj energetskoj kompaniji zabranjuje kupovina akcija Rudnika uglja (RUP), shodno odluci o pokretanju postupka dobrovoljne javne ponude za preuzimanje pljevaljske kompanije, potvrđeno je “Danu iz više izvora. Rješenje o privremenoj mjeri donijelaje sudija Nataša Bošković u okviru sudskog spora između M&V kompani, u vlasništvu Vasilija Miličkovića, i EPCG, kojom manjinski akcionar energetske kompanije traži da se poništi odluka o pokretanju postupka kupovine akcije Rudnika uglja.\nDržavi dužni 34 miliona\nDug preduzeća koja se nalaze na crnoj listi uvećao se za 600 hiljada i iznosi 140,3 miliona. Dut preduzeća po osnovu poreza i doprinosa smanjio se u odnosu na januar za 500 hiljada i iznosi 67,7 miliona, dok se dug 200 najvećih dužnika po osnovu drugih vrsta poreza uvećao za 1,1 milion eura.\nProsječna plata u CG veća nego u Rusiji\nSa prosječnom neto platom od 512 eura, Crna Gora je u grupi evropskih zemalja sa srednjim primanjima ali je, kada se ona uporedi s kupovnom moći, u donjem dijelu tabele, koju je sačinila Vikipedija. Prema podacima objavljenim na Vikipediji, Crna Gora je sa prosječnom platom najslabija u svojoj grupi, u kojoj se još nalaze i susjedna Hrvatska, kao i Slovenija, Malta, Mađarska, Rumunija, Češka, Slovačka, Poljska, bivše socijalističke zemlje.\nUprava Tosčelika obećala da više neće biti otkaza\nSindikalci nikšićkog Tosčelikajuče su bili u Ministarstvu ekonomije, s namjerom da dobiju obećanje od ministarke Dragice Sekulović da više neće biti otpuštanja radnika u željezari. Potpredsjednik Sindikata metalurga Saša Tomić kaže da im je saopšteno da poslodavac ima pravo da reorganizuje firmu, ali da će oni tražiti sastanak s poslodavcem i zalagati se da se dvoje zaposlenih koji su dobili otkaz, a nijesu sporazumno raskinuli radni odnos, vrate na posao.\nSvaki račun će momentalno stizati poreznicima\nVlada priprema elektronsku fiskalizaciju svih kasa u Crnoj Gori, ali se do juna ne može reći koliko će to koštati, koji će biti benefiti i da li će podrazumijevati zamjenu postojećih. Iz Ministarstva finansija Pobjedi su kazali da je planirana izrada studije izvodljivosti elektronske fiskalizacije koja bi trebalo da da odgovor na sva pitanja.\nZa most na Đurđevića Tari 2,6 miliona\nAmbasada Kine obavijestila je krajem aprila potpredsjednika Vlade Milutina Simovića daje kineska vlada odlučila da obezbijedi donaciju od 2,6 miliona eura za rekonstrukciju mosta na Đurđevića Tari, navodi se u informaciji o donaciji Kine sa prijedlogom sporazuma o privredno-tehničkoj saradnji, kojaje usvojena na posljednjoj sjednici Vlade.\nPrevious Izvještaj sa Montenegro berze za ponedjeljak 7. maj\nSljedeći Svi računi će odmah stizati poreznicima


Blog o recikliranju\nGde odlazi medicinski otpad koji je bio izložen virusu?\nEvo zašto je važno da otvorimo to pitanje\nOdvajanje ove vrste otpada, kog usled epidemije ima sve više, nedovoljno je organizovano\nPandemija korona virusa stavila je na ispit spremnost različitih sektora društva, na čelu sa zdravstvenim sistemom.\nOn se našao pod najvećim opterećenjem zbog naglog povećanja broja pacijenata i nedostatka adekvatne terapije, ali i zbog velikog rizika po same zdravstvene radnike. Obavezne mere predostrožnosti, koje podrazumevaju upotrebu zaštitne opreme i čestu i temeljnu dezinfekciju, kao i učestalost primene terapija za inficirane osobe, doveli su do naglog povećanja medicinskog otpada.\nUkoliko se medicinskim otpadom ne upravlja na odgovarajući način, ovakva situacija može da predstavlja veliki rizik po životnu sredinu, ali i po zdravlje osoba uključenih u sektor upravljanja otpadom. Uloga ovog sektora u sprečavanju daljeg širenja infekcije je od neizmernog značaja, budući da je u njegovoj nadležnosti bezbedno odlaganje medicinskog otpada koji je bio izložen virusu.