Komentari i sugestije na Nacrt zakona o sprečavanju korupcije - Amandmani\nKomentari i sugestije na Nacrt zakona o ...\nKomentari i sugestije na Nacrt zakona o sprečavanju korupcije\nČlanica koalicije prEUgovor Transparentnost Srbija sačinila je komentare i predloge amandmana na revidiran Nacrt zakona o sprečavanju korupcije, koje je Ministarstvo pravde objavilo u februaru 2019. Komentari su podeljeni u tri grupe po celinama Nacrta.\nTransparentnost Srbija zaključuje da se ciljevi zbog kojih se Zakon o sprečavanju korupcije (Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije) menja samo delimično postižu rešenjima koje je predložila Vlada u revidiranom nacrtu.\nKljučne novine u Nacrtu, koje se odnosne na način izbora direktora i članova Odbora (Veća) Agencije za borbu protiv korupcije predstavljaju pogoršanje sa stanovišta nezavisnosti Agencije od političkih uticaja. Predloženi način izbora, kada je reč o članovima Odbora (Veća) može obezbediti da oni poseduju određeni minimalni nivo stručnosti za taj posao, što aktuelne zakonske odredbe ne garantuju. Međutim, način izbora u kojem nakon procesa pre-selekcije u kojem ključnu ulogu ima izvršna vlast, politička većina narodnih poslanika po svom nahođenju bira bilo kog od kandidata koji su zadovoljili traženi minimum, ne pruža garancije da će biti izabrani najstručniji kandidati već oni koji uživaju političku podršku.\nPo trenutno važećem rešenju Narodna skupština praktično ima mogućnost da samo potvrdi ili odbije predloge koje su dali ovlašćeni predlagači, među kojima su i neki koji su nezavisni od izvršne\nvlasti ili i od izvršne i od zakonodavne vlasti. Slično tome, jedan od razloga zbog kojih je ustanovljen Odbor (Veće) Agencije, bio je da predstavlja zaštitu direktora od neposrednog političkog uticaja, koji bi se vršio kroz izbor i razrešenje u Narodnoj skupštini. Umesto Skupštine koja bira i razrešava druge čelnike nezavisnih državnih organa, direktora Agencije na konkursu bira Odbor. Opravdanje za ovaj sistem jeste priroda postupanja Agencije, kontrola imovine i prihoda funkcionera, među kojima su i narodni poslanici, kao i kontrola finansiranja političkih stranaka i izbornih kampanja.\nJoš od početka procesa izrade novog zakona (model Agencije iz 2014), jedna od ideja vodilja bilo je jačanje nezavisnosti kroz povećanje broja nepolitičkih predlagača članova Odbora, ali oko toga nije bilo dogovora unutar radne grupe koja je pisala zakona, pa promene nisu ni predložene u prethodnim nacrtima. Predlozi i komentari civilnog društva koji su dati na prethodni nacrt Zakona o sprečavanju korupcije, iz avgusta 2018, nisu uzeti u obzir na adekvatan način i da po njima uglavnom nisu vršene izmene u zakonskom tekstu.\nZakon o sprečavanju korupcije (Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije) se menja radi ispunjavanja ciljeva iz ranije važeće Nacionalne strategije za borbu protiv korupcije u Republici Srbiji (2013-2018), koju je usvojila Narodna skupština, Akcionog plana za pregovaračko poglavlje 23 EU integracija Srbije i ispunjavanja preporuka međunarodnih organizacija čiji je Srbija član (GRECO), kao i radi otklanjanja problema koji su uočeni u praksi dosadašnje primene.\nIzradu ove publikacije podržala je Evropska unija svojim programom „Civil Society Facility” u okviru Instrumenta za pretpristupnu pomoć (IPA). Za sadržaj ove publikacije odgovoran je isključivo izdavač, a izneti stavovi ne predstavljaju nužno i stavove EU.\nBroj preuzimanja 319


Obeležen Dan Školskog centra sa domom učenika „Dositej Obradović“\nPrigodnim programom, uz prisustvo učenika, nastavnika i brojnih gostiju danas je u subotičkom Školskom centru sa domom učenika „Dositej Obradović“ obeležen Dan škole. Svečanosti je prisustvovao i gradonačelnik Subotice Stevan Bakić koji je, tim povodom, rekao da je ova škola jedna od nekoliko u našoj zemlji koja se, još od 1947. godine, posebno bavi obrazovanjem dece oštećenog sluha.\n„Malo je gradova u Srbiji sa takvim spektrom obrazovnih i socijalnih ustanova kakve rade u Subotici, i to veoma uspešno. Školski centar sa domom učenika 'Dositej Obradović' obavlja izuzetno važnu društvenu misiju rehabilitacije, edukativnog i profesionalnog osposobljavanja gluvih i nagluvih lica. To ovoj ustanovi daje važnu socijalnu dimenziju, jer ona decenijama pomaže generacijama dece da vode kvalitetniji i samostalniji život“, istakao je Bakić.\nNaglasio je da je danas ta plemenita misija proširena i na decu sa drugim smetnjama u razvoju i da ovaj školski centar daje veliki doprinos kvalitetu specijalizovanog obrazovanja u ovom gradu.\n„Ovom prilikom želim da naglasim da i Grad Subotica, i ja lično, izuzetno cenimo tradiciju ove ustanove, kao i sve ono što je aktuelno od programa i aktivnosti. Rukovodstvo ove škole može da se osloni na nas i da bude uvereno da ćemo uvek adekvatno podržavati njen rad i težiti da unapredimo uslove pod kojima se on odvija. Dokaz te naše podrške je i da smo za 2021. godinu opredelili 2,63 miliona dinara za izradu projektno-tehničke dokumentaciju za rekonstrukciju ove škole. To bi trebalo da se uradi tokom avgusta, a nakon završetka projektno-tehničke dokumentacije preduzećemo sve da u narednoj godini dođe do realizacije tog projekta. Još jednom vam čestitam Dan škole”, rekao je gradonačelnik Bakić.\nDirektor Školskog centra sa domom učenika „Dositej Obradović“, Nataša Nimčević, navela je kako se nakon višegodišnje pauze ponovo obeležava Dan škole i da je privilegija biti deo ovog kolektiva ponosnog što njihova škola nosi ime prosvetitelja i narodnog učitelja.\n„Još ponosniji jer smo to ime sami birali 2014. godine kada smo, u skladu sa inkluzivnim trendovima društva, odbacivali stari naziv ustanove. Iako potpuno različitog značenja od onoga što je bila Dositejeva Velika škola, ova naša je 'velika' po mnogo čemu. Kao što je Dositej celo svoje delo posvetio težnji da 'otvori oči' narodu, da ga poduči, da mu bude od koristi, tako i naša škola ima sličnu misiju: da decu sa smetnjama u razvoju poduči, da im bude od koristi, da im uz svakodnevna 'naravoučenija' olakša život“, rekla je Nataša Nimčević.\nPrisutnima se obratio i Mihalj Vermeš, predsednik Školskog odbora Školskog centra sa domom učenika „Dositej Obradović“.\nŠkolski centar je ustanova koja ima dugu tradiciju. Osnovan je 1945. godine u Inđiji, kao prvi Dom za gluvonemu decu Vojvodine, a dve godine kasnije premešta se iz Inđije u Suboticu. U zgradu u kojoj se sada nalazi preseljen je 1962. godine. Razvijajući se, škola je nekoliko puta menjala ime: od Doma i škole za gluvonemu decu, preko Školskog centra za vaspitanje i obrazovanje slušno oštećenih lica – do Školskog centra sa domom učenika „Dositej Obradović“.


Rusija o registraciji „Sputnjika Ve“: Konkurenti podmeću nogu ruskoj vakcini - Sputnjik Srbija\n17:49 12.02.2021 (osveženo 17:50 12.02.2021) Preuzmite kraći link\nKonkurentne kompanije i neke političke snage pokušavaju da u mnogim zemljama spreče registraciju vakcine „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), izjavio je direktor Ruskog fonda za direktne investicije (RFPI) Kiril Dmitrijev. On je dodao da se planiraju i provokacije protiv vakcine.\n„Svako odobrenje vakcine je veliki posa, jer postoji mnogo drugih konkurentskih kompanija, političkih snaga koje sa više strana pokušavaju da spreče registraciju vakcine. Takav rezultat, kao što je registracija u 27 zemalja, je rezultat aktivnog i moćnog timskog rada“, rekao je Dmitrijev u emisiji televizije „Rusija 24“.\nPrema njegovim rečima, RFPI ima informacije, da se u nekoliko zemalja planiraju provokacije protiv vakcine „Sputnjik Ve“ (Sputnik V).\n„Bez obzira na to „mi idemo dalje i sigurni smo da je 'Sputnjik Ve' (Sputnik V) jedna od najpriznatijih vakcina na svetu“, istakao je on.\nDmitrijev je dodao da predstavnici fonda razgovaraju sa mnogim državama o odobrenju ruske vakcine.\nPrethodno je Kazahstan odobrio primenu vakcine „Sputnjik Ve“ (Sputnik V), postavši tako 27. država koja je to dozvolila.\nBritanski naučni časopis „Lanset“ je 2. februara objavio rezultate treće faze kliničkih ispitivanja ruske vakcine protiv kovida, gde je utvrđeno da je ona jedna od najsigurnijih i najefikasnijih na svetu.\nRusi objasnili kako će se vakcina „Sputnjik Ve“ ispitivati na deci\nRusija, virus korona, kovid 19, Sputnjik Ve


Iran spreman za razmenu zatvorenika za SAD - Sputnjik Srbija\n13:29 21 Januar 2021\nIran spreman za razmenu zatvorenika za SAD\n12:34 10.05.2020 Preuzmite kraći link\nIran je spreman na potpunu razmenu zatvorenika sa Sjedinjenim Američkim Državama, saopštio je danas portparol iranske vlade Ali Rabei, dodajući da Vašington jojš nie odgovorio na poziv Teherana za razmenu.\nOn je rekao da je Teheran zabrinut i da smatra SAD odgovornim za bezbednost i zdravlje Iranaca u američkim zatvorima tokom pandemije virusa korona, navodi Tanjug.\n„Spremni smo da razmenimo zatvorenike sa SAD i da razgovaramo o tom pitanju sa, ali Vašington još nije odgovorio na naš poziv“, rekao je Rabei, prenosi Rojters.\nIran i SAD su već razmenili zatvorenike 2019. godine, kada je Iran oslobodio američkog studenta Siju Vanga koji je bio osuđen za špijunažu na tri godine zatvora, a SAD iranskog istraživača matičnih ćelija Masuda Solejmanija, optuženog za kršenje sankcija.\nKako pišu mediji, kandidat za razmenu je Majkl Vajt, veteran američke mornarice koji je 2018. godine zarobljen u Iranu. Pušten je iz zatvora sredinom marta zbog zdravstvene krize, ali je i dalje u Iranu.\nSAD će deportovati iranskog profesora Sirousa Asgarija koji je oslobođen optužbi za krađu trgovačkih tajni čim dobije medicinsku potvrdu za izlazak iz zemlje.\nIran, koronavirus, virus korona


FIFA odabrala revolucionarni sistem za pregled spornih situacija: Ovo su četiri ključne tačke koje će se analizirati!\nSvetska fudbalska federacija odabrala je sistem za preglede snimaka firme Hok-aj inovejšn (Hawk-Eye Innovations) kao pomoć sudijama prilikom pregleda spornih situacija na tri takmičenja ove godine.\nFIFA je saopštila da će britanska firma pokriti svetsko prvenstvo za igrače do 20 godina koje u subotu počinje u Južnoj Koreji, Kup konfederacija u Rusiji i klupsko >> Pročitaj celu vest na sajtu Telegraf.rs << svetsko prvenstvo u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nFIFA želi da dozvoli pregled snimka samo za "jasne greške" u četiri situacije: postignute golove, dosuđene penale, isključenje igrača i slučajeva kada pogrešan igrač bude kažnjen kartonom.\nRTS: Fifa izabrala Hok-aj za pomoć sudijama\nSportske.net: FIFA uvela "oko sokolovo"\nB92: "Tehno-fudbal" sve bliže, FIFA odobrila 'hok-aj'\nHotSport.rs: TEHNOLOGIJA SVE PRISUTNIJA U SPORTU: Fudbal uvodi ‘Hawk-Eye’ tehologiju!


Dok javnost širom svijeta razmišlja o zaštiti velikih komjuterskih sistema poput onih u bankama ili na biračkim mjestima, stručnjaci nas upozoravaju na potencialnu ranjivost jednog drugog aspekta digitalnog svijeta: sve veća prisutnost robota u svim sferama života koji hakerima mogu biti meta.\nRoboti sve više postaju dio našeg života.\nNa Međunarodnom aerodromu Incheon u Južnoj Koreji roboti putnicima daju korisne infromacije i vode ih kroz labirinte dugih hodnika do odgovarajućeg izlaza.\nU operacionim salama bolnica, sofisticirani roboti će uskoro raditi hirurške zahvate koje zahtijevaju pokrete suviše precizne za ljudsku ruku.\nSvi ovi roboti se oslanjaju na instrukcije ili strojne kodove koje moraju biti dostupne programerima.\nTo nažalost znači da su izloženi i mogućim napadima hakera.\n"To su stvari od kritičke važnosti, i moramo biti sigurni da pravilno shvatimo problem sigurnosti na samom početku i da planiramo naš odgovor unaprijed, a ne naknadno. Bolje da budemo spremni, jer sve je više napada na ove sisteme", kaže Carsten Maple sa Univerziteta Warwick.\nStručnjaci kažu da zaštitu ne treba očekivati od neke čiste tehnologije, nego da dizajneri robota i uređaja moraju razmišljati o zaštitnim mjerama unaprijed.\n"Mi postepeno sastavljamo razne takve tehnologije. Ako negdje imamo robot koji je dio pametne infrastrukture, onda je vrlo važno da obezbijedimo kolektivnu sigurnost svih elemenata te infrastrukture. Moramo raditi na sigurnosti integriranih sistema", kaže Chris Melhuish sa Univerziteta Bristol.\nStručnjaci vjeruju da je zaštita memorije jedna od najboljih metoda za zaštitu komjuterskih sistema od hakera. Ako su zaštićeni osnovni podaci, pristup se može obezbijediti putem takozvanih 'glupih' terminala koji mogu povući podatke iz memorije ali nemaju sposobnost procesiranja.\n"Time se ne smanjuje vjerovatnoća napada, ali se smanjuju posljedice napada što omogućuje lakši oporavak i ponovno funkcioniranje sistema", naglašava Carsten Maple.\nZaštita podataka postaje sve važnija, samim tim i kompanije sve više razumiju prednosti investiranja u sigurnost svojih proizvoda koji time postaju otporniji na posljedice hakerskih napada.


