Upwork imenovao predstavnika za Srbiju\n12:06 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n06:06 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n03:06 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n18:06 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nPredstavnik američke kompanije je beogradska advokatska kancelarija Karanović & Partners.\nUpwork, platforma za onlajn poslovanje preko koje mnogi frilenseri pronalaze poslove, imenovala je svog predstavnika za Srbiju. Prema saopštenju kancelarije Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, predstavnik ove američke kompanije je beogradska advokatska kancelarija Karanović & Partners.\nU skladu sa Zakonom o zaštiti podataka o ličnosti, Poverenik ili druga lica mogu se obratiti advokatskoj kancelariji za sva pitanja o obradi podataka o ličnosti.\nZakon zahteva od kompanija koje u sklopu svojih delatnosti obrađuju lične podatke da imenuju nezavisno pravno ili fizičko lice za zaštitu podataka o ličnosti. Kompanije koje nemaju sedište u Srbiji, moraju imenovati predstavnika koji će služiti kao veza između kompanije i Poverenika ili drugih lica.\nobjavljeno 13:16 · 23. jun\nZlonamerni PyPI paketi pretvarali računare programera u mašine za rudarenje&nbspkriptovaluta\nobjavljeno 12:46 · 23. jun\nSplunk, dobavljač analitičarskog softvera, uzeo novu investiciju od milijardu $\nobjavljeno 17:25 · 22. jun\nEvropa je proizvela još 25 jednoroga od novembra prošle godine, Kina svega 9, a SAD i dalje u znatnom&nbspvođstvu\nobjavljeno 13:15 · 22. jun


Č. V. / Sportske.net\nNavijači Partizana su se nadali da bi Arsenal mogao da savlada Čelsi u finalu Lige Evrope i tako im dodatno uveća šanse da u eventualnom plej-ofu za plasman u drugo po kvalitetu evropsko takmičenje budu u grupi povlašćenih timova.\nNažalost po crno-bele "plavci" su sa ubedljivih 4:1 pregazili "tobdžije", te su tako izabranici Unaja Emerija ostali bez plasmana u Ligu šampiona naredne sezone. Šta pobeda Čelsija znači za osvajača Kupa Srbije?\nS obzirom na to da će Arsenal drugu godinu zaredom igrati u grupnoj fazi Lige Evrope, praška Sparta će igrati u poslednjem kolu kvalifikacija kao povlašćena ekipa sa koeficijentom 35.000. Da su "tobdžije" slavile Česi bi igrali u grupnoj fazi Lige Evrope.\nIpak, treba napomenuti da uprkos ovakvom rezultatu iz Bakua klub iz Humske može dase nada povlašćenom statusu u plej-of rundi, pošto će do te faze gotovo sigurno neko od favorita ispasti, a i trenutna projekcija žreba ide na ruku crno-belima.\nTrenutno stanje povlašćenih timova na žrebu za plej-of Lige Evrope:\n2. PSV 37.000\n3. Sparta 35.000\n4. Plzenj 33.000\n7. Ajntraht 24.000\n8. Steaua 23.000\n13. Standard 17.500\nTakođe, Partizan mora da prati i završnicu baraža za Ligu Evrope u austrijskom prenstvu, gde crno-belim ne bi odgovaralo da Rapid bude najbolji. Ekipa iz Beča se u finalu za plasman u drugo najbolje evropsko takmičenje sastaje sa Šturmom, a taj meč je na programu u nedelju od 17 sati.\nPostoje i stvari koje nemaju veze sa fudbalom. Naime, može da desi da iz UEFA takmičenja izbace belgijski Mehelen i turski Trabzon. Ukoliko UEFA i savezi Belgije i Turske to urade, prednost bi dobili Gent i Fenerbahče, a oba ta kluba imaju bolji koeficijent od osvajača Kupa Srbije.\nBilo kako bilo, Partizan ima velike šanse da bude povlašćen na žrebu u plej-ofu za plasman u Ligu Evrope, ali ipak crno-beli najpre treba da prođu dve prepreke da bi stigli do toga.


Školice fudbala će se održavati na SC Vračar, SC Slodes, Štark Areni kao i SC Partizan Teleoptik tokom nedelje.\nMiroslav Vulićević i Nemanja Miletić\nOve školice mogu da pohađaju dečaci uzrasta od 2007. do 2013. godišta.\nTV Partizan: Fudbaleri FK Partizan u poseti OŠ "Kneginja Milica"\nPrvi sedmodnevni treninzi su besplatni, dok posle isteka sedam dana svi koji se upišu na nivou članarine (nije komercijalnog tipa) dobijaju besplatno i opremu za trening. Školica će organizovati utakmice, turnire i slično.\n"NISAM LJUT NA ĐERLEKA" Bata Mirković: Zadovoljan sam igrom, dali smo sve od sebe, ali...\nOVAKVA MAJSTORIJA SE RETKO VIĐA U SRBIJI Gol u Humskoj u režiji igrača Napretka šokirao crno-bele /VIDEO/\nPOBEDA NAD ZVEZDOM I TROFEJ U KUPU Miletić: Ostala nam je još samo jedna utakmica za SPAS SEZONE\nTrener Trstenika zadovoljan žrebom: Možemo da se nosimo sa Pazarcima\nTrener fudbalskog srpskoligaša Trstenika, Ivan Radivojević, rekao je da poštuje Novi Pazar, ali da će pokazati da može da se nosi sa tim superligašem u šesnaestini finala Kupa Srbije.\nDIVAN GEST CRVENO-BELIH Zvezda ugostila ugroženu decu\nFK Crvena zvezda је i ovog utorka pokazao svoju društveno-odgovorno stranu, jer je u toku reprezentativne pauze ugostio decu osetljivih i ranjivih grupa.\nŠiri se krug kandidata: Risto Vidaković Stošićev adut za klupu Zvezde\nFudbalski trener Risto Vidaković novi je kandidat za klupu Crvene zvezde, posle Norvežanina Tronda Solida.


Ambasador SAD U Srbiji Majkl Kirbi je ohrabrio blogere i ljude na društvenim mrežama da kažu šta misle...\nAmbasador SAD U Srbiji Majkl Kirbi je ohrabrio blogere i ljude na društvenim mrežama da kažu šta misle, da budu ponosni i da se ponašaju odgovorno. Dok je govorio, iz publike se čulo "Oslobodite Asanža, Snoudena" , na šta je on rekao: "Nadam se da će vaš glas trajati još dugo". "Nekad je teško reći stvari koje nisu popularne, ali je to povremeno neophodno", ocenio je Kirbi.\nMajkl Davenport poručio da je sloboda govora fundamentalno pravo na kojem počiva demokratski poredak i da će EU uvek stati na stranu onoga kome je to uskraćeno. "Sloboda govora nikad nije zagarantovana, za nju se treba boriti, čuvati je i štititi je", rekao je šef delegacije EU u Srbiji na skupu "Blog open-close". Davenport je naglasio da demokratska država čiji je cilj ulazak u EU mora da obezbedi prostor u kojem niko ne sme da vrši pritisak na slobodu govora. On je dodao da tvitovi, blogovi i postovi na Fejsbuku, iako formalno nisu priznati kao mediji, služe kao izvor informacija, tako da bi te informacije trebalo da važe ista pravila kao i za sve ostale, odnosno da budu tačne, proverene i u skladu sa zakonom. Međutim, kako je dodao, tvitovi, postovi i blogovi mogu da se posmatraju i kao razgovori između ljudi u dnevnoj sobi ili kafiću tako da pokušaj ograničavanja takvog izražavanja jeste ravan pokušaju ogranicavanja prava na slobodno izražavanje. "Ne smemo da dozvolimo da internet bude platforma za govor mržnje, ali se pojedincima koji ne ugrožavaju druge mora dozvoliti sloboda govora", rekao je Davenport. Prema njegovim rečima, u Srbiji su vidljiva tri fenomena koji utiču na slobodu govora - autocenzura, obaranje sajtova i zastrašivanje pojedinaca koji su nakon poplava bili zadržavani i hapšeni zbog komentara na društvenim mrežama.\nPredstavnica Kancelarije OEBS-a u Beču Deniz Jaziđi je na istom skupu izjavila da je uloga vlade da osudi cenzuru i istraži takve slučajeve. "Hapšenje pojedinaca zbog izražavanja na mrežama ili van njih je neprihvatljivo. To ima zastrašujući efekat na slobodu govora, kao što smo videli ono može biti i obično dovodi do autocenzure", rekla je Jaziđi u Beogradu. Prema njenim rečima, svih 57 zemalja članica OEBS-a je prihvatilo uslove te organizacije, te ima obavezu da garantuje slobodu medija.\nZaštitnik građana Saša Janković ukazao je da je Vlada Srbije preduzela neke korake koji su shvaćeni kao napor da se suzbije sloboda izražavanja, ali su to gradjani prepoznali i ustali da brane svoju slobodu. "U ovom momentu građani su ustali u odbranu slobode govora i ovo treba da bude velika lekcija za Vladu Srbije. Vlada će shvatiti gde su njene granice, šta su njene obaveze, da ne ugrožava slobodu, a kada je ugrožena, da je štiti čak i kad joj se ne sviđa šta gradjani govore", kazao je Janković.\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti Rodoljub Šabić podsetio je da je sloboda izražavanja zagarantovana Ustavom. "To ne podrazumeva samo da država treba da se uzdrži od ograničavanja slobode, već da kada vidimo fenomene koji ugrožavaju slobodu, aktiviramo celo društvo, ali u toj akciji država mora da prednjači", naglasio je Šabić.\nPOSALJITE VASE KOMENTARE NA E-mail :\nDRUGI PISU: MAGAZIN “TABLOID”\nAmbasador SAD u Srbiji Majkl Kirbi – OPSIRNIJE:\nAmbassador Michael D. Kirby http://serbia.usembassy.gov/ambassador.html