\nTako su se lokalne samouprave i zaposleni u ovoj delatnosti suočili sa novim izazovima koji zahtevaju hitan odgovor.\n- Osim nedostatka radnika, što je hroničan problem ovog sektora, usled novonastale situacije javno-komunalna preduzeća i lokalne samouprave suočavaju se i sa nedostatkom profesionalaca, stručnih u postupanju sa medicinskim otpadom, kao i sa nedostatkom adekvatne opreme, poput vozila, zaštitne opreme i specijalnih kanti za medicinski otpad - upozorila je Marija Bogdanović, vođa projekta "Upravljanje otpadom u kontekstu klimatskih promena (DKTI)", koji u sklopu Nemačke razvojne saradnje sprovodi GIZ.\nOna je naglasila i to da se u Srbiji na odgovarajući način tretira samo medicinski otpad iz zdravstvenih ustanova, dok onaj koji se nađe u kućnom otpadu, uglavnom netretiran, završi na deponiji.\nOdvajanje ove vrste otpada, kog usled epidemije ima sve više, nedovoljno je organizovano. Osim toga, ni građani ni radnici u sektoru upravljanja otpadom nisu dovoljno obučeni kako da rukuju ovom specifičnom vrstom otpada.\n- Privredna komora Srbije je proaktivno reagovala i pokrenula nacionalnu platformu za dijalog o životnoj sredini u vreme pandemije. Preko 100 učesnika (stručnjaci, univerzitet, instituti, kompanije, poslovna udruženja), nedeljno "proizvode" preporuke i zagovaraju prakse postupanja sa komunalnim otpadom, a posebno medicinskim - izjavio je Siniša Mitrović, rukovodilac Službe za cirkularnu ekonomiju Privredne komore Srbije.\nOn je naglasio i da PKS svakodnevno sa Ministarstvom zaštite životne sredine koordinira održiva rešenja za upravljanje medicinskim otpadom i da su u tom procesu uočili određene slabe tačke.\n- Ministarstvo je izdalo i obavezujuće Uputstvo za postupanje sa medicinskim otpadom. Srbija mora da uz pomoć fondova i privatnog kapitala ubrzano podiže infrastrukturu za tretman opasnog otpada. To mora postati deo nacionalne bezbednosti i odgovora na budućnost i izazove klimatske krize i mogućih pandemija - kaže Mitrović.\nOn je upozorio da sada plaćamo cenu što već 20 godina odlažemo primarnu selekciju otpada.\n- Medicinski otpad je pomešan sa komunalnim, tako je kontaminiran i ostatak komunalnog otpada, te kao takav završava na deponijama nezaštićen i otvoren za širenje infekcije. Deo lokalnih samouprava postavio je posebne kontejnere za odlaganje maski, rukavica i skafandera, ali nam nije poznato da li su ih odložili na deponiju bez tretmana ili ih prosledili ovlašćenim kompanijama. Važno je da, kada sve ovo prođe, otvoreno analiziramo učinjeno, propuste i slabosti, jer se u budućnost ne može nastaviti sa istim praksama i politikom - istakao je Mitrović.\nDalje navodi, "uz predviđenu zakonsku regulativu, strateški finansijski okvir i nacionalni konsenzus, buduća rešenja trebalo bi da obuhvate mere kao što su prevencija, ekonomski instrumenti, ponovna upotreba otpada alatima cirkularne ekonomije i održive potrošnje".\nMeđunarodna asocijacija za upravljanje čvrstim otpadom (ISWA) dala je preporuke kako da sve zemlje pronađu adekvatno rešenje. Kako pravilno odlaganje medicinskog otpada podrazumeva nekoliko koraka u različitim situacijama, važno je da se prate detaljne instrukcije nadležnih institucija.\nTako je ISWA kreirala seriju dokumenata na temu upravljanja otpadom koja umnogome može da pomogne u razumevanju ove važne teme za očuvanje zdravlja i životne sredine.