Uputstvo za korišćenje obračuna za prihode od ugovora o delu - Prihodi\nUputstvo za korišćenje obračuna za prihode od ugovora o delu\nOvaj internet servis omogućava korisnicima da obračunaju poreze i doprinose za prihode od ugovora o delu ugovorene u neto ili bruto iznosu. Na osnovu unetih podataka obračun se vrši automatski bez potrebe unosa parametara koji utiču na obračun (propisane stope poreza i doprinosa, stope na osnovu ugovora o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i stope na osnovu ugovora o socijalnom osiguranju su ažurne na dnevnom nivou).\nU formu OBRAČUN na stranici Prihodi po osnovu Ugovora o delu unosite podatke:\nIZNOS – unosite iznos bez separatora za hiljade, a decimalni separator je tačka npr. 24500.45\nIznos ugovoren u – odabir da li se radi o bruto ili neto ugovorenom iznosu\nStatus angažovanog lica – odabir da li se radi o samostalnim umetnicima koji su osigurani po osnovu PIO i zdravstvenog osiguranja na osnovu samostalne umetničke delatnosti ili se radi o ostalim licima.\nSva ostala lica – zavisna polja:\nNe postoji Ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja ni Sporazum o socijalnom osiguranju – u obračun je uključen Porez i doprinosi za PIO i zdravstveno osiguranje;\nPostoji Ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja a ne postoji Sporazum o socijalnom osiguranju. Za ovaj slučaj je neophodno odabrati da li su ispunjeni uslovi za primenu ovog ugovora. Ukoliko uslovi nisu ispunjeni potrebno je popuniti polja kao za pretnodni slučaj;\nPostoji Sporazum o socijalnom osiguranju a ne postoji Ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja – Za ovaj slučaj je neophodno odabrati da li se radi o korisniku penzije ili ne i u skladu s tim koji mu je Status osiguranja; da li su ispunjeni uslovi za primenu ovog sporazuma;\nPostoji Ugovor o izbegavanju dvostrukog oporezivanja i Sporazum o socijalnom osiguranju – Za ovaj slučaj je neophodno odabrati da li su ispunjeni uslovi za primenu Ugovora i Sporazuma kao i da li se radi ili ne o korisniku penzije (i u skladu s tim koji je Status osiguranja).\nNakon unetih svih neophodnih podataka pritisnite Obračunaj i ispod forme će se pojaviti REZULTAT OBRAČUNA PRIHODA PO OSNOVU UGOVORA O DELU. Brisanje svih unetih podataka možete uraditi preko Poništi.\n‹ Uputstvo za korišćenje obračuna prihoda po osnovu privremenih i povremenih poslova\nUputstvo za obračune prihoda po osnovu zakupa i podzakupa nepokretnosti ›


Danas u Banjaluci obustava saobraćaja u centru grada\nZbog održavanja koncerta u okvir "Ćevap festa", danas u vremenu od 18.00 do 23.30 časova, biće obustavljen saobraćaj.\nVečeras otvaranje izložbe "SAD u bh. štampi do početka Velikog rata"\nVečeras, 29. maja, u 18 časova u Američkom kutku u Banjoj Luci biće otvorena izložba "SAD u bh. štampi do početka Velikog rata".\nZbog obilježavanja 27. godišnjice stradanja 12 banjalučkih beba, danas, u vremenu od 10.30 do 12.00 časova, biće obustavljen saobraćaj u Ulici kralja Petra Prvog Karađorđevića, na dijelu od Aleje Svetog Save (Narodno pozorište Republike Srpske) do Bulevara cara Dušana (zgrada Ekvator).\nZavod za fizikalnu medicinu i rehabilitaciju "Dr. Miroslav Zotović" u Banjoj Luci nabavio je savremenu opremu za pomoć u bržem oporavku djece koja imaju poteškoće u kretanju. Robot koji će omogućiti mališanima da ponovo koračaju svojim nogama stiže iz Švajcarske.\nZmijanjski park krasiće Banjaluku?\nBanjalučanin Robert Dacešin, poznati banjalučki putopisac, bloger, ali i magistar ekonomije je zajedno sa Nikolom Brkovićem kreirao prijedlog za novi sadržaj u gradu, Zmijanjski park.\nUlica Ivana Franje Jukića otvorena za dvosmjerni saobraćaj\nPoslije obnove i uređenja saobraćajnice u Ulici Ivana Franje Jukića u centru grada, došlo je i do promjene režima saobraćaja, pa je ova ulica od sada otvorena za dvosmjerni saobraćaj.\nNa dan republičkog praznika – Dan pobjede nad fašizmom, u četvrtak 9. maja, mimo Odluke o određivanju radnog vremena pravnim licima i preduzetnicima koji obavljaju trgovinsku, zanatsku i uslužnu djelatnost na području grada Banje Luke, u vremenu od 7.00 do 12.00 časova, mogu da rade i:\nPrvi automobili u Banjaluci: „Bože mili, ni konja ni rude, a ide k’o ludo!“


TS: Utvrditi tokove novca između medija i države – Matrica slobode medija\nTS: Utvrditi tokove novca između medija i države\nPosted on July 23, 2015 by Teodora\nBeograd, 23.jul 2015 –\nU Srbiji je moguće utvrditi koliko elektronski mediji daju novca državi da bi mogli da rade i koliko sredstava direktno dobijaju od države, ali bi podaci o tome trebalo da budu prikazani na pristupačniji način i uz ažuriranja na mesečnom nivou, saopštili su danas predstavnici Transparentnosti Srbije na konferenciji za novinare.\nTakođe ističu da se postavljena pravila uglavnom poštuju, ali da nisu dovoljno razrađena, kao i da je potrebno izraditi i objaviti obrazloženja za odluke koje se tiču finansiranja države od medija i medija od države, navodi se u izveštaju Transparentnosti Srbije o tokovima medijskog novca i ulozi Regulatora elektronskih medija (RRA i REM) što je bila tema konferencije.\nKako je rekao programski direktor TS Nemanja Nenadić, u okviru Zakona o radiodifuziji bilo je predviđeno da se svi viškovi, odnosno suficit uplaćuje u budžet države i rasporedi za tačno određene namene, a da u praksi nije moglo da se ustanovi da je to poštovano i veliko je pitanje da li su norme bile primenjive.\nNenadić je kazao da je trend da prihodi i rashodi RRA imaju “opadajući niz” naročito u poslednje dve godine i da je od 2010. godine smanjena količina novca kojim je RRA raspolagala sa oko 4,2 mliona evra na 3,7 miliona evra u 2014. godini.\nOstvareni prihodi RRA su svake godine bili veći od planiranih, ali su već godinama u padu.\nIsto tako i rashodi RRA imaju trend opadanja pri čemu je očigledan trud da se postignu uštede naročito 2013, 2014. godine, a najveći realan pad troškova je u poslednjih pet godina zabeležen kod zarada i stalnih troškova.\nSuficit, odnosno viškovi koji treba da se uplaćuju u budžet 2010. godine iznosili su blizu 800.000 evra, a prošle godine oko pola miliona evra.\nNenadić je kazao da RRA ne ispunjava u potpunosti standarde transparentnosti, ali da, generalno gledano spada među bolje institucije po pitanju količine objavljenog materijala i ažurnosti.\nKada je reč o naknadama koje elektronski mediji uplaćaju REM, odnosno RRA, budući da je reč o obavezi svakog nosioca dozvole, trebalo bi ih objavljivati na sajtu informacije o tome da li se ta obaveza poštuje, rečeno je na konferenciji.\nIsto tako bi i Ministarstvo kulture i medija trebalo da objavljuje redovno podatke o uspešnosti programa koji su bili sufinansirani iz budžeta, navodi se u izveštaju.\nGeneralni sekretar Regulatornog tela za elektronske medije Nenad Janković kazao je da to telo od osnivanja do danas nije povećalo naknade koje plaćaju mediji.\nKako je kazao svi emiteri koji imaju dozvole za nacionalnu frekvenciju kasne sa uplatama za to u proseku oko mesec dana.\nJanković je rekao da ne kasne jedino RTV Pink, koja je ta sredstva uplatila do kraja godine, kao i B92 i Prva televizija.\nNa konferenciji je rečeno da predstojeću sistematizaciju radnih mesta u REM bi trebalo iskoristi da se što preciznije utvrde i obrazlože potrebe za ljudstvom, kao i način angažovanja.\nTakođe Transparentnost Srbije upozorava da se naknade koje plaćaju mediji već godinama realno smanjuju, a uskoro se primenom Zakona o elektronskim komunikacijama može očekivati njihovo svođenje na pokrivanje nužnih troškova rada Regulatora.\nU izveštaju Transparentnosti Srbije navodi se da je tokom ranijih godina u odsustvu pravila za finansiranje programa u oblasti javnog informisanja doneto nekoliko akata koji su uređivali tu oblast na raznim nivoima vlasti, ali su te norme bile nedovoljne da otklone rizike od nastanka korupcije.\nGlavni problem je, kako navode, velika diskrecija koja postoji kod donošenja odluka o tome šta će biti finansirano, u kojoj meri i na osnovu kojih kriterijuma će biti podeljena sredstva za određene programe.\nSprovođenje projekta za izradu ovog izveštaja podržala je Fondacija za otvoreno društvo Srbije.\n← Previous Previous post: (Ne)razjašnjeni tokovi novca koji uplaćaju mediji\nNext → Next post: Tok medijskog novca preko budžeta i položaj Regulatora elektronskih medija- Transparentnost Srbija


► Leoni otvorio pogon u Nišu, oko 7.000 građana na skupu ispred fabrike\nFabrika gde će se proizvoditi auto-kablovi je na oko 20.000 kvadrata, a u njega je uloženo oko 22 miliona evra.\nOtvaranju pogona u Nišu prisustvovao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić koji je rekao da "nema lepšeg posla od otvaranja fabrika i da je država učinila za Niš ono što nije ni za jedan drugi grad u Srbiji".\nOn je kazao da je za otvaranje pogona u Nišu država izdvojila 6,4 miliona evra, a Leoniju je ukupno, za pogone u Prokuplju, Doljevcu i Nišu isplaćeno 30,6 miliona evra.\n"Da nismo dali taj novac ne bi nam niko ostao ni u Prokuplju, ni u Merošini, ni u Doljevcu, a malo ko i u Nišu" rekao je Vučić i dodao da je za ostale fabrike u Nišu država izdvojila još "osam, devet, deset miliona evra".\nVučić je podsetio da Leoni u Srbiji trenutno upošljava 6.000 evra, a zajedno sa pogonom koji će biti izgrađen u Kraljevu u toj nemačkoj kompaniji radiće ukupno 11.000 radnika.\nGradonačelnik Niša Darko Bulatović rekao je da će novi pogon Leonija za budžet grada Niša značiti direktnu korist od blizu stotinu miliona dinara od poreza na zarade.\n"Za razliku od ranijeg perioda kada su se fabrike u Nišu zatvarale i prodavale u bescenje, ponovo otvaramo pogone u kojima se zapošljavaju radnici, a među njima su i mnogi visokoobrazovani ljudi koji su prethodnih godina odlazili u beli svet", rekao je Bulatović.\nDirektor kompanije Leoni za Srbiju Klemens Saks podsetio je da je ugovor o izgradnji fabrike u Nišu sa Vladom Srbije potpisan septembra 2016. godine, a da će 2019. godine u toj fabrici raditi približno 2.200 radnika.\nPredstavnica Ambasade Nemačke u Srbiji Leoni Rajmers istakla je da u Srbiji trenutno radi 4.000 nemačkih kompanija i da one upošljavaju oko 44.000 radnika.\nOtvaranju pogona Leonija prethodilo je obraćanje predsednika Srbije Aleksandra Vučića građanima na govornici ispred ulaza u fabrički krug.\nOn je istakao da država radi na tome da Niš bude centar Balkana.\n"Neki su pitali da li smem da dođem u Niš. Da li Niša treba da se plaši onaj koji je tu doveo fabrike, napravio najmoderniji Klinički centar, izgradio puteve", zapitao je Vučić.\nNajavio je da će u avgustu ove godine u Nišu otvoriti pogon i poznati austrijski proizvođač rasvete, Cumtobel.\nVučić je kazao da će država pomoći i radnicima propalih niških fabrika koji traže zaostale plate.\nObraćanju predsednika Srbije ispred pogona Leonija prisustvovalo je oko 7.000 građana Niša i okolnih mesta koji su organizovanim prevozom stigli u taj grad.