Kolumne: Ombudsman optužio premijera da zloupotrebom funkcije ruši vladavinu prava\nOmbudsman optužio premijera da zloupotrebom funkcije ruši vladavinu prava\nZaštitnik gradjana Saša Janković optužio je danas premijera Aleksandra Vučića da izjavom da neće rušiti nelegalni objekat u centru Novog Pazara koji gradi poslanik vladajuće koalicije jer ne želi „razbijanje glava s muslimanima“ suspenduje državne zakone zloupotrebljavajući funkciju premijera.\nOmbudsman je ocenio da je Vučićeva ocena da bi rušenje nelegalnog objekta značio rat s muslimanima "najgrublja manipulacija" jer bespravna gradnja nije osobina muslimana, već izraz bezakonja kog ima među pripadnicima svih vera i nacija.\n"Zaštitnik građana poziva predsednika Vlade da se vrati svojim Ustavom i zakonom propisanim ovlašćenjima i da prestane da sa mesta predsednika Vlade upravlja svim državnim funkcijama jer država nije jedan čovek", naveo je Janković.\nOn je dodao da su tokom nedavne posete Novom Pazaru opštinske vlasti i veliki broj građana muslimanske vere od njega tražili da nadležne državne organe privoli da rade po zakonu koji mora da bude isti za sve.\n"Predsednik Opštine Novi Pazar uručio je zaštitniku građana svu dokumentaciju, uključujući pisano odbijanje MUP-a Srbije da asistira u rušenju nelegalnog objekta. Međutim, izjave predsednika Vlade jasno su ukazale da uzrok problema nije greška bilo kog službenika, već premoć sile i politike nad zakonom i ravnopravnošću građana", naveo je Janković.\nPremijer je ranije je izjavio da neće da ruši nelegalno izgrađenu imovinu, u centru Novog Pazara, bivšeg muftije i predsednika skupštinskog Odbora za obrazovanje, nauku i tehnološki razvoj Muamera Zukorlića jer ne želi da rizikuje sukob s 5.000 ljudi, koliko očekuje da bi Zukorlić mogao da izvede na ulice, već da će pokušati da se to reši razgovorom i mirnim putem.\n"Mislite li da će muftija da pusti da mu to tek tako neko sruši (objekat) bez prisutnih 5.000 ljudi? Pa neće i već vam je to rekao i sada ja pitam da me posavetujete kako da to srušimo", odgovorio je Vučić na pitanje zbog čega država ne reaguje na nelegalnu gradnju Zukorlića.


Košarkaši jedini na domaćem parketu - Radio televizija Bor\nBOR - Odbojkašice Bora u poslednjem kolu Druge lige grupa Istok u nedelju gostuju ekipi Majdanpeka. Boranke su sa 32 boda na šestom mestu, dok je Majdanpek deseti ja 15 osvojenih bodova, šest više od pretposlednjeg Studenta iz Niša. Ispred ekipe Bora na tabeli je Knjaževac sa 37 bodova, dok je na sedmom mestu sa dva boda manje od Bora ekipa Kruševca.\nU 25. kolu Prve regionalne lige grupa Istok košarkaši Bora u nedelju u 18 sati dočekuju Dimitrovgrad. Bor je sa 37 bodova na deobi šestog do osmog mesta sa ekipama Mladost Vesna i Jastrebac, a Dimitrovgrad ima bod manje i nalazi se na devetom mestu. na prvom mestu je i dalje niški Fer Plej sa 47 bodova, sledi Morava sa 45, Radnik sa 43 i Niš sa 40 bodova.\nRukemetaši Bora u nedelju gostuju u Blacu ekipi Jastrepca u 15. kolu Prve regionalne lige grupa istok. Borani su na petom mestu sa 14 osvojenih bodova, dok je ekipa Jastrepca sedmom sa tri boda manje. Posle 14 odigranih kola, prva je Jagodina sa 25 boda, sledi Zaječar sa bodom zaostatka, dok je na trećem mestu sa 19 bodova\nU 20. kolu Timočke zone, fudbaleri Slatine u nedelju u 16 sati gostuju u Subotincu ekipi Moravice. Sa 23 osvojena boda Slatina je na 11 mestu od 16 ekipa koliko učestvuje u ovom rangu takmičenja. Timočanin, Hajduk Veljko i Timok su u vrhu tabele i među ovim ekipama najverovatnije će se voditi borba za odlazak u viši rang takmičenja.\nU okružnoj fudbalskoj ligi prvoplasirani Bor gostuje Brestovcu u 20 kolu. Bor ima 45 bodova iz 17 utakmica, dok drugoplasirana Sloga ima dva boda manje i utakmicu više. Takmičenje je napustila ekipa Deli Jovan.\nU 16. kolu treće futsal lige grupa istok ekipa Bora gostuje u Nišu Put-inženjeringu. Bor je i posle prošlonedeljne pobede protiv Leskovca na poslednjem mestu na tabeli sa 13 bodova, četiri manje od Aleksinca, dok je Put-inženjering u gornjem delu tabele, na četvrom mestu sa 21-nim osvojenim bodom.\nViše iz ove kategorije Poraz rukometašica Bora, pobede košarkaša i odbojkašica »


Ruski izvori napominju da nijedan postojeći obrambeni sistem nije u stanju da pogađa mete na tolikim visinama, a "S-500" biće prvi na svetu sposoban za odbranu države od pretnji iz svemira. "S-500 Prometej" biće opremljen hipersoničnom raketama smeštenim u lansere koje proizvodi koncern "Almaz Antej", a brzina navođene rakete ultradalekog dometa "40N6", koja je deo tog sistema, iznosiće devet mahova (oko 10.800 kilometara na čas).\nRussia’s Revolutionary S-500 Prometey Almost Complete\nGlavna odlika ove rakete jeste sposobnost da samostalno otkrije ciljeve u svemiru i uništi ih. Ranije su sve to obavljali povezani radari, ali sada će deo njihovog posla, u slučaju gubitka komunikacije sa Zemljom, vršiti same rakete. Pri tome će radarski sistemi i dalje biti dopremani za "S-500", ali će svaki od njih biti prilagođen za nove zadatke.\nPrema navodima ruskih izvora koje prenosi "Ruska riječ", konstruktori eksperimentišu sa raznim bojevim glavama za "40N6", ali rezultati još nisu objavljeni.\nSUMNJE RASTU Da li je ovo dokaz da Rusija razvija SVEMIRSKO ORUŽJE? (FOTO)\nSVEMIR POSTAJE BOJNO POLJE Rusija je u orbitu lansirala "satelit za inspekciju", Amerikanci sumnjaju na ONO NAJGORE\nPrema podacima iz otvorenih izvora, "S-500 Prometej" već sada je u stanju da uništava leteće objekte na udaljenosti do 500 kilometara, a koliki će biti konačni domet radarske komponente ovog sistema, kao i raketa koje će se naći u sklopu celog kompleksa i dalje je vojna tajna.\nFoto: Darkone / Wikipedia\nDobio žešću konkurenciju - američki "Patriot"\nGlavna razlika između "S-500" i svih drugih PVO jeste sposobnost ovog sistema da vidi i obara mete u prečniku oko sebe. Njegov konkurent, oličen u američkom sistemu "MIM-104 Patriot", radi samo u "predeterminiranom smeru", pod uglom od 180 stepeni. Uz to, za razmeštanje lansera "Patriot" i njihovo prebacivanje u borbeni poredak potrebno je oko pola sata.\nMeđutim, izdvojiti toliko vremena jednostavno je nemoguće kada stižu rakete, i to brzinom koja premašuje nekoliko hiljada kilometara na čas. Konačno, maksimalni domet američkog sistema je 200 kilometara, dok maksimalni domet "S-400" prevazilazi tu distancu, a "S-500" će tu granicu još više pomeriti.\nRuski mediji: Turci počinju obuku za S-400, Stoltenberg zabrinut