\nAsocijacija za upravljanje čvrstim otpadom Srbije, SeSWA, članica je ove organizacije i formirala je posebne preporuke za odlaganje medicinskog otpada. Neke od najvažnijih podrazumevaju: izbegavanje odlaganja medicinskog otpada na smetlišta, kao i da radnici na upravljanju otpadom i sakupljači otpada ne smeju doći u kontakt sa otpadom tokom odlaganja.\nTakođe, medicinski otpad ne bi smeo da se odlaže tokom redovnih aktivnosti na deponiji.\nSvetska pandemija uzrokovala je još teže uslove za naše komunalne radnike, ali i kolege iz neformalnog sektora. Ipak, moramo da primetimo da su komunalni radnici još jednom pokazali koliko su važan segment društva i koliko moramo još više voditi računa o ovom sektoru. Stalna komunikacija se nastavlja i u iščekivanju povoljnije situacije ona će biti nastavljena putem IT platformi - rekao je Goran Vujić, izvršni direktor SeSWA.\nKako je dalje naveo, "fokus je na izradi preporuka i priručnika koji bi pomogli u pravilnom rešavanju otpada u uslovima svetske pandemije, na čemu radimo zajedno sa našim partnerima. Tako smo u saradnji sa projektom "Upravljanje otpadom u kontekstu klimatskih promena (DKTI)" ova uputstva preveli i prosledili svim JKP u Srbiji".\nMedicinski otpad predstavlja potencijalni izvor infekcije, stoga je neophodno da se bezbedno i na odgovarajući način sakupi, tretira i odloži. Pravilno reagovanje i planiranje je presudno, a naročito u kriznim vremenima i vanrednim situacijama.\nMediji uveliko učestvuju u edukaciji, jer mogu da dopru do najvećeg auditorijuma ali, isto tako su potrebni i eksperti na lokalu, koji će pomoći zajednicama i jedinicama lokalne samouprave da se važno pitanje upravljanja medicinskim otpadom sprovodi u skladu sa najvišim standardima.\nProjekat DKTI pruža podršku sektoru upravljanja otpadom, kroz saradnju sa Ministarstvom za zaštitu životne sredine, Privrednom komorom Srbije, profesionalnim organizacijama i lokalnim samoupravama, u vidu razmene znanja, razvoja politika i izrade strateških dokumenata.\nIzvor - biznis.telegraf.rs


Pompeo: Želimo mirno rešenje tenzija sa Iranom - Sputnjik Srbija\n12:59 03 Jul 2020\nPompeo: Želimo mirno rešenje tenzija sa Iranom\n08:57 26.09.2019 (osveženo 09:11 26.09.2019) Preuzmite kraći link\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo izjavio je da SAD žele mirno rešenje tenzija sa Iranom, dodajući da je na Teheranu da donese takvu odluku.\n„Želimo mirno rešenje sa Islamskom Republikom Iran, i nadamo se da je to moguće. Na kraju, na Irancima je da donesu takvu odluku“, rekao je Pompeo novinarima na marginama Generalne skupštine Ujedinjenih nacija u Njujorku.\nPompeo je dodao da se Sjedinjene Države nadaju da će dobiti priliku da pregovaraju sa iranskim zvaničnicima kako bi se došlo do dobrog rešenja za obe strane, prenosi Tanjug, pozivajući se na Rojters.\n03/07 12:33 Kako je Švedska profitirala od izbegavanja karantina\n03/07 12:27 Konjička jedinica austrijske policije otišla u istoriju, a konji u Srbiju\n03/07 12:02 Vlada donela nove mere za Beograd\n03/07 12:01 U Crnoj Gori najviše ulažu Rusi i Srbi


Loše vesti iz Kine koče veći rast cena nafte | Kamatica\nPočetna > vest > Loše vesti iz Kine koče veći rast cena nafte\nLoše vesti iz Kine koče veći rast cena nafte\nTekst objavljen: 09.03.2016 15:06\nCene nafte su danas porasle u azijskom trgovanju, ali je obnavljanje zabrinutosti zbog stanja globalne ekonomije ograničilo dobitke nakon objave podataka o najvećem padu kineskog izvoza u gotovo sedam godina.\nKineski izvoz je potonuo više od četvrtine u februaru, što je najoštriji pad od maja 2009. godine za vreme finansijske krize, podgrejavši strahovanja da će druga najveća privreda sveta i vodeći potrošač energije doživeti "tvrdo prizemljenje", prenosi agencija AFP.