Tržište električnih automobila uskoro i u BiH: Stvaranje boljih uslova za uvoz električnih automobila - informativa.ba\nBiznis Privreda Tržište električnih automobila uskoro i u BiH: Stvaranje boljih uslova za uvoz električnih automobila\nTržište električnih automobila uskoro i u BiH: Stvaranje boljih uslova za uvoz električnih automobila\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović održao je danas sastanak sa predstavnicima Privredne komore FBiH, u cilju razmatranja inicijative za smanjenje oporezivanja i stvaranja boljeg regulatornog okvira za uvoz novih, a posebno automobila na električni pogon.\n- Dramatične promjene će se desiti na tržištu električnih automobila u narednih pet do deset godina i mi moramo pratiti te trendove. U svijetu je prošle godine prodato blizu milion električnih automobila i taj broj se iz godine u godinu udvostručuje, a u našoj zemlji regitrovano je svega 18 ovakvih automobila, što je dovoljno upozorenje - istakao je na sastanku ministar Šarović, pojašnjavajući da je BiH jedna od rijetkih zemalja u Evropi koja ne nudi nikakve povlastice za uvoz električnih automobila.\nStvaranje uslova za uvoz ovakvih automobila važno je sa aspekta korištenja obnovljivih izvora energije, ali i smanjenja zagađenja, istaknuto je na sastanku.\nNažalost, Bosna i Hercegovina je na prvom mjestu u Evropi kada je u pitanju broj smrtnih slučajeva zbog zagađenja zraka, a procjenjuje da 30 posto zagađenja dolazi iz izduvnih gasova automobila. S tim u vezi, istaknuta je i inicijativa da se kod uvoza polovnih vozila razmotri uvođenje standarda većeg od sadašnjeg Euro 4.\nImajući u vidu obaveze BiH prema evropskim direktivama iz oblasti energetike i zaštite od zagađenja, te svjetske trendove u oblasti automobilske industrije, dogovoreno je da se u narednom periodu iniciraju šire javne rasprave o mogućim izmjenama zakonske regulative u toj oblasti, saopćeno je iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH.


NIKOLIĆ: ZA KRALJEV KONAK POTREBNO JOŠ PARA - JUGPRESS\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić rekao je u manastiru Prohor Pčinjski da će kraljevi konaci biti pokriveni do kraja juna i da je završetak radova potrebno još do 50 miliona dinara\nNikolić, koji je predsednik odbora za obnovu konaka koji su stradali u požaru, rekao je da kao društvo “ponekad ne vodimo računa o starim svetinjama i mislimo da je dovoljno da ih stavimo pod zaštitu, a ne vodimo računa o tome da one i zbog starosti mogu da nastradaju”.\nOn je rekao da su Vlada, predsednik Srbije i drugi donatori učinili dosta na prikupljanju sredstava za obnovu manastira i da je u prvoj, drugoj i trećoj fazi uloženo 20 miliona dinara.\nNikolić je rekao da nije zadovoljan dinamikom prikupljanja novca i izvođenjem radova, ali je ocenio da su na sve to uticale i atmosferske prilike.\n“Veoma je važno da do kraja godine završimo ovaj objekat”, rekao je Nikolić i dodao da država brine i o verskim objektima, iako je situacija veoma teška i vlada opšte siromaštvo.\n“Postoji nešto što je jednako važno kao hleb, a to su naša istorija i kultura”, rekao je Nikolić.\nOdgovarajući na novinarsko pitanje kako naterati javna preduzeća da zakrpe rupe na putu do manastira Prohor Pčinjski, on je rekao da će se i za to pobrinuti.\nVladika vranjski Pahomije, rekao je da manastir Prohor Pčinjski ima veoma dugu istoriju, a da je konake počeo da gradi kralj Petar u čemu ga je prekinuo veliki rat.\nPahomije je rekao da završetak celokupnih radova na obnovi konaka potrebno 70 miliona dinara i da sem dvadeset utrošenih na specijalnom računu za obnovu u ovom trenutku ima dva miliona dinara.\nPahomije je rekao i da je posle kralja Petra, Nikolić “jedini državnik i predsednik koji je posetio sestrinstvo manastira Prohor Pčinjski”.\nNikolić je posetu jugu Srbije počeo obilaskom baze Ševudske livade u kopnenoj zoni bezbednosti, vojne baze Jug.\nPosle manastira Prohor Pčinjski on će obići kosturnicu u Surdulici i večeras razgovarati sa predsednicima opštine Pčinjskog okruga u Vranju.


Pravilna ishrana i fizička aktivnost – put kojim se u Srbiji ređe ide! - www.025.rs\nwww.025.rs / ZDRAVLJE I LEPOTA / Pravilna ishrana i fizička aktivnost – put kojim se u Srbiji ređe ide!\nGojaznost je u sve većem broju počela da pogađa i najmlađe naraštaje pa je broj gojaznih u porastu već kod dece uzrasta od 7 do 9 godina što je objavljeno ove godine u izveštaju Svetske zdravstvene organizacije za našu zemlju.\n– Fizička aktivnost može zameniti mnoge lekove, ali nijedan lek ne može zameniti fizičku aktivnost– rekao je Per- Olaff Astrand, pionir i osnivač fiziologije vežbanja.\nDa u ovoj izreci ima itekako istine svedoči i činjenica da svaki doktor, pored eventualne terapije, uvek preporučuje i naglašava važnost balansirane ishrane i redovne fizičke aktivnosti. Kako ne bismo dospeli na listu zemalja u kojima je gotovo polovina dece gojazna, potrebno je da danas razmišljamo o budućnosti mališana. Nažalost, u formalnom obrazovanju ne postoji program koji se bavi edukacijom na temu donošenja ispravnih odluka kada su dobre svakodnevne životne navike u pitanju, te uloga roditelja postaje još značajnija.\nPostoje brojne studije koje dokazuju da fizički aktivna deca imaju bolje kognitivne sposobnosti i da će velika većina njih biti aktivna tokom života. Zato je važno decu od “malih nogu” navikavati da budu aktivna, da se bave sportom i da se ove navike usade u najranijem detinjstvu.\nIpak, savremen način života roditeljima nameće puno obaveza i čini se da je vremena za sport i rekreaciju sve manje. Deca u školama nisu dovoljno aktivna, a roditeljima je, nekada potpuno opravdano, najlakše da decu okupiraju video igricama, crtanim filmovima i drugim aktivnostima koje ne aktiviraju telo. Istovremeno, pritisak i teorija o zdravoj ishrani je pregršt, te je sve više porodica koje svoju ishrani baziraju na konzumaciji takozvanih “super hrana”, bobica, semenki ili drugih“trendi” proizvodima.\nTags: gojaznost, hrana, sport, trening, zdrav život, zdravlje


Evropska košarka - Strana 96\nBlic Sport 21.04.2017\nTeo vodio CSKA, a Bogdan Fener do prednosti od 2:0\nKošarkaši CSKA iz Moskve savladali su Baskoniju i u drugom meču četvrtfinalne serije Evrolige sa 84:82. Najefikasniji u pobedničkom timu bio je srpski reprezentativac Miloš Teodosić. Fenerbahče je i u drugom meču u "OAKA areni" u Atini pobedio PAO...\nEL: Milutinov sjajan, Olimpijakos poveo 1:0\nKošarkaši Olimpijakosa zabeležili su trijumf u prvom meču četvrtfinalne serije protiv Efesa, savladavši tim iz Istanbula rezultatom 87:72. Najbolji pojedinac meča bio je srpski centar Nikola Milutinov koji je zabeležio 11 poena i sedam skokova.\nOlimpijakos nadigrao Efes\nU utakmici četvrtfinala Top 8 faze Evrolige Olimpijakos je nadigrao Efes u Pireju sa 87:72 i poveo sa 1:0 u seriji koja se igra na tri pobede.\nCSKA želi Nedovića, Unikaha sprema novi ugovor\nStrani mediji preneli su vest da moskovski CSKA želi da naredne sezone u svom timu ima i Nemanju Nedovića.\nPočinje plej-of Evrolige, ko će u Istanbul?\nDuelima CSKA – Baskonija (19.00) i Panatinaikos – Fenerbahče (20.00) večeras počinje plej-of košarkaške Evrolige. Moskovljani brane titulu osvojenu prošle godine u Berlinu. U četvrtfinalnim serijama, koje se igraju na tri pobede, sastaju se još i ...\nNets: Teodosić 'strašan' igrač, ali pratimo gomilu\nGeneralni menadžer Bruklin Netsa Šon Marks potvrdio je interesovanje ekipe za Miloša Teodosića, ali se ogradio istakavši da prate mnogo igrača iz Evrope.\nSkandal u Turskoj: Trener Gacijantepa poželeo sve najgore Kaliniću\nTrener Gacijantepa Stefanos Dedas bio je besan na srpskog košarkaša Nikolu Kalinića, posle poraza od Fenerbahčea. On je na konferenciji za medije otkrio da je imao sukob s bivšim igračem Crvene zvezde.\nSportske Net 10.04.2017\nKoliko su novca inkasirali evroligaši\nMozzart Sport 08.04.2017\nBrojke nakon završenog ligaškog dela sezone u elitnom takmičenju\nRadonjić: Ponosan sam na igrače, imali smo neverovatnu sezonu\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić, kroz izjave, posle poraza od Darušafake (78:62) kojim su crveno-beli ostali bez plasmana u četvrtfinale Evrolige, nije odavao utisak razočaranog čoveka.\nZvezda nije iskoristila šansu, Darušafaka slavila za plasman u Top osam Evrolige\nSportski Žurnal 07.04.2017\nCrvena zvezda se borila koliko je mogla, imala je svoje šanse u Istanbulu, ali je ostala bez pobede i plasmana u Top osam Evrolige\nFenerbahče pobedio Barselonu, rekord Navara\nKošarkaši Fenerbahčea pobedili su posle produžetka na svom terenu u Istanbulu Barselonu sa 68:65 (11:15, 19:16, 14:15,14:12, 10:7), u utakmici poslednjeg, 30. kola Evrolige.\nZvezda, ipak, može i u Moskvu\nČinjenica da se crveno-beli sa Darušafakom bore za poslednju Top 8 "vizu", zamaglila je scenario po kome na kraju mogu da budu i SEDMI na tabeli.


SportDC - Vesti - Reprezentacije - Najbolje rješenje – povratak Papeta Sušića!\nČetvrtak, 04.03.2021 01:59\n11.10.2020 Ljubomir Ljubomir\nNakon još jednog neuspjeha fudbalske reprezentacije BiH, ovaj put u baražu za plasman na Evropski šampionat 2021. godine evidentno je da je Dušan Bajević odlazeći selektor, ionako je bio privremeno rješenje, samo za utakmice sa Sjevernim Ircima i potencijlanu sa boljim iz duela Slovačka – Republika Irska. Virus korona je sve promijenio pa je “Princ sa Neretve” vodio Zmajeve i u drugom izdanju UEFA Lige nacija.\nSagledavajući stvari sa strane veliki broj onih koji dobro poznaju situaciju u Savezu i reprezentaciji ističu da bi najbolje rješenje bilo – povratak Safeta Sušića! Pape je jedini selektor koji je BiH odveo na veliko takmičenje – Mundijal 2014. godine u Brazil, radi se o neprikosnovenom autoritetu sa bogatim igračkim i trenerskim iskustvom i čovjeku koji je od strane UEFA proglašen za najboljeg igrača BiH u 50 godina dugoj istoriji ove organizacije.\nTakođe, Pape je prvi dobitnik Zlatne povelje “Miljan Miljanić” na manifestaciji “Dan fudbala Republike Srpske” u Banjaluci u januaru 2014. godine čime je otvorio listu “besmrtnih” na ovoj prestižnoj svetkovini koja će u januaru naredne godine doživjeti deseto jubilarno izdanje.\nIpak, povratak Papeta na mjesto selektora nije jednostavno jer je klupu Zmajeva napustio zbog nesuglasica sa aktuelnim predsjednikom Elvedinom Begićem, ali i Munirom Talovićem, predsjednikom tehničkog komiteta FS BiH i direktorom Edukativnog centra “jer nije želio da sluša mišljenje i analize nekoga ko nikad u životu nije šutnuo loptu”.\nDa li će Pape Sušić u interesu fudbala ponovo biti selektor zavuisi isključivo od njega, ali i rukovodstva FS BiH, kako sadašnjeg tako i onog budućeg, koje će da bude izabrano u decembru.