DW: Kucnuo čas realne politike na Kosovu | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 07.10.2019 16:30 > 07.10 16:41\nNa kosovskim izborima pobedile su dve sasvim suprotne opozicione stranke koje moraju da s mrtve tačke pokrenu težak dijalog sa Srbijom, ocenila je urednica Dojče velea na albanskom jeziku, Vilma Filjaj-Balvora, ističući da je na Kosovu "kucnuo čas realne politike". Uz ocenu da su Demokratska partija Kosova (PDK) predsednika Hašima Tačija i Alijansa za budućnost Kosova (AAK) premijera Ramuša Haradinaja dva velika gubitnika izbora, DW dodaje da su obojica bivši komandanti OVK koji su od kraja rata 1999. godine naizmenično bili na vlasti, ali nisu našli ubedljivo rešenje za ozbiljne probleme i nisu napravili veliki skok u normalizaciji odnosa sa Srbijom koja i dalje ne priznaje nezavisnost svoje bivše pokrajine.\nRazočarani birači sada žele zaokret: opozicione stranke Samoopredeljenje i Demokratski savez Kosova (LDK) dobile su po više od 25 odsto glasova, dodaje DW.\nVrlo tesna pobeda levog pokreta Samoopredeljenje nad konzervativno-liberalnom strankom LDK pokazuje koliko je kosovsko društvo podeljeno i u pogledu pregovora sa Srbijom.\nDok se LDK tradicionalno zalaže za pacifističko-diplomatski kurs svog preminulog lidera Ibrahima Rugove, Samoopredeljenje pod Aljbinom Kurtijem oduvek je bilo protiv kompromisa, navodi DW.\nAko se buduća vlada bude sastojala od koalicije Samoopredeljenja i LDK, pregovori s Beogradom biće posebno teški. Štaviše, upitno je da li bi Beograd uopšte seo za pregovarački sto sa Aljbinom Kurtijem.\nDW podseća da je Kurti, jedna od vodećih figura studentskog pokreta protiv srpske politike na Kosovu devedesetih, u martu 2000. u Srbiji osudjen na 15 godina zatvora zbog pripadništva terorističkoj grupi i da je oslobodjen tek nakon smene vlasti u Beogradu i posle medjunarodnog pritiska.\nRadikalnim tezama: protiv medjunarodnog prisustva na Kosovu, za politiku samoopredeljenja, protiv bilo kakvog kompromisa u dijalogu sa Srbijom, pa čak i ujedinjenjem albanskih teritorija, Kuritjeva stranka privlačila je sve više razočaranih birača. Takodje je privlačila pažnju medija u zemlji i inostranstvu, i zbog žestokih i ponekad nasilnih protesta protiv politike vlade u Prištini, korupcije i uopšte loše situacije na Kosovu.\nAljbin Kurti (44) smatra se nepodmitljivim političkim pobunjenikom. Istovremeno, uspeo je da se u inostranstvu predstavi kao intelektualac, harizmatičan i iskusan političar. To što "spajanje albanskih teritorija", o kojem je nekada govorio, sada za njega više nije na dnevnom redu – čak ni u predizbornoj kampanji – govori o njegovom novom realizmu.\nKako navodi DW, Kurti je suočen s herkulovskim zadatkom: ne sme da razočara svoje birače, ali istovremeno su neophodni teški kompromisi s beogradskim liderima, uz medjunarodno posredovanje.\nTu bi naročito mogla da mu pomogne koalicija sa LDK. Ta umerena stranka prilagodila se duhu vremena i poslala u izbornu trku Vjosu Osmani, samouverenu i iskrenu 38-godišnju advokaticu koju su birači odlično prihvatili, a ona bi mogla da igra važnu ulogu u dijalogu s Beogradom.\nPored toga, i LDK i Samoopredeljenje odbacili su ideju o promeni granica što je verovatno doprinelo izbornom uspehu te dve opozicione stranke.\nNa Kosovu je kucnuo čas realne politike: sporazum ne samo sa Srbijom, već i unutar Kosova od suštinske je važnosti za sigurnu i mirnu budućnost zemlje, imajući u vidu i približavanje Evropskoj uniji, zakljućila je urednica DW na labanskom jeziku Vilma Filjaj-Balvora.


Usvojena odluka o održavanju grobalja i sahranjivanju | Glas javnosti\nPočetna > Beograd > Usvojena odluka o održavanju grobalja i sahranjivanju\nBEOGRAD- Odbornici Skupštine grada usvojili su, u nastavku zasedanja 32. sednice, Izmenu i dopunu Odluke o uređivanju i održavanju grobalja i sahranjivanju.\nSekretar za komunalne i stambene poslove grada Beograda Predrag Petrović istakao je da su ove odluke donesene u skladu sa Zakonom o komunalnim delatnostima, a na osnovu inicijative Javnog komunalnog preduzeća „Pogrebne usluge” da se jasnije regulišu pomenuta pitanja.\nOvim izmenama, kako je precizirao, prema prekršiocima utvrđenih normi primeniće se pooštrena kaznena politika, koju će od sada, pored komunalne inspekcije, moći da sprovodi i Komunalna policija.\n– Glavna izmena se odnosi na regulativu sahranjivanja u Aleji zaslužnih građana, koja od sada precizira da tu počast mogu da ostvare lica koja su za života dobila najviši stepen odlikovanja Republike Srbije, osobe koje su stekle zvanje Srpske akademije nauka i umetnosti i lica kojima je dodeljeno zvanje Počasni građanin Beograda – naveo je Petrović.\nTakođe, prema njegovim rečima, ove izmene ubuduće jasno regulišu marketinško delovanje privatnih firmi koje se bave uslugama sahranjivanja i izradom spomenika, a koje su do sada, deljenjem vizitkarata i „povlačenjem ljudi za rukav” znale da naruše čin sahrane, ukazao je Petrović i zaključio da će takvo ponašanje ubuduće biti strogo sankcionisano.


Putin i El Sisi: Mjanmar treba da uzme situaciju u svoje ruke - 04.09.2017, Sputnik Srbija\nUŽIVO Vesti: Zašto NATO želi bazu u Draču /video/\nPutin i El Sisi: Mjanmar treba da uzme situaciju u svoje ruke\nRuski i egipatski predsednici Vladimir Putin i Abdel Fatah el Sisi izrazili su zabrinutost zbog minulih događaja u Mjanmaru, osudivši nasilje i pozvavši vlasti... 04.09.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, egipat, severna koreja, mjanmar, vladimir putin, abdel fatah el sisi\n18:09 04.09.2017 (Osveženo: 20:11 04.09.2017)\n© Sputnik / Sergej Gunjejev / Uđi u foto-galerijuRuski predsednik Vladimir Putin i predsednik Egipta Abdel el Sisi\nRuski i egipatski predsednici Vladimir Putin i Abdel Fatah el Sisi izrazili su zabrinutost zbog minulih događaja u Mjanmaru, osudivši nasilje i pozvavši vlasti zemlje da preuzmu situaciju u svoje ruke, izjavio je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nPutin i El Sisi sastali su se na marginama samita BRIKS-a u Kini.\nGrozni: Miting podrške narodu Rohinđa\n4 Septembar 2017, 15:29\n„Predsednici su osudili svaku demonstraciju nasilja, ko god ga izaziva, uključujući i ono prema muslimanima. Oni su pozvali vlasti da preuzmu kontrolu nad situacijom što je pre moguće, kako se problem ne bi otrgao kontroli i prerastao u svojevrstan oblik terorizma i ekstremizma“, rekao je Peskov.\nPeskov se osvrnuo i na pitanje Severne Koreje, rekavši da je rešenje moguće tražiti isključivo diplomatskim putem.\nKako je rekao, zemljama koje su izvan tog regiona je lako da govore o potencijalnom ratu na Korejskom poluostrvu, ali to nije slučaj sa onima koje su u neposrednoj blizini — neophodno je pokazati mudrost i suzdržanost.\nOn je dodao i da je ruski predsednik u ovom trenutku na vezi sa predsednikom Južne Koreje, sa kojim vodi pregovore o tom pitanju, kao i da su na početku razgovora odlučno osudili poslednje poteze Pjongjanga.\nUpitan da li je realno da SAD izvedu napad na Severnu Koreju, Peskov je ocenio da je to pitanje neumesno.


Komplet udžbenika za školu ove godine do 15.000 dinara\nПочетнаVestiKomplet udžbenika za školu ove godine do 15.000 dinara\nSportiucus август 25, 2020\nCena jednog udžbeničkog kompleta zavisi od spiska knjiga za koji se svaka škola opredelila, a u okviru koga se nalaze udžbenici različitih izdavača, tako da se ne može sa preciznošću govoriti o tome koliko novca roditelji treba da izdvoje za, recimo, jednog prvaka ili osmaka.\nS druge strane, cene kompleta koje su pripremile izdavačke kuće su poznate i kreću se, prema navodima sagovornika Tanjuga, i do nekih 15.000 dinara.\nJelena Ivanović iz Zavoda za udžbenike kaže da njihov komplet za osnovnu školu za prvi razred košta 7.300 dinara, a najskuplji komplet je za osmi razred i košta 9.000 dinara.\n“Prosečna cena jednog udžbenika Zavoda za osnovnu školu je 750 dinara, a za srednju školu je 800 dinara”, rekla je ona.\nNajjeftiniji udžbenik u osnovnoj školi je „Od igračke do računara” i košta 468,60 dinara, a najskuplji „Matematika 1″ koji košta 1.100 dinara.\nUdžbenik sa najmanjom cenom u srednjoj školi Gramatika srpskog jezika za sva četiri razreda i njena cena je 550 dinara, dok je najskuplji udžbenik za Ruski jezik koji košta 1. 397 dinara, saopštio je ranije Zavod u svim maloprodajnim objektima Zavoda važe isti uslovi prodaje, a to su odloženo plaćanje čekovima građana do šest rata, mogućnost plaćanja svim platnim karticama, kao i plaćanje putem administrativnih zabrana.\nU maloprodajnim objektima Zavoda mogu se naći i izdanja drugih izdavača kao što su Kreativni centar, Matematiskop, BIGZ, Data status, Klet, Novi logos, Nota Knjaževac, Freska, Vulkan izdavaštvo, The English book. Gordana Knežević Orlić iz izdavačke kuće KLETT navodi da je prosečna cena udžbenika za osnovnu školu 690 dinara, dok je prosek cene udžbenika za srednju školu 890 dinara.\nU Izdavačkoj kući KLETT cena kompleta za prvi razred bez stranog jezika iznosi 5.340 dinara i sastoji se od 10 štampanih knjiga, dva CD-a i 10 digitalnih udžbenika, dok je cena za komplet udžbenika za osmi razred bez stranog jezika 15.510 dinara i sastoji se od 20 štampanih knjiga, CD za muzičko i materijala za tehnicko.\nProsečna cena po knjizi je 738 dinara. “Ove godine smo otvorili onlajn knjižaru tako da naši korisnici mogu da naruče knjige i dobiju besplatnu dostavu na kuću, a neke banke su dale i mogućnost plaćanja u šest mesecnih rata”, rekla je Knežević Orlić.\nIvana Tomović iz BIGZ školstva napominje da cene udžbenika za stara izdanja nisu menjana, dok za nova imaju nove cene. Prema njenim rečima, prosečna cena udžbenika BIGZ školstva za osnovnu školu iznosi 592,33 dinara.\n“Cena udžbeničkog kompleta u izdanju BIGZ školstva za prvi razred iznosi 7.440 dinara, a cena osnovnog kompleta za osmi razred iznosi 8.439 dinara.\nNajjeftiniji udžbenik Matematika 4 radna sveska 400 dinara, a najskuplji Engleski jezik 2 i iznosi 1.100 dinara”, rekla je Tomović. Tomović je istakla da je moguće odloženo plaćanje čekovima građana, te da postoji mogućnost i plaćanja platinum karticama i putem administrativne zabrane.