\nAmerička "laka" nafta WTI za isporuku u aprilu porsla je za 21 cent, na 36,71 dolara, a sirova nafta "brent" za isporuke u maju popela se za 26 centi na 39,91 dolar za barel.\n"Ovo je ozbiljan znak usporavanja kineske ekonomije, najvećeg potrošača energije u svetu", naglašava tržišni analitičar kompanije CMC Markets u Singapuru, Margaret Jang.\nKina je najveći svetski trgovac robom i ključni pokretac svetskog ekonomskog rasta, ali su njene kompanije uzdrmane slabom tražnjom na glavnim tržištima.\nS druge strane, njeno usporavanje rasta poguralo je cene sirovina naniže.\nTrgovci su sada okrenuti ka sutrašnjem saopštenju o američkim komercijalnim zalihama sirove nafte za sedmicu zaključno sa 4. martom, u nastojanju da dodju do nekih signala u vezi sa tražnjom.\nAmeričke zalihe su i dalje preobimne, "a tražnja ih još ne sustiže bitno, tako da su tržišni fundamenti još uvek prilično slabi", rekla je Jangova za AFP.\nPažnja trgovaca će takođe biti usredsređena na podatke o proizvodnji. Smanjenje proizvodnje nafte u SAD izlaz i pregovori glavnih proizvodjača, na čelu sa Rusijom i Saudijskom Arabijom, o mogućem zamrzavanju produkcije pogurali su cene naviše tokom protekle tri nedelje zbog nade da će prezasićenost ponude na tržištu biti ublažena.\nMeđutim, neki analitičari upozoravaju da ne treba biti previše optimističan da će generalni sporazum u zamrzavanju proizviodnje biti postignut.


Projektne aktivnosti Archives - Страница 100 од 107 - EU Delegacija u Srbiji\nNa tavanu Rektorata uskoro nova multimedijalna učionica – See more at: file:///C:/Users/pishibrishi/Documents/!%20EUinfo/!%20europa.rs/kopir/!%20projekti/20140321c.htm#sthash.cK0vUOdc.dpuf\nNakon rekonstrukcije krova Rektorata beogradskog univerziteta, koju je finansirala Evropska unija, početkom septembra u nekadašnjem tavanskom prostoru kapetan Mišinog zdanja počeće da radi multimedijalna radionica namenjena održavanju seminara i prezentacija.\nDevenport: Agencija za lekove pravi primer saradnje u procesima evropskih integracija Srbije\nAgencija za lekove i medicinska sredstva Srbije je “pravi primer saradnje u procesima evropskih integracija, naročito pošto je Srbija ušla u novu fazu odnosa sa EU i pregovara o članstvu”, rekao je šef Delegacije EU Majkl Devenport prilikom posete ovoj organizaciji.\nAgencija za lekove i medicinska sredstva Srbije finansirana od strane EU – primer uspeha\nInvesticija EU od četiri miliona evra za osnivanje Agencije za lekove i medicinska sredstva Srbije (ALIMS) u skladu sa postojećom praksom u EU visoko je na listi ovakvih akcija u Srbiji, jer kako je saopšteno iz Agencije, 2013. je bila najbolja poslovna godina još od njenog osnivanja pre devet godina.\nDevenport: Beogradski festival igre ujedinjuje evropsku kulturu\nFestival zastupa upravo one vrednosti koje promoviše EU, kao što je raznolikost, rekao je Majkl Devenport, dodajući da ova manifestacija svetskog ugleda dovodi Evropu u Srbiju i Srbiju u Evropu.\nOtvoreni novi vrtići u Kruševcu i Leskovcu\nDva nova vrtića „Lane“ i „Sunce“ predškolske ustanove „Nata Veljković“, za čiju je izgradnju i opremanje Evropska unija uložila više od 300.000 evra u okviru aktivnosti IMPRES projekta, otvorena su 10. marta 2014. u Kruševcu.\nŠta je pokazala debata o jeziku i rodnoj ravnopravnosti u EU info centru pod nazivom „Vojnik/vojnikinja, sudija/sutkinja… Kako se moj posao zove u ženskom rodu“.\nProjekat „Supernatural park – od deponije do parka“ na Ada huji izabran je kao jedan od 25 najuspešnijih u Evropi.\nAmbasadori: Puno posla za novu vladu\n„Mi želimo da vidimo posle izbora novu vladu koja veoma snažno prati ovaj kurs evropskih integracija i bitnih reformi „, rekao je Majkl Devenport učestvujući u radu Biznis foruma na Kopaoniku.