Januar 2014. – Institut alternativa\nInstitut alternativa » 2014 » Januar\nMjesec: Januar 2014.\nObjavljeno 30. 01. 2014. 25. 01. 2018.\nIA na raspravi o Zakonu o budžetu i fiskalnoj odgovornosti\nOdbor za ekonomiju, finansije i budžet je na danas održanoj sjednici počeo rad na prijedlogu Zakona o budžetu i fiskalnoj odgovornosti.\nSistemski Zakon o budžetu i fiskalnoj odgovornosti je jedan od najvažnijih zakonskih tekstova o kojima će Skupština odlučivati tokom ove godine.\nStav Instituta alterantiva je da prijedlog zakona donosi novine kojima će se unaprijediti trenutno važeći organski zakon o budžetu. Ipak, mnoge norme su ostale nedorečene, u određenim oblastima nije učinjen značajniji napredak, a neke “problematične” oblasti su u potpunosti zanemarene.\nNaš ugao gledanja na ovaj prijedlog zakona je sa aspekta transparentnosti i odgovornosti u budžetskom ciklusu, sa posebnim naglaskom na jačanje parlamentarne kontrole budžeta. Predstavnik Instituta, Marko Sošić je, na današnoj sjednici, skrenuo pažnju članovima Odbora na naše ključne primjedbe: nepromijenjeni budžetski kalendar, isključenost Skupštine iz važnih faza i procesa u budžetskom ciklusu, na način na koji su definisani prekršajna odgovornost i inspekcijski nadzor, kao i ugroženu finansijsku autonomiju nezavisnih, kontrolnih insititucija.\nInstitut je ukazivao na ove probleme i tokom javne rasprave o nacrtu budžeta, ali naši ključni prijedlozi nisu naišli na razumijevanje predlagača akta. Nastavićemo rad kako bi, u saradnji sa Odborom za ekonomiju, finansije i budžet, ispravili nedostatke ovog zakonskog prijedloga.\nObjavljeno 30. 01. 2014. 22. 02. 2018.\nSaopštenje: Hitno unaprijediti pravni okvir za JPP i koncesije\n„Programom rada Vlade ni za 2014. godinu nije planirano usvajanje Zakona o javno privatnim partnerstvima iako je neophodno regulisanje ove oblasti u skladu sa smjernicama Evropske unije“ – poručila je dr Jovana Marović na današnjoj konferenciji za medije Instituta alternativa.\nNa konferenciji su Jovana Marović i Marko Sošić predstavili novu analizu IA i preporuke za unapređenje zakonskog i institucionalnog okvira za javno-privatno partnerstvo u Crnoj Gori.\nOni su ukazali na to da je usvajanje posebnog pravnog okvira za javno-privatno partnerstvo trend koji je prisutan u poslednjih deset godina u većini zemalja u tranziciji. Iako su ove zemlje, gotovo po pravilu, već imale usvojene zakone za oblast koncesija, pokazali su se kao nedovoljni za uređenje JPP, dok je korišćenje drugih pravnih propisa na kraju vodilo potrebi unapređenja i objedinjavanja regulative u okviru jedinstvenog zakonskog teksta.\nS druge strane, u Crnoj Gori trenutno preko 40 sektorskih zakona reguliše saradnju između javnog i privatnog sektora u vršenju javnih usluga. Ne postoji pravni propis koji bi regulisao oblast javno-privatnog partnerstva, niti je institucionalni okvir za realizaciju JPP uspostavljen, pa ne postoji ni tijelo koje bi odobravalo, obezbjeđivalo pomoć u pripremi projekata i vršilo monitoring ugovora.\n„Stepen poznavanja oblasti koncesija na državnom i lokalnom nivou je veoma mali“ – saopštila je Marović. Koordinacija između nadležnih organa državne i lokalne uprave takođe je loša i što kao posljedicu ima da opštine ne usvajaju godišnje planove koncesija iako su na to obavezane Zakonom o koncesijama.\nU analizi je istaknuto i da je nepoznavanje “logike” sprovođenja projekata u oblasti javno-privatnog partnerstva još jedan od ograničavajućih faktora u pravcu njihovog intenzivnijeg korišćenja, te da planiranje, zaključivanje i monitoring JPP ugovora zahtijeva posebna znanja i vještine u odnosu na pripremu tradicionalnih projekata i javnih nabavki.\nSistem naplate koncesija koje sprovode Ministarstvo finansija i Poreska uprava je neefikasan. Dugovanja na ime neizmirenih obaveza koncesionara povećavaju se svake godine, i ovaj dug je u januaru 2013. godine dostigao iznos od preko 12 miliona eura.\nIz Instituta alternativa smatraju neophodnim precizno utvrđivanje raspodjele nadležnosti i odgovornosti između centralnog nivoa i lokalnih samouprava koja će omogućiti lokalnim vlastima da prate dospijeće koncesionih naknada i realno procjenjuju prihode na godišnjem i dugoročnom nivou.\nNova analiza Instituta alternativa o javno privatnim partnerstvina pripremljena je u okviru projekta »Ka boljem regulisanju javno-privatnog partnerstva i koncesija u Crnoj Gori« koji je podržala Evropska unija kroz IPA pretpristupni program za civilno društvo, a posredstvom Balkanske mreže za razvoj civilnog društva (Balkan Civil Society Development Network – BCSDN). Projekat je obuhvatio istraživanje i analizu zakonskog okvira za ove oblasti u odabranim zemljama u tranziciji sa posebnim fokusom na izvještaje nadležnih institucija o dosadašnjem sprovođenju JPP u Crnoj Gori s preporukama za unapređenje.\nTekst analize možete preuzeti ovdje\nObjavljeno 04. 01. 2014. 12. 01. 2018.\nNajnoviji u nizu napada na predstavnike medija u Crnoj Gori posledica je neefikasnog rada Državnog tužilaštva i Uprave policije u rasvjetljavanju dosadašnjih ataka na istraživačko i slobodno novinarstvo, odnosno postojeće klime gdje je svakodnevica nasilno razračunavanje sa neistomišljenicima i kritičarima vlasti koje prolazi nekažnjeno od strane državnih organa.\nInstitut alternativa najoštrije osuđuje napad na novinarku dnevnog lista “Dan” uz poziv nadležnima da konačno pokažu odlučnost u rasvjetljavanju ovih napada koja se deklarativno predstavlja zvaničnicima Evropske unije. Sloboda medija je osnov demokratskog društa i ne može se razvijati u atmosferi zastrašivanja, brutalnih napada i nasilja.


Dijaspora - Blic Online\n"Nema osećaj šta je rekao": Stanivuković poručio da Dodik vređa one koji su zbog njegove vladavine MORALI DA ODU\nNeverovatno mi je da je prošlo nekoliko dana, a gospodin Dodik se još nije izvinio našim ljudima u dijaspori. Zar toliko nema osećaja šta je izgovorio?\nOdlaze "trbuhom za kruhom", a ONDA IH DODIK "POČASTI": Nepoštovanje naroda iz dijaspore izazvalo bes javnosti (VIDEO)\nIzjava predsednika SNSD i člana Predsedništva BiH Milorada Dodika na stranačkom skupu na Kozari kojom omalovažava ljude iz dijaspore izavala je brojne kometare i negodovanje kod ljudi širom Srpske, ali i onih koji su "trbuhom za kruhom" otišli „preko“.\nPriznanje našeg čoveka u tuđini dirnuli mreže: Jer, sramota gubim jezik i čak nisam ni dobar inače... ali rođen u drugi državu ne pomaže, drugi svet...\nOdlazak u inostranstvo i retki nedolasci urušavaju poznavanje maternjeg jezika kod onih koji su odlučili da za život zarađuju "tamo preko bare". Međutim, za razliku od njih, deca koju dobiju u braku, imaju još veći problem ako se paralelno ne komuinicira srpski i engleski unutar doma, zbog čega tinejdžeri pribegavaju svim raspoloživim sredstvima da nauče jezik svojih predaka.\nU Srbiji je tokom 2020. godine 109.747 ljudi promenilo prebivalište odnosno trajno se preselilo iz jednog u drugo mesto.\nŽIVI U NEMAČKOJ, ZARAĐUJ U SRBIJI Moguće pokretanje biznisa van naše zemlje I TO BEZ POČETNOG KAPITALA\nPATRIOTSKI ZADATAK U otkup seoskih kuća uključuje se i dijaspora\nOdlazak u inostranstvo za sobom sem rastanka sa najmilijima, vuče i prelazak iz zone konfora u nepoznato, te i spoznavanje nove kulture življenja kojoj ljudi moraju da se prilagode da bi ih nova okolina prihvatila. Takve situacije, ponekad mogu da budu smešne, iako nam u prvi mah, kada nam je nov teren i dalje nepoznanica, ne deluju tako.\nPoziv dijaspori za vakcinaciju 15. maja u Beogradu, PRIJAVA do petka u ponoć\nTim programa za povezivanje sa srpskom dijasporom "Tačka povratka", uz podršku Kancelarije za informacione tehnologije i eUpravu Vlade Srbije, obezbedio je poseban termin za vakcinaciju državljana Srbije iz dijaspore, 15. maja u Beogradu.\nVišestruke posledice epidemije: Investicije u padu, dijaspora šalje manje novca\nPored toga što je zadala ogroman udarac zdravstvu i domaćoj privredi, epidemija korona virusa uslovila je i pad direktnih stranih investicija.\nSnežna mećava koja je zahvatila Čikago, napravila je od ovog američkog grada pravi poligon za zimske sportove, te oni najhrabriji i najzagriženiji ljubitelji adrenalina, nisu mogli da odole. Ovo bi možda neopaženo prošlo kod nas, da glavni akteri nisu bili Srbi.


Ruski investitori izgradnjom savremenog hotela žele vratiti sjaj Lastvi - Akta.ba\n02.05.2014. 10:20 / Izvor: eKapija.ba\nGradonačelnik Trebinja primio je počekom sedmice kupca objekta Zemljoradničke zadruge "Lastva", investitora iz Rusije koji je upoznao gradonačelnika sa svojim projektom i planovima, te informisao se o drugim mogućnostima investiranja u Trebinju.\nOvom prilikom gradonačelnik Trebinja istakao je da će pružiti podršku svim investitorima koji imaju dobru namjeru da ulažu u Trebinje. Vučurević je dodao da je za lokalnu ekonomiju i razvoj Trebinja veoma važno da poslovni ljudi iz inostranstva prepoznaju svoj interes u potencijalima ovog grada, te da imaju namjeru da ulažu i povećavaju njegove kapacitete posebno u turističkom i privrednom smislu.\n"Smatram da je svako interesovanje za Trebinje veoma važno, a posebno kada ono dolazi od ozbiljnih ljudi iz svijeta biznisa koji raspolažu svim potrebnim resursima. Vjerujem da investitor sa kojim sam danas održao sastanak ima ozbiljnu namjeru i ukoliko mu bude potrebna pomoć Gradska uprava će, prema svojim mogućnostima, biti na raspolaganju, kao i za sve druge ozbiljne investitore koji žele da svoj novac ulože u Trebinje", rekao je nakon sastanka Vučurević.\n#izgradnja savremenog hotela


ZAKLJUČCI S PREPORUKAMA – Naš ustav, naš život\nStanje u skoro svim oblastima života je vrlo ozbiljno, tako da su određene reforme, koje bi se odnosile na unapređenje postojećeg sistema bez zadiranja u teritorijalnu organizaciju i/ili etničke odnose, ipak nužne.\nImajući u vidu naprijed navedeno može se zaključiti da su ključni uzroci koji generiraju uočene probleme u brojnim oblastima života, između ostalog, sadržani u nepoštivanju principa ustavne vladavine, te u razuđenosti institucionalnog sistema koji je posljedica složenog unutrašnjeg uređenja. Ustavni okvir u BiH na nivou principa, ali i eksplicitnih normativnih rješenja predstavlja osnov na kojem se može dalje izgrađivati demokratsko društvo jednakih šansi i jednakosti u pogledu uživanja ljudskih prava i sloboda. Tako su međunarodni instrumenti sa kojima se garantuje širok korpus ljudskih prava i sloboda dio pravnog poretka BiH po samom Ustavu. Osim toga, naknadno su ratifikovani i drugi instrumenti međunarodnog karaktera – među kojima posebno valja istaknuti Protokol 12 Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i sloboda kojima se zabranjuje svaki vid diskriminacije.\nProblem, međutim, u većini slučajeva nastaje u fazi zakonodavne aktivnosti gdje je prisutna praksa donošenja zakona koji nisu na nivou ustavnih rješenja. Tako npr., u oblasti uživanja određenih prava socijalnog karaktera, građani BiH nisu u ravnopravnom položaju zahvaljujući odredbama zakona na kojima se temelji raspodjela javnih prihoda između pojedinih teritorijalnih jedinica (kantona). Pored toga, u BiH su duži niz godina na snazi zakoni koji na direktan način ograničavaju ustavom garantovana prava i slobode građana, kao što je slučaj sa entitetskim zakonima o stečajnom postupku kojima se na ustavno nedopustiv način ograničava pravo na imovinu zaposlenika stečajnog dužnika u fazi stečajnog postupka – kako je naprijed objašnjeno. U određenim oblastima nedostaje adekvatna zakonska regulativa koja bi omogućila operativno uvođenje građana u njihova prava, koja su garantovana ustavom i međunarodnim instrumentima na snazi u BiH. Osim toga, često se ustavom garantovana prava i zabrana diskriminacije derogiraju aktima izvršne vlasti – što je naročito prisutna pojava u fazi zapošljavanja u javnom sektoru gdje se prednost daje određenim kategorijama po osnovu socijalnog ili drugog statusa.\nPravosudni sistem, koji bi trebao biti garant ostvarivanja ljudskih prava i sloboda, pokazao se potpuno nefunkcionalnim. Danas postoji nedopustivo veliki broj pravosnažnih sudskih odluka koje nikada nisu provedene. Preko stotinu odluka ustavnih sudova u BiH godinama čeka na implementaciju. Pri tome je naročito značajno napomenuti da tužilaštvo ne reaguje na ovakvu praksu koja je postala uobičajena. Sve to je dovelo do dramatičnog narušavanja principa ustavne vladavine u BiH koji je neophodni preduvjet za izgradnju demokratskog društva. Tome treba dodati da građani i drugi zainteresovani subjekti nisu ovlašteni na pokretanje postupaka za ocjenu ustavnosti zakona i drugih opštih akata pred ustavnim sudovima BiH i Federacije BiH.\nS druge strane, pretjerana razuđenost nadležnosti u ključnim oblastima dovela je do visokog nivoa disfunkcionalnosti čitavog sistema. Pogotovo u oblastima koje ne trpe visok stepen decentralizacije, kao što oblast organizacije policijskih struktura i civilne zaštite, gdje mehanizmi koordinacije – po prirodi stvari ne mogu nadomjestiti potrebu za subordinacijom i hijerarhijom u postupanju. U ostalim oblastima evidentan je nedostatak potrebne odgovornosti nosilaca javnih funkcija koji bi korespondirao sa povjerenim pravima u okviru nadležnosti koje izvršavaju.\nSa stanovišta idealnog teorijskog pristupa, lako bi bilo definisati određene preporuke koje bi vodile uspostavljanju funkcionalnog sistema odgovorne vlasti. Zbog toga, prema našem mišljenju, reforme, u prvoj fazi, bi morale biti usmjerene na postizanje efikasnosti postojećeg modela, bez zadiranja u teritorijalnu organizaciju i uz eventualni prenos nekih nadležnosti na više nivoe vlasti, u skladu sa zahtjevima procesa evropskih integracija, te zbog opšte potrebe za unapređenje funkcionalnosti cjelokupnog sistema.\nOne bi u ovoj, prvoj fazi morale uključiti:\nreforme koje bi omogućile građanima da iniciraju postupke za ocjenu ustavnosti pred ustavnim sudovima;\nuvođenje dodatnih mehanizama odgovornosti za nosioce javnih funkcija u čijoj nadležnosti je izvršavanje odluka sudova, uključujući i odluke ustavnih sudova, oduzimanjem pasivnog biračkog prava i zabranom vršenja bilo koje javne funkcije u slučaju neizvršavanja istih;\nutvrđivanje i razgraničavanje prava, obaveza i odgovornosti Federacije i kantona u oblasti zajedničkih nadležnosti, pri čemu bi se jasno definisale njihove kompetencije u oblastima koje su od ključnog značaja za svakodnevni život građana;\nprenošenje nadležnosti na više nivoe vlasti u onim oblastima u kojima se kao neophodan uslov za efikasno funkcionisanje nameće potreba uspostavljanja hijerarhije i subordinacije (policijske strukture, sistem civilne zaštite) ili gdje je to potrebno radi postizanja većeg nivoa svrsishodnosti i jednakosti u pravima (obrazovanje, zdravstvo, sistem socijalne zaštite, poljoprivreda itd.);\nreformu sistema raspodjele javnih prihoda kojom bi se osigurala jednakost svih građana i uvođenje pravednijih kriterija pri ovoj raspodjeli;\nreformu sistema lokalne samouprave koja bi osigurala njegovo funkcionisanje u skladu sa evropskim standardima, pogotovo u oblasti nadležnosti koje bi trebale da im pripadaju, te u oblasti finansijske autonomije – što uključuje i povoljniji položaj pri raspodjeli javnih prihoda, učešće u koncesijama na pravednoj osnovi itd.\nuspostavljanje efikasnog sistema službi pravne pomoći na lokalnom nivou, putem kojih bi se građani mogli informisati o svojim pravima, te koje bi pružale neophodnu pravnu pomoć građanima.\nVažno je naglasiti da se većina navedenih reformi može provesti izmjenama i dopunama postojećih i donošenjem novih zakona, bez ulaženja u izmjene i dopune ustavnih akata.