Tip dana: Arsenal – Liverpul: Ko će u finale Liga kupa? – Kladjenje.rs\nHomeTip DanaTip dana: Arsenal – Liverpul: Ko će u finale Liga kupa?\n20 Januara, 2022 Vlajko Tip Dana 0\nU četvrtak je nešto slabija ponuda nego što je to bio slučaj u prethodnih nekoliko dana, a za vas smo ovog puta analizirali revanš meč polufinala engleskog Liga Kupa u kom će Arsenal na svom terenu ugostiti Liverpul.\nPrvi susret između ove dve ekipe je završen bez golova, pa će biti veoma interesantno videti ko će od ova dva tima doći do plasmana u velikog finala.\nRevanš susret je zakazan za 20 časova i 45 minuta.\nArsenal: Nagoveštaj nekog novog Arsenala!\nNakon nekoliko poprilično slabih sezona, utisak je da bi ovo konačno mogla da bude jedna veoma lepa godina za fudbalere, ali i navijače Arsenala.\nNaime, trenutno se popularne “tobdžije” nalaze na petom mestu na tabeli uz samo dva boda manjka u odnosu na četvrtoplasirani Vest Hem, ali svakako treba napomenuti da izabranici Mikela Artete imaju dva meča od svog gradskog rivala iz Londona, pa bi sa eventualna dva trijumfa u tim zaostalim susretima, Arsenal došao do pozicije broj četiri koja na kraju donosi plasman u Ligu šampiona, gde ova ekipa nije igrala nekoliko godina.\nZanimljivo je da je ova ekipa svoj poslednji meč u najkvalitetnijem rangu engleskog fudbala odigrala još prvog dana 2021. godine, a od tada je londonski tim odigrao dva meča u Kup takmičenjima, i to prvo u FA Kupu gde su izabranici Mikela Artete mimo svih očekivanja eliminisani od Notingema, a onda i u prvom susretu polufinala Liga kupa, kada je ova ekipa remizirala na gostovanju kod Liverpula, a taj duel je završen bez golova.\nInače, Arteta za ovaj revanš susret neće moći da računa na Obamejana, Elnenija, Partija i Pepea koji su sa svojim reprezentacijama na Kupu afričkih nacija, dok Granit Džaka neće moći da pomogne svojim saigračima zbog činjenice da je u prvom meču na “Enfildu” dobio crveni karton.\nNažalost, neizvesni za ovaj duel na “Emirejtsu” su još i Saka, Tomijašu, Smit-Rou, Odegar, Kolašinac i Soareš pa je evidentno da se trener Arsenala nalazi u ogromnim problemima, ali ništa bolja situacija nije ni kod Liverpula, koji će na ovom susretu nastupiti i bez vrlo verovatno dva svoja najbolja fudbalera.\nKada su u pitanju mečevi na domaćem terenu u Premijer ligi, “tobdžije” su na deset odigranih mečeva na svom stadionu ostvarile čak sedam trijumfa, jedan remi i dva poraza.\nLiverpul: Koliko mogu “redsi” bez Salaha i Manea?\nPre svega, treba pohvaliti fantastične partije Liverpula u Ligi šampiona, gde je ova ekipa bez većih problema došla do plasmana u nokaut fazu i to sa prvog mesta u jednoj nimalo naivnoj grupi u kojoj su pored njih još bile i ekipe Atletiko Madrida, Milana i Porta.\nNa kraju su “redsi” osvojili maksimalnih osamnaest bodova pošto su slavili na svih šest susreta uz gol razliku 17:6 što je svakako fantastičan podatak pošto nam on govori da je šampion Evrope iz 2019. godine postizao prosečno tri gola po susretu.\nKada je u pitanju ovogodišnje izdanje engleske Premijer lige nekako je utisak da su izabranici Jirgena Klopa mogli i morali dosta bolje.\nNaime, na pet poslednjih mečeva u Premijer ligi, “redsi” su ostvarili dva trijumfa, dva remija, ali i doživeli jedan poraz i to na gostovanju kod Lestera kada je bilo 1:0.\nU prošlom kolu su izabranici Jirgena Klopa odigrali jedan fantastičan meč na svom terenu i to u znatno oslabljenom sastavu, pošto su bez većih problema savladali Brentford, a taj susret je završen rezultatom 3:0.\nTrenutno se šampion iz 2020. godine nalazi na drugom mestu na tabeli uz čak jedanaest bodova manjka u odnosu na prvoplasirani Mančester Siti koji će po svemu sudeći stići do nove titule šampiona Engleske, i to dosta lakše nego što se očekivalo, obzirom da je konkurencija u najkvalitetnijem rangu engleskog fudbala nikad jača.\nUtisak je da se Kupu afričkih nacija najmanje obradovao Jirgen Klop obzirom da u narednom periodu neće moći da računa na svog najboljeg fudbalera Salaha, ali i Manea i Keitu koji su takođe veoma bitni šrafovi u ovom timu.\nPored njih nemački stručnjak neće moći da računa na Tijaga Alkantaru, Okslejd-Čemberlena i Origija koji imaju problema sa povredama što stvara dodatnu glavobolju za Klopa.\nŠto se tiče mečeva na strani, ove sezone u Premijer ligi je Liverpul odigrao jedanaest mečeva van svog terena i osvario šest trijumfa, tri remija i dva poraza.\nUtisak je da bi “tobdžije” mogle da iskoriste izostanke u redovima Liverpula, ostvare trijumf, a samim tim i dođu u veliko finale Liga Kupa, pa vam hrabro preporučujemo da probate sa jedinicom za koju je kladionica Meridianbet pripremila fantastičnu kvotu 3.30.\nZa one koji su pomalo skeptični u čistu jedinicu, savetujemo vam da probate sa duplom šansom 1X za koju je Meridianbet odredio kvotu 1.66.\nProšli meč između ova dva tima nam nije doneo golove, ali smo mišljenja da će ovaj revanš u Londonu biti daleko efikasniji, pa vam savetujemo da probate sa igrom 3+ koju kladionica Meridianbet plaća sa kvotom 1.70.


Nakon toplog i prijatnog vikenda sa prosečnim temperaturama za ovo doba godine, večeras stiže zahlađenje sa jakom kišom praćenom grmljavinom i olujnim vetrom koje će se zadržati tokom nedelje, a ponegde je moguć i grad, upozoravaju stručnjaci iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda Srbije (RHMZ).\nIako je jutarnja temperatura od 14 do 21 stepena najavila prijatan dan tokom kog se očekuje najviša dnevna temperatura od 30 do 34 stepena, meteorolozi upozoravaju na ono što predstoji večeras.\nPrema njihovim najavama, u toku noći se očekuje količina padavina oko 20 milimetara za veoma kratak vremenski period, a na pojedinim mestima u Srbiji pašće i više od toga.\nUz to se očekuje pojava olujnog vetra u severnim i zapadnim predelima zemlje, dok će se na nekim mestima javiti i grad.\nOvakve promene dovešće do osetnog pada temperature od oko pet stepeni, pa će tako već sutra u većini gradovima živa u termometru neće preći 30. podeok.\nPremda se u Novom Sadu danas očekuje temperatura do maksimalnih 31, već sutra će ona iznositi od 17 do 23 stepena, a slična situacija je i u Kragujevcu, gde će današnja letnja 32 stepena, sutra zameniti maksimalna dnevna od 26 stepeni.\nNajtopliji grad sutra biće Niš, jer će se tamo i uprkos padavinama zadržati maksimalna dnevna temperatura od 30 stepeni, dok će minimalna iznositi 17 stepeni.\nMeteorolozi najavljuju da će se ovakvo vreme zadržati i početkom naredne nedelje, budući da je poznato da će se u ponedeljak olujni vetrovi i pljuskovi proširiti i na druge delove zemlje. Isto vreme samo sa blažim padavinama očekuje se i u utorak, sredu i četvrtak.\nZahlađenje i u Beogradu\nOvakvo vreme neće zaobići ni glavni grad pa će tako zahlađenje sa obilnim padavinama u Beograd stići tokom noći, a pljuskovi će biti nastavljeni i u ponedeljak preko dana.\nTemperatura će sutra biti prijatna, u rasponu od 18 do 26 stepeni.


Đokić: Svako novorođenče nam je dragoceno\nPredsednik opštine Pećinci Siniša Đokić posetio je danas porodicu Dujaković iz Sibača i tom prilikom je u ime pećinačke lokalne samouprave uručio poklon u vidu higijenskog paketa za malog Stefana, rođenog tokom prošle godine.\nOn je tom prilikom izjavio da je kupovina higijenskih paketa za svako novorođenče na teritoriji opštine, pored jednokratne novčane naknade u iznosu od 40.000 dinara, još jedna mera kojom Opština pruža podršku porodicama sa bebama.\n„Ovo je jedan mali znak pažnje kojim roditeljima poručujemo da mogu da računaju na podršku lokalne samouprave u odgajanju dece, sa željom da mlade parove podstaknemo da zasnuju ili prošire porodicu, a sve sa ciljem povećanja nataliteta. Negativan prirodni priraštaj pogađa celu zemlju, pa i našu lokalnu zajednicu i zbog toga nam je svako novorođenče dragoceno“ – izjavio je prvi čovek pećinačke opštine.\nStefan je drugo dete u porodici Dujaković, a kako nam je rekla majka, Nataša Obrić Dujaković, u ovom trenutku dalje proširenje porodice nije u planu.\n„Imamo i ćerku Elenu koja ove godine puni šest godina i u ovom trenutku ne planiramo još jedno dete, a za kasnije videćemo. Iako smo oboje zaposleni, pomoć svakako dobro dođe, ali i pažnja od strane Opštine“ – rekla nam je Nataša.\nDa se i pažnja koju pećinačka lokalna samouprava poklanja mladim roditeljima računa slaže se i otac porodice Siniša Dujaković.\n„Drago mi je što je predsednik došao baš danas, kad obeležavamo krsnu slavu i kada smo na okupu. Finansijsku podršku smo od Opštine dobili i za prvo dete i svaka pomoć roditeljima je važna, ali pored finansijske podrške važna je i pažnja koju Opština poklanja svakom detetu koje se ovde rodi. Zbog toga ove mere jesu dobre“ – izjavio je Siniša Dujaković.\nHigijenski paketi će u ovoj podeli biti isporučeni na kućne adrese 160 porodica sa teritorije pećinačke opštine, koje su dobile bebu u prošloj godini.