Početak/Virus Korona/Treća žrtva koronavirusa u Srbiji\nNiške Vesti 23. marta 2020.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić na konferenciji za medije saopštio je da je danas u Srbiji preminula treća osoba od posledica izazvanih koronavirusom. U pitanju je 60-godišnja žena koja se lečila na KBC Dragiša Mišović.\nOn je istakao, da će po preporuci kineskih stručnjaka, krenuti u masovna stestiranja i kazao je da se u narednih 48 sati može očekivati drastično uvećanje testiranja. On je dodao da ima testova za nekoliko dana uvećanog testiranja, a da će se u međuvremenu raditi na nabavci novih testova.\nPredsednik Vučić rekao je da će ključna stvar biti striktna izolacija svakog obolelog i da ćemo to morati da postignemo ako ne želimo situaciju kao u Italiji i Španiji.\nOn je poručio da je sada više od svega potrebno da građani ostanu kod kuće.\nCOVID-19 Koronavirus treća žrtva virusa


Od 22. decembra na snazi Uredba o isplatama uvećanja uz penzije\nNa osnovu člana 207a stav 2. Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju („Sl. glasnik RS“, br. 34/03,... 75/14, 142/14 i 73/18 – u daljem tekstu: Zakon o PIO), Vlada RS donela je Uredbu o uslovima, visini, obuhvatu korisnika penzija i dinamici isplate novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju („Sl. glasnik RS“, br. 98/18 – dalje: Uredba), koja je stupila na snagu 22.12.2018. god.\nOvom uredbom je utvrđeno (u članu 1.) da korisnicima starosne, prevremene starosne, invalidske i porodične penzije čija visina penzije od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. iznosi do 34.003,90 dinara, isplaćuje se novčani iznos kao uvećanje uz penziju.\nKorisnicima iz stava 1. ovog člana smatraju se i korisnici prava iz čl. 223. i 225. Zakona o PIO, tj. korisnici prava na privremenu naknadu po osnovu II i III kategorije invalidnosti, odnosno preostale radne sposobnosti, koji nisu zaposleni; odnosno, korisnici prava po osnovu II i III kategorije invalidnosti, preostale radne sposobnosti, koji su to pravo ostvarili do dana stupanja na snagu ovog zakona, a kojima je nezavisno od njihove volje odnosno bez njihove krivice prestalo svojstvo osiguranika.\nNovčani iznos iz stava 1. ovog člana isplaćuje se mesečno uz penziju od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. i posebno se iskazuje.\nNovčani iznos kao uvećanje uz penziju korisnicima iz člana 1. ove uredbe čija visina penzije od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. iznosi do 26.643,75 din., obračunava se kao 5% od visine penzije tog korisnika od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. (član 2. Uredbe)\nPrema članu 3. Uredbe, novčani iznos kao uvećanje uz penziju korisnicima iz člana 1. Uredbe, čija visina penzije od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. iznosi od 26.643,76 dinara do 34.003,90 dinara, obračunava se kao razlika između iznosa isplaćene, odnosno pripadajuće penzije za septembar 2018. god. uvećane za 5% i iznosa pripadajuće penzije tog korisnika prema Zakonu, od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. Novim korisnicima kojima penzija pripada počev od meseca decembra 2018. god. i nadalje, u iznad navedenom iznosu, novčani iznos kao uvećanje uz penziju obračunava se u visini novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju korisnika koji su pravo na penziju ostvarili zaključno sa 30. septembrom 2018. god., a čija je visina penzije istovetna sa visinom penzije novog korisnika.\nAko penzija za septembar 2018. god. ne pripada za ceo mesec, novčani iznos kao uvećanje uz penziju iz člana 3. Uredbe, obračunava se tako što se ta penzija svodi na iznos penzije za ceo mesec. Novčani iznos kao uvećanje uz penziju iz čl. 2. i 3. Uredbe, pripada u punom iznosu ako se penzija isplaćuje za ceo mesec, a ukoliko se penzija isplaćuje za deo meseca, obračunava se srazmerni deo tog iznosa. Novčani iznosi kao uvećanje uz penziju koji su isplaćeni korisnicima uz penziju od meseca decembra 2018. god. zaključno sa mesecom novembrom 2019. god. smatraju se konačnim. (član 4. Uredbe)\nNa novčane iznose iz čl. 2. i 3. Uredbe ne vrši se obračun i plaćanje doprinosa za obavezno zdravstveno osiguranje korisnika penzije. (član 5. Uredbe)