Južnoafrički soj stigao u region: Zabeleženi prvi slučajevi u Hrvatskoj i Sloveniji – Naši u svetu\nJužnoafrički soj stigao u region: Zabeleženi prvi slučajevi u Hrvatskoj i Sloveniji\nObjavljeno 27/02/21 u 11:01\nFoto: (Kay Nietfeld/dpa via AP)\nPrema njenim rečima, južnoafrička varijanta je potvrđena kod dve osobe koje su se vratile iz Zanzibara.\n“Juče smo dobili rezultate sekvencioniranja uzoraka koje smo poslali u Evropski centar za kontrolu bolesti. Od 300 uzoraka čiji su rezultati stigli, 60 ih je bilo pozitivno na britanski soj, što je 20 odsto pozitivnih uzoraka. To je prilično veliki postotak”, rekla je Petrovićeva.\nDodala je da bi, prema postojećim podacima, rekla da se britanska varijanta brže širi, prema nekim informacijama i do 50 odsto, prenosi Hina.\n“Kod te varijante nije potvrđeno da u toj meri izbegava imunološki odgovor što je slučaj kod južnoafričke varijante. Kod južnoafričke varijante uočeno je da postoje neke mutacije koje povećavaju verovatnoću da izbjegnu imunološki odgovor, bilo da se efikasnost vakcinacije smanji parcijalno ili značajnijeili da osobe koje su jednom prebolele koronu sad zapravo mogu da budu podložne reinfekciji”, istakla je Petrovićeva.\nLJUBLJANA, 27. februara (Tanjug) – U Sloveniji je potvrđen prvi slučaj zaraze južnoafričkim sojem korona virusa, saopštio je juče slovenački ministar zdravlja Janez Poklukar.\nReč je o lekaru iz Maribora, zaposlenom u tamošnjem Kliničkom centru, koji je prošle nedelje s još nekoliko osoba iz Slovenije boravio u Namibiji, a u ponedeljak je bio na radnom mestu.\nJoš dve osobe koje su s njim bile u Africi takođe su zaražene, verovatno istom varijantom korona virusa, a još nekoliko osoba koje su s njima bili u kontaktu poslate su u karantin, kazao je Poklukar.\nPrema njegovim rečima, zasad zbog tog slučaja nisu potrebne posebne mere, a epidemiološka služba garantuje da su svi visoko rizični kontakti u karantinu, prenela je Hina.\nSlovenačko ministarstvo spoljnih poslova je danas ponovo upozorilo građane da im ne savetuje rizična putovanja u inostranstvo, a sumnja se da je veći broj zaraženih na zapadu Slovenije vezan na britanski soj virusa, koji se tamo proširio iz Italije, preneli su slovenački mediji.\n“Vrlo sam srećna što sam SRPKINJA, jer neke stvari su moguće samo OVDE”, naša slavna glumica Tanja Bošković otkrila zašto se odrekla inostrane slave!\n“Želim da budem primer drugima”: Bil Gejts primio drugu dozu vakcine, pa rekao i šta misli o “povratku u normalu”


Potpisan ugovor o poslovnoj saradnji između Škole i regionalne privredne komore Kruševac\nVisoka poslovna škola strukovnih studija „Prof. dr Radomir Bojković“ Kruševac i Regionalna privredna komora Kruševac, u utorak, 7. juna 2016. godine u 11 časova, potpisale su Ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji u prostorijama Škole.\nCilj ugovora je produbljivanje postojeće dugogodišnje poslovne, tehničke i naučno-stručne saradnje ove dve ustanove, a posebno saradnje u oblasti realizacije stručne prakse studenata Škole u Regionalnoj privrednoj komori Kruševac, kao vida organizovane pripreme studenata za primenu stečenih teorijskih znanja i savladavanja poslovnih veština u oblasti kojom se Regionalna privredna komora bavi.\nNakon prijema predstavnika Regionalne privredne komore Kruševac, direktor Škole dr Đorđe Minkov i pomoćnik direktora za nastavu dr Ana Skorup su gostima predstavili osnovnu delatnost Visoke poslovne škole strukovnih studija „Prof. dr Radomir Bojković“, njene studijske programe, nastavni kadar, kao i naučno-stručnu i izdavačku delatnost Škole. Predsednik Regionalne privredne komore Kruševac Predrag Vukićević je zatim sa svojim saradnicima domaćine upoznao sa rezultatima rada Regionalne privredne komore Kruševac. Nakon potpisivanja Ugovora o poslovno tehničkoj saradnji dve ustanove, usledio je nastavak razgovora o mogućim daljim pravcima saradnje.\nPotpisivanju ugovora pristustvovali su predstavnici lokalnih medijskih kuća.


Naslovna Kultura Knjige Preporuke knjiga iz Narodne biblioteke „Veljko Petrović“ (20)\n„Knjige su najtiši i najstalniji prijatelji. One su najprihvatljiviji i najmudriji savetnici i najstrpljiviji učitelji“. – Čarls Eliot\n1. „Sunce ovog dana – pismo Andriću“, Vladimir Pištalo\nSunce ovog dana, putopis iz sveta Andrićevog književnog dela, kombinovan je sa izveštajem iz našeg sveta koji prati sunce ovog našeg dana. Nalazeći se usred „propagandne kiklopizacije današnjice“ autor podiže svoju tačku posmatranja i otvara nam analitičke i poetičke prozore, kako prema jednoj književnoj svesti i njenom istorijskom kontekstu, tako i prema projekciji te svesti u ovom vremenu.\n2. „Želja da se bude kao svi drugi“, Frančesko Pikolo\n1. „Medologija“, Miša Đurković\nOva zbirka veselih priča o medama zapravo predstavlja svojevrsnu divno ilustrovanu enciklopediju o medvedima širom planete, od belih polarnih meda preko američkog grizlija pa do evropskog mede koji se može sresti i u našim šumama.\n2. „Sunčanje na mesečini“, Ljubivoje Ršumović\nMladog čitaoca Ršum neupadljivo upućuje kako nas život ne uči jednoj istini, jer takve nema, niti postoji jedan svevažeći recept za sve. I da je život povremeno jedno nezaboravno „sunčanje na mesečini”.\nPrethodni tekstPalanački slikari: Stanislava Bodiroga\nSledeći tekstEtno kuća u Silbašu


Potpuno integrisanje Severa u sistem KS obostrani interes - Gorapress.net\nSrđan Puhalo komentarisao Vučićev poklon PutinuCerić pisao Vučiću: Više se nikad ne obraćaj tako Bošnjacima u BosniU Draču otvorena ispostava carine KosovaBlumberg o tome za šta će Vučić iskoristiti posetu PutinaPacolli: Ne možemo reći “NE” SAD-u\n12.02.2018. u 22:13\nPotpuno integrisanje Severa u sistem KS obostrani interes\nAmerički analitičar i ekspert za Balkan Danijel Server je u ekskluzivnom intervjuu za RTK2 rekao da je "Kosovo postiglo veliki napredak tokom prvih 10 godina nezavisnosti ali ima još dosta toga da se uradi do potpune konsolidacije države".\nMislite li da se Kosovo nalazi na pravom putu da integriše sever u svoj sistem?\n"Sever nije potpuno integrisan u ostatak Kosova. Bio je sporazum u načelu da se to uradi, ali u je praksi prekinut i odložen i mislim da bi bilo dobro i za Albanace i za Srbe ako bi sever mogao da se integriše u skladu sa postojećim sporazumom i u skladu sa Ahtisarijevim planom, koji podrazumeva formiranje Zajednice srpskih opština. Očekujem da će se to sprovesti”.\nVerujete li da je interes Srbije da se meša na Severu Kosova, možda i Rusija može da ima indirektan uticaj na ovo pitanje?\n"Ja ne verujem da Vlada Srbije danas ima neku nadu da se sever Kosova formalno pripoji Srbiji. Njima je jasno rečeno od strane Amerikanaca i Evropljana da se to neće dogoditi. Međutim postoje ljudi na severu Kosova koji ne žele da se integrišu sa ostatkom Kosova. Ako Rusi prave probleme tamo neću biti iznenađen, ali ne znam da je to slučaj”.\n"Ne mislim da se mnogo toga promenilo, ja mislim da je prilično isto kao što je bilo. SAD očekuju od EU da preuzme vođstvo. Nova strategija EU o proširenju pokušava da učini upravo to”.\nDa li mislite da je dosta urađeno ovih 10 godina na Kosovu?\n"Ja mislim da je Kosovo postiglo veliki napredak, ali njen suverenitet još uvek nije potpun. Kosovo nema svoje oružane snage, još uvek je pod zaštitom NATO-a, ima međunarodne tužioce i sudije u sudovima uključujući specijalni sud, nema punu nadležnost nad situacijom na severu. Postoji mnogo ograničenja u suverenitetu Kosova još uvek, ali u isto vreme moram da pohvalim ljude za izgradnju demokratske države u kojoj se izbori održavaju redovno. Oni nisu uvek savršeni kao što bih ja želeo, ali nisu se pokazali takvim proteklih godina. Postoji skupština u kojoj se slobodno raspravlja, i gde bih želeo da vidim manje nasilja u parlamentu i posebno od strane Samoopredeljenja. Ali je jasno da parlament usvaja zakone u zemlji i osnažuje vladu i bira predsednika. Sve to je dobro. I institucije su sve jače, Ustavni sud igra važnu ulogu, Skupština Kosova ima važnu ulogu, Vlada igra važnu ulogu. Zadovoljan sam onim što vidim da ali bi voleo da vidim veći napredak u narednih 10 godina”.\nMože li doći do transformacije Bezbednosnih Snaga Kosova i bez glasova Srba u Skupštini?\n"Ja mislim da je to tehnički moguće da se formiraju oružane snage, čak i bez ustavnih amandmana, ali bilo bi bolje imati podršku Srba za kosovske oružane snage. Mislim da je to tema o kojoj mora da se razgovara i sa Beogradom. Jer Beograd odlučuje kako Srbi glasaju u skupštini”.\nPogoršava li se imidž Kosova sa Specijalnim sudom?\n"Ne, ja mislim da će Specijalni sud poboljšati imidž Kosova držanjem odgovornim ljude koji su činili pogrešne stvari tokom i posle rata. Držati ljude odgovornim je deo onoga što suverena država radi kada ima pojedinaca koji su prekršili zakone rata. Teško je, ali međunarodna zajednica je angažovala sudije i tužioce i to bi trebalo da bude moguće. Setimo se takođe da nisu samo Srbi zlostavljani tokom i posle rata, i Albanci su takođe. Postojao je virtuelni građanski rat na kraju rata na Kosovu među Albancima, i vreme je da ljudi odgovaraju za to”.\nMože li Kosovo, zajedno sa zemljama regiona, da postane član EU do 2025. godine?\n"Da, apsolutno može i EU je rekla da je to moguće. Očigledno da Crna Gora i Srbija vode zato što su otvorili više poglavlja. Ali, EU je ta koja kaže prozor je otvoren. Vrata su otvorena za bilo koga ko ispuni uslove može da uđe 2025. godine. Iako Crna Gora i Srbija ne ispune kriterijume neće moći da uđu u EU 2025. Tako da su vrata otvorena i to je veliki korak za Evropljane, zaista je veliki korak. Politički, to nije lako za njih. I oni su taj korak preduzeli i sada je teret na ljudima na Balkanu da iskoriste vrata koja su se otvorila”.\nKoja je vaša poruka građanima Kosova povodom 10. godina nezavisnosti?\n"Čestitke, dobro ste uradili. Sada vam predstoji još 10 godina napornog rada da se u potpunosti konsoliduje status i da se pre toga reše svi problemi koje sam istakao. Mislim da bi trebalo da budete ponosni na ono što ste uradili i mislim da će još 10 godina da vas stavi u poziciju da zaista iskoristite nezavisnost”.\nHan: Kosovo može da ostvari napredak na svom putu ka EU\nBlumberg o tome za šta će Vučić iskoristiti posetu Putina\nU 2018. stradalo 128 ljudi u saobraćajnim nesrećama\nNajava novih mjera protiv Srbije: Zabrana za vozila sa srbijanskim tablicama\nMožda mjesecima neće biti nastave