Formiran savez protiv Erdogana - Sputnjik Srbija\n23:10 05.05.2018 Preuzmite kraći link\nNavodi se da je poslanik glavne opozicione turske Republikanske narodne partije Bulent Tezdžan objavio formiranje „saveza nacije“.\nAP navodi da je njegova stranka udružila snage sa novoosnovanom nacionalističkom Dobrom partijom, islamu naklonjenom Partijom sreće i Demokratskom partijom, koja pripada desnom centru, kako bi zajedno pokušale da oslabe šesnaestogodišnju dominaciju Erdoganove stranke u parlamentu.\nNavodi se da će ove četiri stranke izabrati sopstvene kandidate koji će se suprotstaviti Erdoganu na predsedničkim izborima, a kao savez će nastupiti na parlamentarnim izborima, koji su zakazani za isti dan.\nRepublikanska narodna partija (ĆP), glavna opoziciona stranka u Turskoj, imenovala je juče poslanika Muharema Indžea za protivkandidata turskom predsedniku Erdoganu na predstojećim predsedničkim izborima u toj zemlji.\nAP navodi da je Indže na kongresu ove sekularne stranke objavio kandidaturu i kazao da neće predstavljati samo njene pristalice, već svih 80 miliona stanovnika Turske. Indže je, da bi simbolično pokazao da bi kao predsednik države bio neutralan, skinuo s odeće značku ĆP i umesto nje zakačio značku sa turskom zastavom.\n„Mi ćemo uspostaviti pravdu. Bićemo nepristrasni. Bićemo nezavisni“, obećao je Indže, optuživši Erdogana za podrivanje demokratije.\nRojters podseća da ĆP nikada nije pobedila Erdogana na izborima za njegovih deceniju i po na vlasti.\n„Depresivna vremena će biti okončana 24. juna“, poručio je Indže hiljadama pristalica koji su mahali zastavama na mitingu u Ankari.\nIndžea je na binu pozvao predsednik ĆP Kemal Kilidždaroglu, koji je ranio izjavio da se neće kandidovati za šefa države, navodeći da lider stranke ne može u isto vreme da bude i predsednik države.\nAgencije navode da je Indže poslanik turskog parlamenta od 2002, gde zastupa interese rodnog grada Jalove na zapadu zemlje, i da je ovaj 54-godišnji bivši nastavnik fizike žestok kritičar Erdogana i njegove vladajuće Partije pravde i razvoja.\nNavodi se da je jedan od najsrčanijih opozicionih poslanika i da se smatra da je kandidat koji će biti u stanju da odgovori na žestoku retoriku koju Erdogan često koristi, istovremeno osiguravajući podršku i stranačke baze i konzervativnih i desničarskih glasača.\nPrema navodima agencija, najveći izazov za Erdogana možda ipak neće biti Indže i ĆP, već bivši turski ministar unutrašnjih poslova Meral Aksener. On je prošle godine osnovao nacionalističku Dobru partiju, nakon raskida sa Partijom nacionalističkog pokreta, koja podržava Erdogana.\nPostoje spekulacije da bi ĆP u drugom krugu glasanja mogla da povuče svog kandidata Indžea i podrži Aksenera.\nParlamentarni i predsednički izbori u Turskoj, prvobitno planirani za novembar 2019, pomereni su više od godinu dana unapred i zakazani za 24. jun ove godine.


Dodik: Problem migranata treba da riješi EU | Banjaluka.net\nDodik: Problem migranata treba da riješi EU\n“Nismo to izazvali, nismo tome ni doprinijeli, ne smetamo ničemu i nemamo namjeru da izdvajamo bilo kakve fondove u tom pogledu. Naši fondovi nisu toliko bogati kao neki u zapadnoj Evropi da bi mogli da održavaju stotine ili desetine hiljada ljudi”, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\n“Problem migrantske krize treba promptno da rješava EU, ali je očigledno da u Uniji nema saglasnosti”, rekao je Dodik.\n“Vidimo da dobre namjere Srbije da bude korektna u pristupu izbjeglicama, koje su masovno prisutne na skoro cijeloj teritoriji Srbije, govori o tome da to nije uvijek isplativo. Srbija danas ima ogromnu štetu”, istakao je Dodik.\n“Oni koji su očigledno i uzrokovali takvu migrantsku krizu, dajući političku podršku intervencijama koje su se širile na sjever Afrike i kasnije na Bliski istok, sada, zatvaranjem granica, pokušavaju da spriječe migrante koji bježe od rata”, rekao je Dodik.\n“Naši privrednici gube dane čekajući da se nešto riješi”, rekao je Dodik i istakao da očekuje da taj problem bude brzo otklonjen.


A. J. 16. aprila 2021. 10:13\nZlatan Ibrahimović našao se u centru skandala i preti mu dugogodišnja suspenzija, koja bi automatski mogla da znači kraj velike karijere, kao i astronomska kazna od 100 miliona evra.\nUpravo to sad pravi veliki problem Zlatanu jer zakoni UEFA i FIFA obuhvataju sva takmičenja, od kvalifikacija za Mondijal, pa do Lige Evrope, a u oba je Zlatan igrao sa reprezentacijom i sa Milanom. To u teoriji znači da je mogao da utiče na ishode utakmica – što se u ovom slučaju ne dovodi u pitanje – ali je strogo kažnjiva njegova uloga kao malog akcionara u kladionici.\n– Nismo razgovarali sa Zlatanom. Ne razmišljam o mogućoj kazni za njega, ali bih voleo da dobijem preciznije informacije od FIFA vezano za regulative u oko ovog slučaja i kako se one interpretiraju – izjavio je generalni sekretar švedskog fudbalskog saveza Hakan Sjorstrand, a preneo “Telegraf”.\nKošarkaši Partizana na „plus 47“ protiv Krke\nKK Partizan savladao Krku (92:45) u utakmici petog kola ABA…


Spas turizma /Apel ministrice Edite Đapo: Hitno otvoriti granice BiH za državljane EU / Radio Sarajevo\n02. 07. 2020. u 10:26:00 Radiosarajevo.ba\nFederalna ministrica okoliša i turizma Edita Đapo pozvala je Vijeće ministara\nBosne i Hercegovine da odustane od politike reciprociteta i da hitno bude razmotrena mogućnosti otvaranja granica BiH za državljane Evropske unije i drugih zemalja, saopćeno je iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma.\n"BiH nije u situaciji da uvodi reciprocitet EU. Mi moramo da se borimo za spas našeg turizma, a to ne možemo učiniti bez dolaska stranih turista. Stoga, pozivam Vijeće ministara da otvori granice za strane državljane. Svi turisti, građani EU i bh. dijaspora koja ima pasoše drugih evropskih zemalja treba da imaju mogućnost dolaska u BiH", poručila je Đapo.\nIstakla je da apel Vijeću ministara BiH upućuje u ime svih turističkih radnika u Federaciji BiH, koji svakodnevno traže reakciju vlasti, bez obzira na odluku EU.\n"Kao jedno od rješenja, hotelijeri, uposlenici turističkih agencija i turistički vodiči spas turističke sezone vide prvenstveno u dolasku stranih turista. A da bi se to desilo, Vijeće ministara mora otvoriti granice za dolazak turista u BiH", naglasila je Edita Đapo, saopćeno je iz Federalnog ministarstva okoliša i turizma.\nTagovi: Edita Đapo Federalno ministarstvo turizma i okoliša granice BiH Evropska unija\nDan oslobođenja / Ministrica Edita Đapo počasni građanin Goražda\nSSS BiH / Život u FBiH: Prosječna plata 935 KM, a potrošačka korpa 1.822 KM\nO epidemiološkoj situaciji / Novalić se danas sastaje s premijerima svih kantona u FBiH\nBiH / Objavljena prognoza do petka: Nastavlja se promjenjivo vrijeme


Vesti online / Vesti / Srbija / Vučić se sastao sa američkim državnim sekretarom Rosom\nNakon razgovora biće potpisan Memorandum o razumevanju i saradnji u oblasti infrastrukture između dve vlade.\nMemorandum će, u prisustvu Vučića i Rosa, potpisati potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot.\nRosa su prethodno na aerodromu "Nikola Tesla" dočekali ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nDačić je Rosovu posetu ocenio kao veoma značajnu za Srbiju i dobru priliku za unapređenje ekonomske saradnje ekonomija, ali i političkog dijaloga na najvišem nivou.\n* Vučić na vezi sa Mičelom, tema je Kosovo\n* Dijalog i sporazum - šta se "nudi" i ko se pita?


Danas se obilježava Dan ružičastih majica - simbol borbe protiv vršnjačkog nasilja - Index.ba\nDanas se obilježava Dan ružičastih majica – simbol borbe protiv vršnjačkog nasilja\nDan ružičastih majica – Međunarodni dan prevencije vršnjačkog nasilja, obilježava se svake godine – zadnje srijede u februaru. Ideja potiče od jednog školarca koji je svojom inicijativom, na konstruktivan i inteligentan način, riješio konstantno zlostavljanje svog kolege, a posvetio ga je liječenju teško bolesne majke.\nSvi koji danas nose ružičaste majice, solidarišu se sa zlostavljanjim dječakom te su u svijetu i ove majice postale postale poznate kao simbol podrške.\nU BiH, slogan ove godine je “Trend je biti frend”, a “Festival prijateljstva” bit će održan u Sarajevu, odnosno Domu mladih na Skenderiji, u okviru koje će učestvovati više od 500 učenika u borbi protiv nasilja u školama.\nPrethodni članakSin Ratka Mladića jedan od mogućih kandidata SNSD-a za predsjednika RS-a\nNaredni članakSnimak koji najbolje pokazuje visinu snijega napadalog u USK


I Dojče Telekom se okreće ka virtuelnim valutama › Made-in-Germany.rs\nNemački Dojče Telekom je investirao u blokčejn platformu za finansijske transakcije virtuelnom valutom „Celo“, korisnicima omogućava pristup projektima „decentralizovanog finansiranja“ preko mobilnih telefona, čime će zaobići tradicionalne finansijske kompanije.\nKompanija nije saopštila o kolikoj je investiciji reč, ali je navela da je kupila izvesnu količinu digitalnog tokena Celo koji se koristi na toj platformi, takođe ne precizirajući iznos. Na ovaj način i Dojče telekom se pridružio velikim kompanijama, poput „Tesle“, koje investiraju u digitalne valute, prenosi agencija Rojters.\nInače, decentralizovani finansijski projekti nude usluge u rasponu od razmene kripto valuta, preko kreditiranja do osiguranja, omogućavajući tako korisnicima da zaobiđu tradicionalne finansijske kompanije.\nOvaj, uglavnom neregulisani sektor, poznat pod nazivom „DeFaj“, eksplodirao je tokom pandemije korona virusa, zbog čega je vrednost kripto valuta ove godine skočila na takvim platformama tri puta, na oko 60 milijardi dolara.\nKompanija Celo, sa sedištem u San Francisku, koja se koristi u preko 100 zemalja, omogućava korisnicima da šalju i primaju novac u formi tokena putem mobilnih telefona, kaže suosnivač Rene Rajnsberg i ističe da token Celo ima tržišnu kapitalizaciju od oko 800 miliona dolara.\n– Nemamo pojma gde će Celo biti za pet do deset godina, ali je naša zamisao da neće nestati – izjavio je Andreas Ditrih, šef centra za blokčejn rešenja u sektoru Dojče Telekoma T-Sistems MMS.\nIako su se pojedini globalni korporativni investitori priključili trendu trgovanja i plaćanja digitalnim valutama, pojedini finansijski rukovodioci i računovođe zaziru od rizika da svoje bilanse stanja i reputaciju izlože ovoj vrsti izuzetno varijabilne i nepredvidive imovine.\nU Dojče Telekomu kažu da bilo kakve fluktuacije vrednosti kupljenog tokena Celo ne bi imale primetan uticaj na njegove poslovne rezultate, imajući u vidu obim investicije, mada nisu naveli o kolikoj sumi se radi.\nDojče telekom se odriče Huavej tehnologije\nDojče Telekom otpušta 5.600 Nemaca\nOd MiG na 21/04/2021 / AKTUELNO / Ostavite komentar


UDARNO – UVOD U VELIKI RAT: Rusija pred uvođenjem odluke o zoni zabrane letova iznad Donbasa - WebTribune\nHome/SPEKTAR/UDARNO – UVOD U VELIKI RAT: Rusija pred uvođenjem odluke o zoni zabrane letova iznad Donbasa\nUDARNO – UVOD U VELIKI RAT: Rusija pred uvođenjem odluke o zoni zabrane letova iznad Donbasa\n14. новембра 2021.\tSPEKTAR Ostavite komentar\nRuski PVO sistemi S-400 „Trijumf“ biće glavna karika u stvaranju zone zabrane letova iznad Donbasa.\nNakon što je ukrajinska vojska počela da aktivno koristi višenamenske izviđačke bespilotne letelice Bairaktar TB2 u Donbasu, Rusija je iznela predlog da se nad Donbasom stvori potpuno zabranjena zona.\nPrema rečima Igora Korotčenka, to se može postići uz pomoć ruskih PVO sistema S-400 Trijumf raspoređenih u Rostovskoj oblasti i sistema za elektronsko ratovanje.\n„Ako se donese odluka da se uvede zona zabrane letova iznad Donbasa, da se u Rostovskoj oblasti i drugim južnim regionima Ruske Federacije rasporede protivvazdušni raketni sistemi poput S-400 i savremeni sistemi za elektronsko ratovanje, ovaj režim može biti osiguran.\nAli ovo je pitanje procene rizika i izvodljivosti takve odluke. Neophodno je izračunati političke i ekonomske posledice takve odluke. A sa vojno-tehničke tačke gledišta, to je moguće učiniti “, rekao je Igor Korotčenko poznati ruski vojni stručnjak.\nUpotreba sistema S-400 protiv bespilotne letelice Bairaktar TB2 je potpuno neefikasna, a ukrajinska vojska ne koristi lovce i bombardere u regionu.\n„Definitivno možemo reći da će S-400 „videti“ bespilotne letelice, ali sami kompleksi apsolutno nisu dizajnirani da uništavaju takve dronove. Ipak, upotreba elektronskog ratovanja znači da je moguće postići prilično značajan uspeh u borbi protiv bespilotnih letelica, jer je oblast njihove upotrebe prilično ograničena “, napominje specijalista.\nIstovremeno, uzimajući u obzir mogućnosti ruskih sistema PVO S-400, Rusija gotovo sigurno ima informaciju o lokaciji svake ukrajinske bespilotne letelice Bairaktar TB2, što omogućava namerno ometanje ovih dronova.\nDrugim rečima, sistemi S-400 će otkrivati sve ukrajinske dronove a onda će u dejstvo stupiti ili sistemi za elektronsko ratovanje koji će ih onesposobiti ili sistemi BUK ili Pancir koji će ih obarati.\nTu postoji još jedna značajna situacija o kojoj se ne govori a to je da kada Rusi uvedu zabranu letova iznad Donbasa to je opasna opomena stranim vojskama da ne nadleću Donbas inače će biti oboreni.


Primena Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika - Računovodski servis Unija\nPrimena Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika\nS obzirom na veliki broj pitanja Klijenata i nejasnoće u vezi sa primenom Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika (u daljem tekstu: Zakon), u nastavku ćemo kroz primer objasniti obaveze privrednih društava predviđene ovim zakonom.\nVlasnici privrednog društva A iz Beograda su privredno društvo B iz Slovenije i fizičko lice C iz Srbije sa po sa 47% udela udela, kao i fizičko lice D iz Slovenije sa 6% udela, koje je ujedno direktor društva. Vlacnici pravnog lica B iz Slovenije su 4 fizička lica iz Slovenije sa po 25% udela.\nKoje su obaveze privrednog društva A iz Beograda?\nU skladu sa Zakonom određena je obaveza za lice koje je ovlašćeno za zastupanje u privrednom društvu da evidentira podatke o stvarnom vlasniku. U skladu sa odredbama člana 3. Zakona, stvarni vlasnik registrovanog subjekta je:\nIzuzetno, ako nije moguće odrediti fizičko lice iz prethodnog stava na način kako je to propisano, stvarni vlasnik registrovanog subjekta je fizičko lice koje je registrovano za zastupanje, odnosno koje je registrovano kao član organa tog subjekta.\nU konkretnom slučaju stvarnim vlasnikom smatraće se samo fizičko lice iz Srbije koje ima 47% vlasništva, s obzirom da ni jedno drugo fizičko lice nema više od 25% vlasništva nad Društvom. Međutim, zbog mogućeg različitog tumačenju odredaba zakona, naročito u delu utvrđivanja dominantnog položaja vlasnika, preporučljivo je svih 5 lica iz Slovenije, kao i lice iz Srbije, tretirati kao stvarne vlasnike.\nU skladu sa navedenim, privredno društvo A treba da čuva dokumentaciju kojom se dokazuje pravni sled vlasništva do svakog od 6 fizičkih lica (5 iz Slovenije, jedno iz Srbije). Kao dokaz vlasništva u praksi je najčešći Izvod iz Registra privrednih subjekata (u Republici Srbiji je to Agencija za privredne registre). Iz predmetnih izvoda treba utvrditi ko je vlasnik/osnivač privrednog društva. Ukoliko je osnivač društva pravno lice, potrebno je pribaviti Izvod i za to pravno lice, i tako dok se ne dođe do fizičkog lica – krajnjeg/stvarnog vlasnika Društva.\nPo uspostavljanju Centralne evidencije u Agenciji za privredne registre, ovlašćeno lice u Društvu će biti dužno da evidentira ove podatke u Centralnoj evidenciji.\n< Previous: Prost dostop na slovenski trg dela za hrvaške državljane\nNext > Primena Zakona o centralnoj evidenciji stvarnih vlasnika


Američka kripto berza Bittrex je kupila 10-postotni udio u malteškoj blokčein firmi Palladium.\nBittrex, jedna od najboljih berza za kriptovalute u svetu, nedavno je uložila u maltešku blokčein kompaniju Palladium, javlja lokalni medij Times of Malta 2. septembra.\nBittrex, trenutno 18. najveća kripto berza prema obimu trgovanja, kupila je udeo od 10% Palladiuma. U julu je Palladium najavio planove za distribuciju 150 miliona dolara tokena u prvom "Initial Convertible Coin Offering" (ICCO) u svetu u partnerstvu sa Bittrex-om i Unikrn eSports kladionicom, koji će započeti 25. jula.\nSadašnji akcionari Palladiuma uključuju Investar Holding i Unikrn, koji poseduju 85 i 15 posto kompanije, izveštava Times of Malta.\nPalladium, navodno, planira da postane "prva regulisana jedinstvena platforma" za fiat novac, bankarstvo i kripto razmene, omogućavajući klijentima da upravljaju kripto kupovinom i plaćanjem računa, kao i zamenu kripto sredstava putem jedne platforme, navedeno je u julskom saopštenju kompanije na Medium-u.\nICCO je odobrila Malteška agencija za finansijske usluge (MFSA), a projekat je regulisan prema pravilima Evropske unije, navedeno je u saopštenju u julu iz Bittrex-a.\nRazlika između ICCO i inicijalne ponude novčića (ICO) je da će investitori moći pretvoriti tokene u akcije kompanije na određeni kasniji datum. U slučaju Palladium-a, investitori će moći pretvoriti tokene u akcije kompanije tri godine nakon datuma izdavanja, objavio je Cointelegraph.\nOsnivač i predsednik Palladium-a Paolo Catalfamo komentarisao je da je nedavna investicija Bittrex-a dokaz da je fokus na Malti postao "glavna strana regulisanja blokčein tehnologije", piše Times of Malta.\nBittrex kripto berza je nedavno postala jedna od učesnika "Virtualne robe sa dodatom vrednosti - radna grupa", samoregulativnog udruženja za digitalne robe sa dodatom vrednosti poput kriptovaluta. Organizacija planira da razvije industrijske standarde i da bude "preduslov za formiranje" samoregulatorne aktivnosti za kriptovalute kao što su bitkoin (BTC) i itirijum (ETH).\nRanije u avgustu, Bittrex je takođe bio partner sa kompanijom Ripl kako bi obezbedio "zdrav" ekosistem razmene digitalne imovine, zajedno sa kripto berzama Bitso i Coins.Ph.