Goran Nišavić (SBB Vukovi) prvi čovek IFAF Europe | Meridian Indians\nGoran Nišavić (SBB Vukovi) prvi čovek IFAF Europe\nTokom naredne četiri godine novi predsednik IFAF Evrope biće dugogodišnji prvi čovek „Vukova“ iz Beograda, Goran Nišavić. On je dobio mandat da predvodi američki fudbal u Evropi, čime je velika čast i priznanje ukazano Srpskoj asocijaciji američkog fudbala (SAAF), ali i američkom fudbalu u Srbiji u celini.\nPosle gašenja EFAF (Evropske federacije američkog fudbala), od ove godine njenu ulogu u potpunosti je preuzeo IFAF Europe, a čast i veliko poverenje da odradi prvi četvorogodišnji mandat dobio je upravo Nišavić. Zanimljivo je da je Nišaviću već bila poverena odgovornost pre postavljanja na mesto predsednika, jer je 2013. godine bio član takmičarskog komiteta IFAF.\n– Ovo je ogromno priznanje, ne samo za mene lično, već i za sve ljude koji se bave ovim sportom u Srbiji. Ovo je dokaz da su naš rad i ostvareni rezultati prepoznati od strane čitave Evrope. Pozicija predsednika IFAF Evrope nije samo priznanje, već i velika odgovornost jer sa te dužnosti neću predstavljati samo sebe, već i zemlju iz koje dolazim – prve su reči Nišavića u obraćanju medijima posle postavljanja na mesto predsednika IFAF Evrope.\nZa potpredsednika je izabran Austrijanac Gregor Murt, kao i Upravni odbor koji čine predstavnici devet zemalja (Engleska, Švedska, Španija, Holandija, Poljska, Turska, Mađarska, Finska i Belgija). Nišavić je, zajedno sa potpredsednikom, pred delegatima izneo plan koji je bio sadržan iz četiri dela: struktura, finansije, takmičenje i razvoj. Osnovni cilj ambicioznog poduhvata koji će novoizabrani Upravni odbor, pod vođstvom Nišavića, pokušati da ostvari, odnosi se na podizanje nivoa američkog fudbala u celoj Evropi.\n– Svestan sam ogromnog posla koji je ispred mene. Hteo bih da se zahvalim svim ljudima sa kojima sam radio u proteklih deset godina, a sa kojima ću i dalje raditi, jer bez njih, njihove energije i uloženog truda, ovo ne bi bilo moguće – istakao je Nišavić.\nGoran Nišavić, koji je u američkom fudbalu gotovo čitavu deceniju, rođen je 1973. godine, a posle srednje škole u Sjedinjenim Američkim Državama, završio je i Pravni fakultet u Beogradu. Od 2005. godine, preuzeo je organizaciono kormilo „Vukova“, kod kojih je od tog vremena evidentan napredak svake godine.\nPlasmanom u finale Lige šampiona IFAF Evrope, „čopor sa Ade“ je prethodnog vikenda napravio istorijski uspeh, a u Srbiji već nekoliko godina traje dominacija ovog tima.\nNišavić je, uz plasman u finale Lige šampiona, sa „Vukovima“ osvojio još sedam titula šampiona Srbije i pet trofeja namenjenih šampionu regionalne CEFL.


Partizan dobio "večiti derbi" - MaxBet Sport\nPartizan dobio “večiti derbi”\nOdbojkašice Partizana savladale su Crvenu zvezdu – 3:2 (25:23, 23:25, 25:18, 14:25 i 16:14) u dramatičnom susretu devetog kola Superlige Srbije. Crno-bele su došle do prve pobede nad Crvenom zvezdom posle 50 godina, ako se ne računa kratkotrajna fuzija Partizana sa Vizurom. Crno-bele imaju osam titula iz vremena SFRJ, a fuzionisani klub koji se zvao Partizan Vizura je bio šampion Srbije u sezoni 2013/2014.\nU noći između srede i četvrtak u NBA ligi igraju Minesota – Denver. Ovaj meč je BONUS TIP. Kvota u kladionici MaxBet na pobedu tima Nikole Jokića je 2.10!\nU pobedničkom timu istakle su se Milica Kubura sa 23 poena i Andrijana Šejat sa 17 poena. Kod crveno-belih, ubedljivo najefikansija bila je Milka Stepić sa 32 poena.\nCrvena zvezda je četvrta na tabeli Superlige sa šest pobeda i tri poraza, dok je Partizan na šestom mestu sa skorom 5:4. Lider šampionata je Železničar iz Lajkovca sa 23 poena, dva više od Jedinstva iz Stare Pazove, dok je šampion Vizura tek na trećoj poziciji sa pet bodova manje u odnosu na lidera.\nTagovi:OdbojkaOK Crvena zvezdaOK Partizan\nRukometaši Partizana bolji od Kikinde


Low Noise selotejp trake prodaja i proizvodnja, lepljive stampane low noise trake - Korac R :: Lepljive trake\nŠtampane Low noise trake\nŠtampana samolepljiva traka Low noise se koristi za lepljenje lakih i srednje teških paketa.\nLow noise traka je izuzetno interesantna za preduzeća u kojima se selotejp traka jako puno koristi na malom mestu, tj. kada puno radnika u isto vreme lepi odredjene proizvode, jer smanjuje nivo buke i omogućava nesmetanu komunikaciju izmedju radnika. Koristi se takodje u svim marketima gde radnici moraju da pakuju odredjenu robu u samom marketu, jer prilikom korišćenja Low noise trake radnici ne ometaju kupce. U zemljama evropske unije je čak zakonom odredjeno da se mora koristiti Low noise traka kako bi se smanjio uticaj buke na radnike.\nReklama na selotejp Low noise traci je uzela maha u svim granama privrede gde se može iskoristiti njena efikasnost. Ove trake za pakovanje, lepljenje, oblepljivanje i obeležavanje kutija se primenjuje u prehrambenoj, štamparskoj ili keramičkoj industriji. Pomoći ćemo Vam da izaberete traku koja najviše odgovara Vašim potrebama i zahtevima posla.\nŠtampa na selotejp Low noise trakama podrazumeva štampanje logoa, crteža, teksta ili imena Vaše firme na samolepljivu traku izuzetne otpornosti i funkcionalnosti. Ovo je profitabilan način reklamiranja, jer štedite na sredstvima koja biste uložili na štampanje kutija. Takođe, tokom prevoženja materijala i robe, ime i logo na traci će biti vidno istaknuti.\nPrilikom pakovanja robe sa oštampanom Low noise trakom Vi obezbedjujete sigurnost da prilikom transporta niko ne može da odlepi Vašu kutiju, izvadi artikle iz njih, a da zalepi kutiju nekom trakom koju je kupio u obližnjoj knjižari, i da na kraju Vi snosite troškove pogrešno poslate robe. Sa odštampanom Low noise trakom Vi ste sigurni da ako neko i pokuša da otvori paket, neće moći ponovo da ga zapakuje jer neće imati takvu traku nigde da kupi, i samim tim Vi, ako nije zapakovano trakom sa Vašim logom niste u obavezi da snosite troškove, jer je očigledno došlo do pljačke…


“Po prvi put SLS će pozvati svoje članove i simpatizere na uzmu učešće i glasaju za političke subjekte na predstojećim izborima”, kazao je Petrović na konferenciji za novinare.\nPetrović, koji je i zamenik kosovskog premijera, je ipak napomenuo da u obzir dolazi “politika koja se temelji na idejama evropskih integracija, briselskog sporazuma i novoj politici prema Kosovu”.\nRašić: Nadam se da će Apelacioni sud odbaciti odluku o pritvoru\nPredsednik PDS-a Nenad Rašić, čiji je sin jedan od povređenih u tuči u Lapljem Selu, rekao je u intervjuu za RTV Kim da se nada da će Apelacioni sud odbaciti odluku o pritvoru sedmorici mladića i da će oni biti oslobođeni.\n“Sporazum”: Kako do nove Vlade, ko i s kim\nZa Pokret Samoopredeljenje, koji je još uvek nezvanični, ali ubedljivi pobednik vanrednih parlamentarnih izbora na Kosovu, nisu glasali samo članovi te stranke, nego i mnogi drugi građani koji su bili nezadovoljni radom prethodnih vlasti. U znak revolta dali su svoj glas Aljbinu Kurtiju, izjavio je u emisiji "Sporazum" novinar Idro Seferi i dodao da nema reči o nekakvom izbornom iznenađenju.\nOdbornici traže veće angažovanje u sprečavanju sukoba između učenika\nTuča učenika i studenata u Lapljem Selu i njihovo pritvaranje bile su teme i današnje sednice Skupštine Opštine Gračanica. Jedan od odbornika zatražio je veće prisustvo policije na mestima gde đaci čekaju autobus nakon zavšene nastave.\n25.02.2021 Gračanica: Protest učenika zbog odluke o pritvaranju mladića (814)\n25.02.2021 Rašić: Nadam se da će Apelacioni sud odbaciti odluku o pritvoru (693)\n25.02.2021 Policija će uručivati prijave organizatorima protesta u Gračanici (658)\n25.02.2021 Gračanica: Protest uprkos zabrani policije (500)\n25.02.2021 Dr Lazić: Bolnički kapaciteti i medicinski radnici na izmaku snage (361)


Turski poslanik za Sputnjik: SAD ne razumeju da ih niko ne voli - 26.01.2018, Sputnik Srbija\nTurski poslanik za Sputnjik: SAD ne razumeju da ih niko ne voli\nMetin Kuljunk, jedan od uticajnih članova vladajuće turske Stranke pravde i razvoja, blizak predsedniku Erdoganu, u intervjuu za Sputnjik komentarisao je tok... 26.01.2018, Sputnik Srbija\nNisu ni Turci sjajni, ali glavni trenuti globalni problem je - Amerika.\n© REUTERS / Osman OrsalTurska vojska\nMetin Kuljunk, jedan od uticajnih članova vladajuće turske Stranke pravde i razvoja, blizak predsedniku Erdoganu, u intervjuu za Sputnjik komentarisao je tok operacije u Manbidžu i nedavni telefonski razgovor predsednika Erdogana i američkog predsednika Trampa.\n18 Januar 2018, 13:47\nTramp je tokom tog razgovora pozvao Tursku da „ograniči obim vojne operacije u Afrinu, kako ne bi bilo više civilnih žrtava“. Sa druge strane je Erdogan ukazao Trampu da bi SAD trebalo da prestanu da pomažu kurdskim odredima.\nKomentarišući razgovor dvojice lidera, Metin Kuljunk je istakao da je cilj Turske tokom vojnih dejstava na teritoriji Sirije „potpuna likvidacija terorističkih elemenata u Afrinu i Manbidžu“.\n„Naš zadatak je da u potpunosti očistimo Afrin i Manbidž od terorističkih elemenata. Dok taj zadatak ne bude ispunjen, operacija se ne može smatrati završenom. Mislimo da je apsolutno neprihvatljivo to što rade SAD na sirijskoj teritoriji, štiteći i pomažući terorističke organizacije koje prete nacionalnoj bezbednosti Turske“, objašnjava Kuljunk.\n„Turska granica mora biti u potpunosti očišćena od opasnosti po našu teritorijalnu celovitost. Uvereni smo da će operacija ’Maslinova grančica‘ trajati sve dok ne opravdamo očekivanja turskog naroda“, zaključuje Kuljunk.\nSagovornik Sputnjika podvlači da bi Vašington umesto što prigovara Ankari trebalo da prestane da pomaže armiji terorista i da će samo u tom slučaju turski narod iskreno poverovati u dobre namere SAD.\n„Amerika pokušava da sabotira napore koje Turska, Rusija i Iran sprovode u ime stabilizacije situacije u Siriji u okviru mirovnih procesa i pregovora u Astani i Sočiju. Osim toga, SAD pokušavaju da zavade Tursku i Iran. Pa ipak, Ankara i Teheran imaju dovoljno političke mudrosti i pronicljivosti da mogu da primete ove pokušaje i da im se suprotstave“, objašnjava Kuljunk.\nNaš sagovornik navodi da bi jedini ispravan korak Vašington napravio ako bi prestao da pomaže terorističke organizacije, odnosno kurdske odrede, kao i DAEŠ.\n„Osim toga, SAD bi trebalo da predaju gradove Afrin i Manbidž na upravu njihovim stanovnicima. Takođe, Vašington bi trebalo da ima na umu hiljadugodišnju tradiciju i demografsku strukturu koja je omogućavala da u Siriji zajedno žive Arapi, Kurdi i drugi turkijski narodi. Ako zaista žele da pomognu, SAD bi trebalo da rade na čišćenju terena od terorista, a ne da pridikuju Turskoj“, zaključuje turski poslanik.\n27 Januar 2018, 11:35


Možemo li se obrazovati o obrazovanju? - Školegijum\nMožemo li se obrazovati o obrazovanju?\nU potrazi za informacijama kroz web stranice ministarstava obrazovanja\nS obzirom da danas mnogobrojnim informacijama pristupamo preko interneta, i obrazovanje bi trebalo biti dijelom ovog „globalnog“ sistema znanja. Prema godišnjem izvještaju Regulatorne agencije za komunikacije (RAK), u BiH je, zaključno sa 31. decembrom 2010. godine, bilo dva miliona korisnika Interneta. Ovaj broj se, prema rezultatima ovog izvještaja, stalno povećava. Stoga je razumljivo da institucije javnog sektora imaju zvanične web stranice, koje mogu služiti kao svojevrsna glasila trenutnih projekata, te pružiti uvid u vlastiti rad, kao doprinos transparentnosti. Kako je u BiH obrazovanje uglavnom pod upravom, prije svega, entitetskih, a zatim i kantonalnih ministarstava, jedan od problema informisanja mogao bi biti razjedinjenost informacija, odnosno postojanje zvaničnih stranica za svaki pojedinačni kanton. Međutim, ukoliko su ažurirane, jasno klasificirane i pregledne, ove stranice mogu korisniku dati konkretnu informaciju na konkretan upit.\nŠkolegijum je ovom malom istraživanju pristupio s ciljem provjere različitih kriterija, kojima bi se svakodnevni korisnik i posjetilac određene stranice mogao voditi ukoliko ga interesuje obrazovanje u vlastitom gradu, kantonu ili šire – entitetu. Istraživanje je imalo namjeru obuhvatiti deset kantona, Brčko distrikt i entitete, polazeći od pretpostavke da svaka od ovih „jedinica“ ima oficijelnu stranicu ministarstva obrazovanja, odnosno vid informisanja o obrazovanju koje je pod određenom nadležnosti. Međutim, jedan od nalaza jeste činjenica da svaki kanton nema web-strukturu za pojedinačno ministarstvo obrazovanja, te tako može pružiti slab ili nikakav vid informisanja o svom radu.\nRezultati ovog istraživanja rađeni su prema četiri kriterija: navigacija, ažurnost i količina aktuelnih informacija, transparentnost i komunikacija s korisnicima. Svaki od kriterija ustanovljen je prema potrebama prosječnog posjetioca, ali i onog kojeg bi mogao zanimati, npr. izvještaj o radu ministarstva, način trošenja budžeta predviđenog za ovaj sektor, saradnja škola itd. U nastavku ćemo objavljivati analize prema svakoj od navedenih tačaka, objašnjavajući šta je svaki od kriterija značio u kontekstu istraživanja.