Maksimović: Prvi put sam šutirao penal u ovakvoj situaciji | Transferi\nYou are here: Home Fudbalske Vesti Maksimović: Prvi put sam šutirao penal u ovakvoj situaciji\tMay 25, 2017 8:49 am\nMaksimović: Prvi put sam šutirao penal u ovakvoj situaciji\nFudbaleri Srbije do 20 godina su presrećni zbog plasmana u polufinale Svetskog prvenstva na Novom Zelandu i poručili su da se neće zaustaviti na tome. Srbija je posle boljeg izvođenja penala pobedila selekciju SAD sa 6:5, a odlučujući pogodak sa bele tačke postigao je Nemanja Maksimović.- Bio je ovo moj prvi penal u životu koji šutiram u ovakvim situacijama, a iako nisam bio planiran, jednostavno sam zakoračio napred i rešio da preuzmem odgovornost. Nisam se dvoumio ni jednog trenutka, bio sam siguran da ću pogoditi – rekao je Maksimović za sajt FSS. On je dodao da je plasman u polufinale SP veliki uspeh za izabranike selektora Veljka Paunovića.- Ovo su predivni trenuci radosti i sreće, ali u ovom trenutku sam toliko umoran da nemam snage previše ni da se radujem. Ponovo smo razbudili Srbiju, imali smo želju da ih manje “nerviramo”, da pobedimo u regularnom delu, ali Amerika je bila sjajan protivnik. U polufinalu smo i to je ogroman uspeh. Idemo dalje – rekao je Maksimović.Golman i kapiten reprezentacije Pregdrag Rajković istakao je da je bio siguran u pobedu svog tima.- Ovo su neverovatne utakmice, koje se nikad ne zaboravljaju. Bilo je teško u svakom pogledu, protivnik kvalitetan, vreme nam nije išlo na ruku, duvao je jak vetar. Tokom utakmice nisam imao baš mnogo posla, zato sam imao koncentraciju da u 90. minutu sačuvam našu mrežu posle udarca Rubina i to je bila njihova najbolja prilika – rekao je Rajković.Malo je falilo da Rajkovich od junaka postane tragičar, pošto je promašio jedan od odlučujućih penala. Ipak, Zvezdin čuvar mreže je na kraju ponovo odlično intervenisao i u devetoj seriji zaustavio šut protivnika.- Žao mi je što sam promašio penal, u poslednjem trenutku sam promenio stranu, nisam pogodio mrežu, ali sam ubrzo ispravio grešku i uspeli smo da se plasiramo u polufinale. Penal serija je lutrija i neizvesnost, ali ja sam bio apsolutno siguran da ćemo proći dalje – naglasio je Rajković.Jedan od najboljih srpskih fudbalera na ovom šampionatu Sergej Milinković-Savić morao je igru da napusti pre kraja zbog lakše povrede.- Osetio sam u finišu utakmice probleme sa listovima i najkorektnije je bilo da ustupim mesto nekome ko može kvalitetno da odigra do kraja. Mislim da smo zaslužili ovu pobedu, koja je trebalo da dođe i mnogo ranije, međutim nismo iskoristili prilike. Došlo je do penala, koje je bilo jako teško gledati sa klupe – rekao je Milinković-Savić.Levi bek Nemanja Antonov rekao je da je njegov tim izvojevao tešku, ali sasvim zaluženu pobedu.- Bilo nam je jako teško na terenu, videlo se da smo se dosta istrošili u prethodnim utakmicama, pa je možda to izgledalo slabije nego što je neko očekivao, ali fizički i taktički smo maksimalno ispoštovali sve zahteve selektora Paunovića. Nije nas hteo gol, ali zaslužili smo ovu pobedu i plasman u polufinale – rekao je Antonov, kome noga nije zadrhtala ni kod penal serije. – Nećemo još da slavimo, posao nismo završili, a nadam se da smo ponovo doneli radost u srca svih Srba, kako u otadžbini, tako i na Novom Zelandu gde imamo sjajnu podršku.Srbija će u polufinalu igrati protiv reprezentacije Malija, dok će se u drugom polufinalu sastati Senegal i Brazil.


Visočanin teško povrijeđen u eksploziji – Visokoin.com\nVisočanin teško povrijeđen u eksploziji\n· 3. Novembra 2017. ·0\nJedna osoba teško je povrijeđena u eksploziji koja se jučer dogodila na Ilidži, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo.\nKako se navodi u saopćenju MUP-a, Peta policijska uprava obaviještena je da je kod trafo-stanice u ulici Pijačna, općina Ilidža, došlo do eksplozije, a potom nestanka električne energije na navedenom lokalitetu.\nIzlaskom na lice mjesta, policijski službenici su zatekli povrijeđenog B.M., rođen 1986.godine u Visokom, gdje je i nastanjen, koji je vozilom Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Kantona Sarajevo prevezen u KCU u Sarajevu.\nLjekari su kod ove osobe konstatovali teške tjelesne povrede opasne po život (opekotine od prvog do četvrtog stepena) i na Odjeljenju intenzivne njege je zadržan na daljem liječenju.\nO događaju je obaviješten tužilac Kantonalnog tužilaćtva u Sarajevu. Uviđaj su obavili policijski službenici MUP-a Kantona Sarajevo, koji nastavljaju rad na rasvjetljavanju i dokumentovanju navedenog događaja, saopćeno je.


FINALE ŽENSKOG SINGLA: Vilijams i Andresku u finalu US opena | Ekspres.net\nAmerička teniserka Serena Vilijams plasirala se 10. put u finale US Opena, pošto je u polufinalu savladala Ukrajinku Jelenu Svitolinu 6:3, 6:1. Za 71 minut igre, 38-godišnja teniserka došla je do 101. pobede na poslednjem grem slem turniru i tako se izjednačila sa legendarnom Kris Evert.\nOvogodišnje finale US opena biće prilika da dođe do 24. gren slem titule u karijeriu, čime bi se izjednačila sa Australijankom Margaret Kort. Mlađa sestra Vilijams u finalu će igrati protiv 19-godišnje Kanađanke Bjanke Andresku, koja pobedila Belindu Benčić iz Švajcarske 7:6 (7:3), 7:5.\nFinale ženskog singla igra se u subotu od 22 sata po srednjeevropskom vremenu.\nTags bjanka andreskuserena vilijamstensius open\nPOBEDILA SERENU VILIJAMS I PRITISAK 25.000 NAVIJAČA: Japanska teniserka Osaka osvojila US Open US OPEN: Novak protiv Souse za četvrtfinale KRUPNIM KORACIMA GAZI KA VRHU: Novak je pred US Open bio šesti,a do kraja turnira može značajno da popravi plasman “Vašington post” brani Đokovića od američke publike


U okviru redovnih aktivnosti obilazaka mjesnih zajednica, predsjednik Opštine Bar Dušan Raičević sa saradnicima obišao je mjesnu zajednicu Crmnica. On je izrazio zadovoljstvo dosadašnjom uspješnom saradnjom sa novoformiranim odborom, koji je na temeljima posvećenog rada i zalaganja prethodnog rukovodstva mjesne zajednice nastavio da vrijedno i u kontinuitetu radi na rješavanju pitanja žitelja Crmnice.\n“Posebno me raduje to što se, nakon inicijative odbora sela Gluhi Do uz podršku Vlade Crne Gore i Opštine Bar, intezivno izvode radovi na rekonstrukciji objekta stare škole u Gluhom Dolu sa ciljem da ponudimo još jedan novi, dodatni sadržaj ovom selu, mjesnoj zajednici, ali i Opštini Bar, a samim tim i poljoprivredi odnosno vinarstvu kao jednoj od primarnih djelatnosti u Crmnici”, kazao je Raičević.\nPredsjednik mjesne zajednice Crmnica Tomo Ukšanović zahvalio se lokalnoj upravi na svemu što je urađeno u prethodnom periodu, i naglasio važnost rješavanja dugo čekane inicijative da se mještanima Crmnice koji su radno angažovani u Baru omogući besplatan prolaz kroz tunel “Sozina”.\n“Uz podršku Opštine Bar, u saradnji sa preduzećem Monteput, nakon više godina koliko traje ova inicijativa, konačno smo u prilici da Crmničanima koji su zaposleni u Baru obezbijedimo besplatne karte za prolaz kroz tunel “Sozina”. Na sastanku odbora mjesne zajednice uvrdili smo kriterijume za dobijanje besplatnih karti, a to su da lice ima prebivalište u Crmnici, a da je zaposleno u Baru. Sa izdavanjem kartica počeće se u septembru mjesecu. Ovo je značajan pomak i na ovaj način mještanima Crmnice biće smanjeni troškovi prevoza do njihovih radnih mjesta”, najavio je Ukšanović.\nJel to Brano sredio da ga odma glasam\nOvo je trebalo nspraviti prije 10 godina , kada je proradio tunjel.