Poziv mladima za dobrovoljno služenje vojnog roka – Info Centar Juga\nMinistarstvo odbrane Vlade Republike Srbije i Vojska Srbije organizovaće tokom avgusta predstavljanje dobrovoljnog služenja vojnog roka u pet gradova i opština u Republici.\nU saopštenju Ministarstva odbrane navodi se da će štandovi na kojima će zainteresovani mladići i devojke moći da se informišu o svim pojedinostima dobrovoljnog služenja biti postavljeni 7. avgusta u Žitištu i Valjevu, 14. avgusta u Vršcu, 19. avgusta u Loznici i 21. avgusta u Požegi.\nPoboljšanje uslova rada i životnog standarda pripadnika Vojske, značajna ulaganja u savremeno naoružanje i opremu, te mogućnosti profesionalnog razvoja i usavršavanja doprineli su tome da u očima mnogih mladića i devojaka sistem odbrane postane poželjan ambijent za ličnu i profesionalnu afirmaciju.\nZainteresovani građani će od pripadnika Ministarstva odbrane i Vojske Srbije biti u prilici da saznaju šta podrazumeva i kako izgleda dobrovoljno služenje vojnog roka i kakve prednosti donosi kada je reč o kasnijem zaposlenju u Vojsci.\nJavni oglas za dobrovoljno služenje vojnog roka stalno je otvoren, a informator o dobrovoljnom služenju vojnog roka možete preuzeti ovde.\nZakupljeno 14 štandova za Roštiljijadu, druga licitacija u petak\nGrad Leskovac poziva privrednike za saradnju sa udruženjem „Pokret za decu tri plus“


Izvor toplote dolaziće s plafona: Prva zgrada u Srbiji sa betonskim sistemom za grejanje - 19.01.2021, Sputnik Srbija\nU Bečeju će u februaru ili martu početi izgradnja stambene zgrade sa 17 stanova u kojima će se na plafonima postavljati paneli direktno na oplatu betonske ploče... 19.01.2021, Sputnik Srbija\nzanimljivo... ali ipak napravite koji zajednički dimnjak, da se nađe za svaki slučaj..!\n© AFP 2021 / JEWEL SAMADRadnici grade modularnu stambenu jedinicu u fabrici u Njujorku\n„Izvor toplote dolaziće direktno s plafona pa u stanovima neće biti radijatora, a ni klima uređaja koji stvaraju prašinu, duvaju hladan vazduh na ukućane i vlasnicima stvaraju troškove održavanja“, poručuje Tot.\nOn objašnjava da će toplotne pumpe na struju biti postavljene u podrumu zgrade, i da će sistem biti automatizovan pa će vlasnici stanova pritiskom na dugme iz svojih domova regulisati toplotu i na osnovu potrošenog energenta plaćati mesečne račune.\n„Ušteda energije biće 25 odsto“, kaže Tot, ali navodi da ne može da kaže koliko će novčano biti manji mesečni računi za grejanje.\n„Grejna tela emitovaće toplotu direktno s plafona i ta toplota će grejati zidove i pod, a ne vazduh. Tako će se štedeti energija jer se topli vazduh neće skupljati blizu plafona, kao kod radijatora, već će se stvoriti ujednačena temperature u celom prostoru. Prednost nije samo u uštedi energije već i u prostoru, jer, pogotovo u malim stanovima, i radijatori zauzimaju mesto. Bitno je navesti i to da sistem ne proizvodi buku već je nečujan“, objašnjava.\nTakva rešenja zagrevanja stanova, ističe Tot, u svetu se odavno koriste pa se u novoj stanogradnji u inostranstvu radijatori ne ugrađuju duže od tri decenije.\n„Naše stanovništvo o tome malo zna, ali ljudi koji su živeli van imaju iskustva i dosta znaju o takvim sistema pa prilikom izgradnje porodičnih kuća žele da im toplota dolazi baš s plafona“, dodaje on.\nUgradnja – 40 evra po kvadratu\nTot kaže da je zabluda da je ugradnja aktivnog betonskog sistema za grejanje i hlađenje skuplja u odnosu na druga rešenja.\n„Sistem donosi dugoročnu uštedu jer se kao energent koristi industrijska struja koja je jeftinija od elektične energije koju plaćaju domaćinstva“, pojašnjava on.\nPo njegovim rečima, u starijim stambenim zgradama ugradnja takvog sistema košta oko 40 evra po kvadratu. U tu cenu ulaze paneli, automatika i ugradnja, prenosi B 92.\nUskoro prva zgrada sa aktivnim betonskim sistemom grejanja\n20 Januar, 21:031


Grad Kragujevac i ministarstvo potpisuju Sporazum o izgradnji i opremanju zgrade FILUM-a - Naslovi.net\nDanas 23.07.2021 | Z. S. M.\nGradsko veće Kragujevca, na sednici održanoj juče, u četvrtak 22. jula, dalo je saglasnost gradonačelniku Nikoli Dašiću da zaključi Sporazum o realizaciji Projekta izgradnje i opremanja nove zgrade Filološko-umetničkog fakulteta sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nNova zgrada FILUM-a nalaziće se sa desne strane Ekonomskog fakuleta. Resorno ministarstvo finansiraće gradnju i opremanje kroz okvirni kreditni Sporazum sa Bankom za razvoj Saveta Evrope (CEB). FILUM je prepoznat kao jedan od 15 prioritetnih projekata za čiju je realizaciju ukupno obezbeđeno 11,2 milijarde dinara odnosno 95 miliona evra. Cilj projekta je unapređenje i jačanje kapaciteta univerzitetskog obrazovanja studenata, koji će biti realizovan kroz\nNova mera za školarce: Prvaci će zbog kovida takođe ići na onlajn i kombinovanu nastavu u ovim slučajevima\nPrvaci mogu preći na onlajn nastavu\nProsvetaSavet EvropeMinistarstvo prosveteKragujevac\n"Pakao je mačiji kašalj za ženski bes": Na šta su sve spremne prevarene žene: Od zaplene jahti do krađe delova tela


Pocetna - Jevrejski logor na Beogradskom sajmištu - Otvoreni univerzitet\nGde je Sajmište?\nOvaj vebsajt je vezan za istrazivački projekat koji finansira Britanska Akademija (British Academy) a bavi se posleratnom memorijalizacijom jednog od glavnih mesta Holokausta u okupiranoj Srbiji za vreme Drugog svetskog rata, Jevrejskog logora na Sajmištu. Osnovan decembra 1941. od strane nacističke Nemačke, a smešten na levoj obali Save, prekoputa "starog" Beograda, jevrejski logor na Sajmištu (takode poznat kao Jevrejski logor Zemun- Judenlager Semlin) bio je jedan od prvih koncentracionih logora u Evropi, namenski izgrađen za internaciju Jevreja. Od marta do maja 1942. oko 7 000 jevreja, uglavnom žena, dece i starih (sto je približno polovina jevrejske populacije u okupiranoj Srbiji), tu je sistematski ubijano u pokretnoj gasnoj komori dopremljenoj iz Nemačke. Nakon što su jevrejski zatočenici ubijeni, Sajmište je pretvoreno u Anhaltelager, prihvatni logor za političke zatvorenike, zarobljene partizane i prinudne radnike, koji su, većinom, dalje transportovani u radne logore širom Trećeg rajha. Od maja 1942. do jula 1944. 32 000 logoraša (većinom Srba) prošlo je kroz ovaj logor od čega je 10 600 ili ubijeno ili umrlo od gladi, izrabljivanja i bolesti. Sajmište je bilo najveći koncetracioni logor u okupiranoj Srbiji.\nUprkos značaju koji mu je, kao mestu Holokausta moralo pripasti, Sajmište je u posleratnom periodu, u memorijalizaciji stradanja Jevreja u Srbiji, od početka marginalizovano. Ovaj istraživački projekat pokušava da objasni zašto je to tako, kroz analizu predstava o ovom logoru u jugoslovenskoj/srpskoj istoriografiji, u medijima i na komemorativnim ceremonijama posvećenim njegovim žrtvama. Projekat istražuje institucionalnu dinamiku sećanja na žrtve Sajmišta, i analizira način na koji kolektivno pamćenje odrazava ideologiju vladajućeg poredka. Najpre u multietničkoj, socijalističkoj Jugoslaviji, kad je heroizam partizana koji je činio primarni objekat sećanja, bacio u senku stradanje civilnog stanovništva, a potom, u post-jugoslovenskom periodu, u kome dominira srpski nacionalizam i celokupna se pažnja javnosti usmerava na sećanje na stradanja Srba pod ustaškim režimom u Hrvatskoj.\nIstrazivanjem sećanja na Sajmište od 1945. do danas, ova studija analizira i dinamiku odnosa izmedu istoriografije Holokausta i mesta koje on zauzima u istorijskom pamćenju, kao i pitanje kontinuiteta i diskontinuiteta izmedu komunističkog i post-komunističkog perioda u načinu na koji srpsko društvo razume i pamti stradanje Jevreja.\nVebsajt sadrži kratku istoriju Holokausta u okupiranoj Srbiji, istoriju logora Sajmište od 1941. do 1944, kao i uvid u život u Jevrejskom logoru na Sajmištu kroz pisma devetnaestogodišnje logorašice, Hilde Dajč. Ova pisma su, u engleskoj verziji ovog sajta, po prvi put dostupna na engleskom jeziku. Sajt, takođe, sadrži i opis posleratne sudbine Sajmišta. U skoroj budućnosti, na sajtu ce se pojaviti i virtuelni vodič kroz glavne lokalitete vezane za istoriju Holokausta u Beogradu.


Vreme 537 - Ekonomske (ne)jednacine: Rizicna operacija -->\nSa gledišta onog prastarog, elementarnog načela pravičnosti – gotovo je nemoguće kritikovati polazište Predloga zakona o jednokratnom porezu na ekstradohodak i ekstraimovinu koji su stečeni iskorišćavanjem posebnih pogodnosti, a koji je pre neki dan Vlada Srbije dostavila Narodnoj skupštini radi legalizacije finansijskog obračuna sa Miloševićevim bogatašima. Predlog ovog zakona u suštini polazi od stava da nijedno društvo jednostavno ne može sebi da dozvoli da ostane nekažnjeno doskorašnje pravo na pljačku pod okriljem države i da nijedna demokratska vlast ne sme krađu, pa makar ona bila izvršena "u ime nacionalnog interesa", da pokrije i zaštiti isto toliko značajnim principom "svetinje privatne svojine". A u Srbiji se pod okriljem Miloševićevog režima pljačkalo i kralo – i po zakonu.\nMožemo li iz današnjih tekućih i gorućih ekonomskih razloga, iz razloga pravne sigurnosti i pod časnom parolom legalizma – doista dozvoliti da nam se podsmevaju oni koji su se obogatili pišući sami sebi privatne zakone u "pokradenim parlamentima" i uredbe u "vladama narodnog jedinstva" i možemo li s tom Miloševićevom kastom svesti "finansijski obračun", a da ponovo ne stavimo pod noge sve vrednosti građanskog poretka kome težimo? Možda je to najteže pitanje koje se sada postavlja povodom projekta ovog naizgled rutinskog zakona za "finansijsku odmazdu" prema šarenom društvu ratnih profitera, politički podobnih biznismena i kriminalaca i umiljatih karijerista i prevaranata, koje je pod firmom borbe "za očuvanje socijalizma, Jugoslavije i jedinstvene Srbije" steklo ogroman kapital.\nO kakvom se "legalnom sticanja kapitala" uopšte može govoriti u proteklih 12 godina u državi u kojoj je (da ovde čak isključimo neverovatnu hiperinflacionu 1993. godinu) prosečna godišnja stopa porasta novčane mase bila oko 900 odsto, a tokom kojih je svih dvanaest godina eskontna stopa Narodne banke Jugoslavije stalno bila debelo realno negativna. Uprošćeno govoreći – postavlja se pitanje da li je u dvanaest proteklih godina ijedan "legalno odobren i legalno vraćen" dinarski kredit Narodne banke ličio na išta drugo sem na pljačku naroda u korist podobnih korisnika tih kredita. Može li se na iole ozbiljan način govoriti o nekakvom zakonitom poslovanju na deviznom tržištu (ili, bolje reći, na deviznoj državnoj blagajni) u državi u kojoj se u proteklih dvanaest godina jedva može napabirčiti nekoliko meseci tokom kojih je službeni devizni kurs ma i približno bio blizak realnom. Neko će povodom ova dva primera reći – pa narod se vozio, grejao, pio lekove, itd. po osnovu ovih kredita i ovih deviznih prodaja. Ali nije se ceo narod vozio po službenim cenama goriva, nije ceo narod prikačen na gradske radijatore, nije ceo narod nabavljao lekove na državne, besplatne recepte – i tako redom. Uostalom, kod svih tih nadrealnih "zakonitih transakcija" – samo je provizija uvek bila realna, a nju su zgrtali Miloševićeva deca, dvorjani i udvorice.\nAko, dakle, ostavimo pametnijima da raspravljaju moralnu i sociofilozofsku dimenziju pitanja: treba li sada eksproprisati najveći deo bogatstava koja su stečena pod Miloševićevom državnom šakom – da vidimo koje rizične posledice možemo očekivati od njegovog dejstva na pravnom, ekonomskom i političkom polju. Za potpunu pravnu analizu ovog zakonskog projekta još je rano, pošto je malo ko video sam tekst Predloga zakona. No, već po prvim objašnjenjima Vladana Batića, srpskog ministra pravde (da će obveznici ovog jednokratnog poreza biti oni kod kojih se "ne može dokazati krivična odgovornost") vidi se da zakonski projekat pada na klizavo tlo i da će gotovo sigurno morati da prošeta i do ustavnih sudova. Jedino što je izvesno jeste to da će advokati dobro zaraditi, jer ne verujem da će mogućnost samoprijavljivanja i zaključivanja "poreskih dilova" uz popust od 35 odsto (a prećutno, dakako, i daleko veći) sa predstavnicima vlasti biti šire rasprostranjena kod "srednjeg" sloja "biznismena", mada se čuje da ih je već pedesetak prijavilo želju da plate "otkupninu".\nSa ekonomske tačke gledišta, zakonski predlog verovatno već proizvodi štetna dejstva, a ako bude usvojen, imaće rđav simbolički značaj i ostaviće dalekosežne loše posledice. O nekom novom bekstvu kapitala, međutim, teško je govoriti, pošto je jedan deo "krupnih kapitalista" još u vreme Miloševića sklonio u inostranstvo glavninu novca. No, zakonski projekat o kome pričamo verovatno je ponovo odložio povratak tog odbeglog kapitala u domaće poslove – "dok se DOS ne ohladi". Neki kažu da nam i ne trebaju investitori "prljavog novca" – ali oni koji nemaju gde da se zaposle verovatno razmišljaju drugačije. Sam budžetski efekat ovog zakona na nešto duži rok imaće verovatno negativan ishod, jer ono što ugrabiš danas, izgubićeš sutra na padu transakcija i ulaganja. Eksproprisanje bogatih ugrožava i predstojeću privatizaciju, koja bi morala biti ključni tranzicioni proces, i koja se i ne može pokrenuti samo sa poštenima.\nNi politički aspekt udara na bogataše nije sasvim jednostavan – iako na prvi pogled izgleda da je u narodnim masama "osuđen na uspeh" i da može kompenzirati mrzovolju koja se prirodno širi posle usvajanja poreskog paketa u Skupštini Srbije, a koji jedan narod nenavikao na bilo kakvu, a naročito ne na poresku disciplinu treba da ubedi da će svima biti lakše ako svi plaćaju poreske obaveze. Prvo se postavlja pitanje hoće li DOS "žrtvovati" i sve svoje domaće finansijere na oltaru interesa otadžbine ili će oštrica pasti samo na Miloševićeve komšije i bližnje. Zatim, tu će biti zanimljivo videti stav legalističke grupacije predsednika Koštunice koja će morati da se opredeli između popularnosti i potencijalnih ključnih donatora (možda je Đinđić upravo zbog toga i požurio sa ovim zakonom). Pitanje je da li će se nova "eksproprijacija eksproprijatora" svideti i bogatoj, uticajnoj srpskoj dijaspori u svetu. I što je najglavnije – hoće li se sirotinja, kad ponovo "omiriše" revolucionarnu "pravdu", kasnije lako uterati u neizbežni "jaram" svojinske ekonomije?


AP: Beograđani prijavili Evropskom sudu u Strazburu „mučenje“ bukom iz lokala - JUGPRESS\nOtkako je stiglo vruće vreme i ublažena pravila uvedena zbog koronavirusa, Nemanja Dragić (36) kaže da ne može da otvori vrata balkona bez gromoglasne kakofonije koja mu upada u stan. Novac koji je uštedeo, iskoristio je za postavljanje debljih vrata i čvršćih prozora, očajnički želeći da priguši zvuk iz nekoliko desetina lokala i klubova u okolini.\nDragićev stan gleda na ulicu u centru Beograda koja je jedno od žarišta tog grada koji ima „reputaciju zbog noćne zabave“. Rekao je da zbog toga ne može da otvori prozor tokom većeg dela leta, sprečava ga da se odmori ili da neometano bar bude u svom domu.\n„Buka je takva da neke komšije jednostavno samo nekud odu iz grada…“, rekao je Dragić, inženjer.\nStanovnici gradskih komercijalnih područja godinama se žale na zaglušujuću buku iz barova, diskoteka i noćnih klubova. Suočena s nečinjenjem vlasti, neka udruženja građana obratila su se Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu, podnevši prijavu u kojoj tvrde da su „izloženi mučenju“ i da su im povređena prava na porodični život i privatnost.\nAdvokatica Marina Mijatović rekla je da je ona to podnela sudu u Strazburu pošto beogradske vlasti prošlog meseca nisu odgovorile na presudu lokalnog suda koja kaže da nisu učinile dovoljno da ograniče buku. Evropski sud tek treba da odluči da li će prihvatiti slučaj, rekla je ona.\n„Očekujemo da će (Evropski) sud potvrditi kršenje prava i naložiti Srbiji da preduzme mere da smanji buku na nivoe prihvatljive za normalan život“, rekla je ona.\nGradske vlasti nisu odgovorile na zahteve Asošijeted presa za intervju. Beogradske vlasti, pošto su više puta obećale da će se pozabaviti žalbama, pripremile su nova pravila o zaštiti od buke koja predviđaju šira ovlašćenja za komunalnu miliciju.\nMiša Relić koji je na čelu Udruženja noćnih barova i klubova, rekao je da je svestan napetosti sa stanovnicima nekih beogradskih naselja, ali je protiv brzopletih rešenja koja bi u vreme pandemije koronavirusa mogla ugroziti ono što je opisao kao glavno iskustvo turista iz Beograda – noćne klubove.\n„Uvek sam za dogovor dveju strana koje se međusobno razumeju i spremne su na pošten kompromis“, rekao je Relić.\nProblem buke, iako nije nov, postao je akutan krajem juna i početkom jula, jer je noćni život Beograda eksplodirao u punoj snazi nizom koncerata, „rejv-zabava“ i festivala. Mase ljudi koji se zabavljaju su izazvale uzbunu zbog potencijalnog ponovnog oživljavanja virusa, a na nekoliko priredbi zahtevao se dokaz o vakcinaciji ili negativan rezultat testa.\nAna Davičo iz Udruženja „Beograđani protiv noćne buke“, rekla je da lokalna vlast treba da sledi primere drugih većih evropskih gradova sa dinamičnom noćnom scenom, koji podstiču noćne klubove dajući im i finansijsku podršku za opremu za blokiranje zvuka.\nGrupe građana su prikupile hiljade žalbi podnetih policiji, video-snimaka i rezultata merenja nivoa buke da bi podržale svoj slučaj na Evropskom sudu, rekla je Davičo. Buka je često mnogo veća od zakonski dozvoljenih ograničenja, a retko koji kafei ili noćni klubovi koriste opremu za zvučnu izolaciju, iako je to generalno predviđeno važećim propisima, dodala je ona.\nDragić je rekao da je problem buke oborio cene nekretnina u njegovoj ulici, što ljudima otežava prodaju ako žele da se isele iz tog područja. Lokali u centralnim stambenim zonama trebalo bi da rade samo do ponoći, a buka koju proizvode u to vreme je nepodnošljiva, rekao je on.\n„Ono što drugi ljudi uzimaju zdravo za gotovo: da mogu da se odmore ili spavaju kad god žele, nama zavisi od barova i njihovih gostiju“, rekao je Dragić.


Košarkašice preživele Koreju za četvrtfinale OI - Povezane vesti - Naslovi.net\nTOKIO - Košarakasisce Srbije pobedile su danas Koreju 65:61 u poslednjem meču grupne faze i plasirale se u četvfinale Olimpijski igara u Tokiju. Posle velike borbe i drame izabrnaice Marine Maljković došle su do druge pobede i prolaza u četvrfinale… »\nPobeda košarkašica Srbije protiv Koreje za četvrtfinale OI\nSportski žurnal 01.08.2021\nŽenska košarkaška reprezentacija Srbije plasirala se u četvrfinale Olimpijskih igara u Tokiju, pošto je danas pobedila selekciju Južne Koreje sa 65:61 (17:10, 15:14, 18:20, 15:17), u utakmici trećeg kola Grupe A. Srbiju je do druge pobede u grupi… »\nKošarkašice Srbije savladale su Južnu Koreju sa 65:61 u trećem kolu grupe A i plasirale se u četvrtfinale Olimpijskih igara. Srpkinje su uspele da slave u drami, nakon što su Korejke prvi put na meču povele pri rezultatu 58:56. Od tog momenta kao… »\nHot sport 01.08.2021\nKošarkašice Srbije uspele su da savladaju košarkašice Južne Koreje i izbore plasman u sledeću fazu takmičenja na Olimpijskim igrama. Srpske košarkašice su opravdale ulogu favorita i u tesnoj utakmici rezultatom 65:61 slavile protiv Južne Koreje… »\n“Sad da izginemo za svoju zemlju”\n“Mnogo smo loše odigrale, mnogo loše, bez fokusa i glave, već treću utakmicu zaredom i sada je tema skupiti se i izginuti za svoju zemlju. Bez ikakvih fraza, ili jesi ili nisi”, rekla je selektorka ženske košarkaške reprezentacije Srbije Marina… »\nKošarkašice Srbije u četvrtfinalu Olimpijskih igara: Koreanke ozbiljno namučile šampionke Evrope! Srbija overila 2. mesto…\nKošarkašice Srbije overile su plasman u četvrtfinale Olimpijskih igara, pošto su u poslednjem kolu grupne faze takmičenja savladale selekciju Južne Koreje rezultatom 65:61. Srbiju je do druge pobede u grupi vodila Aleksandra Crvendakić sa 15 poena… »\nKošarkašice Srbije plasirale su se u četvrtfinale olimpijskog turnira, pošto su posle velike borbe savladale Južnu Koreju 65:61. Evropske šampionke u drugu rundu takmičenja prolaze kao drugoplasirane iz grupe A. Sa kime će se boriti za polufinale… »\nRaspored za 10. dan: Derbi vaterpolista, počinje rvanje\nSrpski sportisti imali su napet, ali uglavnom uspešan deveti dan Olimpijskih igara u Tokiju, već deseti može da donese novu radost našoj državi. Najveća drama viđena je na meču košarkašica koje su posle velike borbe uspele da savladaju Južnu… »\nIzabranice Marine Maljković imaju pobedu i poraz. Srbija je veoma teško pobeidla Južnu Koreju 65:61, u meču u kom su naše devojke odigrale loše veći deo meča, ali su na kraju predvođene Jelenom Bruks stigle do preokreta i pobede kojom je overen… »\nŽenska košarkaška reprezentacija Srbije pobedila je danas selekciju Koreje sa 65:61 (17:10, 15:14, 18:20, 15:17) u poslednjem kolu grupne faze takmičenja na olimpijskom turniru u Tokiju. Ovom pobedom, košarkašice Srbije osvojile su drugo mesto u A… »\nKošarkašice Srbije u neizvesnoj utakmici savladale Južnu Koreju i obezbedile plasman u četvrtfinale OI\nKošarkašice Srbije savladale su selekciju Južne Koreje rezultatom 65:61 u poslednjoj utakmici grupne faze takmičenja na Olimpijskim igrama i plasirale se u četvrtfinale. Poraz od Španije u prošloj utakmici grupne faze Olimpijskih igara stvorila je… »\nDrama u Tokiju - Košarkašice Srbije teškom mukom do četvrtfinala\nSrpske košarkašice bile su uspešne u poslednjem kolu u grupi A protiv Južne Koreje i tako obezbedile plasman u četvrtfinale. Naš tim slavio je 65:61 (17:10, 15:14, 18:20, 15:17) Srbija je dobro startovala serijom 5:0, a sve poene upisala je… »\nFOTO: AP/Tanjug Važan trijumf ostvarile su izabrance Marine Maljković i tako se domogle četvrtfinala takmičenja. Nije bilo nimalo lako, Koreja se pokazala kao tvrd orah. Naše rivalke nijednom nisu odustajale, a tokom četvrte četvrtine uspele su da… »\nSrbija neubedljiva na poluvremenu, ali gleda ka četvrtfinalu\nNa poluvremenu srpske košarkašice vode protiv Južne Koreje 32:24, međutim nije naš tim pružao svoj maksimum. Srbija je dobro startovala serijom 5:0, a sve poene upisala je Crvendakić. Koreja se mučila sa realizacijom napada, pa je za pet minuta… »\nRadonjić pred Armani: Da budemo dovoljno dobri u odbrani i konkretniji u napadu\nVesti online pre 1 satjoš 31 povezana\nVečernje novosti pre 5 satijoš 25 povezanih\nBlic pre 7 satijoš 22 povezane