„Mi danas provodimo konačno jednu od neprovedenih odluka Ustavnog suda. Matični broj će se ponovo u skladu sa zakonom određivati tamo gdje se i dosad određivao - neće se mijenjati mjesto gdje se matični broj određuje, prekida se kršenje ljudskih prava najmlađih stanovnika ove zemlje. Ja ću iskoristiti ovu prigodu da se u svoje ime ispričam svim građanima BiH koji su zbog našeg nepotrebnog prepucavanja trpjeli ovo vrijeme dok nije postojao zakon“, izjavio je Lozančić.\n„Ovo je za nas korak nazad. Mi razumijemo da je to u skladu sa Ustavom i sa Izbornim zakonom, ali u skladu je sa Ustavom i ono ranije što je bilo - i da su SDP i SBB pristali na ucjene iz RS, odnosno pristali na one ultimatume koji su bili postavljeni i vratili se nazad. Bojimo se da to ne bude presedan da se sutra isto tako ne uradi sa SIPOM, sa OSOM, sa DGS-om, sa indirektnim oporezivanjem itd“, kazao je delegat u Domu naroda Sulejman Tihić.


Kako je bilo na sajmu 2019? – Međunarodni sajam turizma\nPod sloganom “Leto je bliže nego što mislite” u halama Beogradskog sajma, turističku ponudu i smeštajne kapacitete, kulturu i običaje, vina i specijalitete, predstavilo je više od 650 direktnih izlagača i suizlagača iz 40 zemalja. Zajedno, na sve četiri manifestacije je učestvovalo preko 900 izlagača i 64.619 posetilaca.\nBeograd i Srbija su i ove godine ugostili izlagače i posetioce iz celog sveta. Kako je bilo na sajmu, ko je otišao zadovoljan, a ko sa nadom da će sledeći put biti bolje pročitajte u tekstu na linku ovde.\nBeogradski sajam je u cilju unapređenja organizacije i promocije ove međunarodne manifestacije sproveo anketu tokom trajanja sajma. Anketirani su posetioci (poslovni i građanstvo), kao i izlagači na sajmu. Zahvaljujemo se svima koji su učestvovali i doprineli boljoj organizaciji sajma 2019 . godine.\n41. izdanje Međunarodnog beogradskog sajma turizma održano je ove godine od 21-24. februara pod sloganom “Leto je bliže nego što mislite”. Kao nosilac razvoja turizma na našim prostorima, manifestacija je na sveobuhvatan način predstavila i sagledala sve aspekte turističke privrede organizujući u isto vreme, tradicionalno, i 10. Međunarodni sajam vina BeoWine, ove godine sa većim brojem učesnika i izlagača, 15. Međunarodni sajam hotelsko-ugostiteljske opreme HORECA-OPREMA i 15. Sajam suvenira “Vidi Srbiju“. U šest hala Beogradskog sajma više od 900 izlagača iz 40 zemalja sveta predstavilo je turističku ponudu, kulturu i običaje, vina i specijalitete kojim očaravaju turiste i goste.\nBroj izlagača 1.200+ 900+\nZemlje učesnice 55 40\nDržave prvi put na sajmu 3 1\nAkreditovani novinari 1.002 1.026\n*Po novom načinu računanja\n*U skladu sa novim standardima evidencije sajamskih izlagača i suizlagača, u svim izveštajima ćemo ubuduće navoditi samo one koji su fizički prisutni, a ne i destinacije, kao što je to do sada bio slučaj. Prema prošlogodišnjim merilima, bilo je prisutno preko 1250 izlagača, suizlagača, destinacija i drugih predstavnika turističke privrede iz 55 zemalja.\nIz tabele i neformalne komunikacije sa turističkim agencijama može se zaključiti da su obavljene konkretne prodaje i da su posetioci primarno sa tim razlogom došli na sajam. Rezultati učešća na sajmu mere se tek kasnije i dosta zavise od aktivnosti posle sajma. Svakako ocene koje se odnose na samu organizaciju pokazuju njihovo zadovoljstvo.\nKada govorimo o izlagačima u sledećoj tabeli nalaze se njihovi utisci. Najniže ocene iskazane su vezano za prateći program, a potrebno je uložiti dodatan napor u podizanju poslovnog nivoa sajma. Svakako ocene koje se odnose na samu organizaciju pokazuju njihovo zadovoljstvo.\nUtisci izlagača u %\nBrzina rešavanja problema 73 15 9 3 0\nPromocija 45 35 7 13 0\nPrateći programi 47 18 13 22 0\nZadovoljstvo poslovnim kontaktima 27 25 31 13 4\nAnketirani izlagači izrazili su zadovoljstvo oglašavanjem i predstavljanjem priredbe u medijima. Čak 87 odsto anketiranih izlagača dali su visoke ocene: odlično (45%), vrlo dobro (35%) i dobro (7%), a zadovoljavajuće, njih 13 odsto. Manifestaciju su podržale medijske kompanije iz zemlje i inostranstva tako da je ove godine sajam imao značajnu međunarodnu promociju. Efekte ove promocije očekujemo i za 2020. godinu\nStatistika arhive clipping-a vezano za objave povodom sajma:\nElektronski mediji: 162 objave\nTV nastupi, izveštaji i uključenja: 102\nŠtampani mediji: 111 objava\nNajznačajniju novinu na Sajmu turizma 2019 predstavljalo je uvođenje B2B poslovnog portala, u saradnji sa poslovnim partnerima Privrednom komorom Srbije i Evropskom mrežom preduzetništva. Ovim programom povećano je međusobno umrežavanje i podstaknuta poslovna komunikacija između domaćih privrednika i profesionalaca iz sveta, koji dugi niz godina uspešno posluju u turizmu.\nZa poslovne posetioce i goste Sajma turizma, Beogradski sajam je ove godine kreirao specijalne pakete pogodnosti. U Business Longue je održano oko 195 registrovanih sastanaka. Pored toga održan je značajan broj sastanaka na štandovima izlagača koji su ugovarani preko portala.\nUkoliko ste već ispunili registracionu formu i prijavili vaše učešće na sajmu kao izlagač, molimo Vas da kreirate ili ažurirate vaš profil.\nUkoliko ste se već odlučili za dolazak na sajam kao poslovni posetilac molimo vas da kreirate ili ažurirate vaš profil.\nPrezentaciju informacija o priredbi na sajtu, 55 odsto ispitanih ocenilo je najvišim ocenama. Putokazi i usmerenja, kao i bezbednost posetilaca dobili su najviše ocene.\n41. Međunarodni beogradski sajam turizma uz Sajam hotelsko-ugostiteljske opreme, Sajam vina BEOWINE i Sajam suvenira, prema svim iznetim parametrima, opravdao je epitet najuspešnijeg i najvećeg turističkog događaja u regionu za sve učesnike i posetioce.


Aćić: Poslovanje suočeno sa rastom inflacije i nestabilnim snabdijevanjem | Banjaluka.net\nDirektor Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske Saša Aćić izjavio je juče u Zvorniku da uslovi poslovanja u periodu globalnih izazova ukazuju na probleme sa rastom inflacije i nestabilnosti u lancima snabdijevanja.\nAćić je, nakon okruglog stola o temi “Poslovanje u uslovima globalnih izazova”, koji je održan u kompaniji “Alumina”, rekao novinarima da su predstavnici firmi ukazali na problem radne snage koja odlazi, a koja se ne može obezbijediti na lokalnom tržištu rada, nego je potrebno pristupiti angažovanju stranaca, kako u regiji Birač, tako u cijeloj BiH.\n“Na okruglom stolu istaknuti su i problemi rasta cijena svih energenata koji se koriste, pogotovo onih koji su u sferi interesovanja kompanije `Alumina`, a to su mazut, električna energija, zemni gas, kao i nestabilnosti vezane za snabdijevanje”, naveo je Aćić.\nOn je naglasio da su u ovom trenutku istaknuti ozbiljni problemi koji se tiču poslovanja, a to su rast inflacije, pandemija virusa korona i sukob u Ukrajini, za koje se moraju tražiti rješenja kod Vlade Republike Srpske i nadležnih struktura u BiH.\n“U ovom trenutku snažno insistiramo na smanjenju parafiskalnih opterećenja na poslovanje i na suzbijanje neformalne ekonomije u Republici Srpskoj”, rekao je Aćić i podsjetio da su najveći problemi poslodavaca vezani za nelojalnu konkurenciju koja ne isplaćuje plate u cijelosti preko računa i bavi se nekim drugim oblicima neformalne ekonomije.\nPomoćnik direktora za tehnička pitanja u “Alumini” iz Zvornika Zoran Obrenović rekao je da je ova kompanija ukazala na probleme sa kojima se susreće u poslovanju, a koji su izazvani globalnim kretanjima u svijetu.\n“Te probleme `Alumina` ne može sama riješiti i vjerujem da ćemo za probleme koje smo iznijeli na okruglom stolu, zajedno sa Unijom poslodavaca čiji smo član, naći rješenja koja će obezbjediti stabilnije funkcionisanje kompanije u tom pogledu”, rekao je Obrenović.\nOn je istakao da su svi drugi problemi sa kojima se suočava “Alumina” karakteristični i za druge kompanije, a prije svega su vezani za radnu snagu jer je jako teško doći do kvalifikovanih radnika i zadržati ih na ovim prostorima.\nObrenović je rekao da je kompanija jedno vrijeme koristila pet različitih energenata kako bi prevazišla ovu situaciju i da će to raditi i u narednom periodu.\nOn je izrazio uvjerenje da će u komunikacijama sa partnerima kao isporučiocima, “Alumina” nastaviti da pravi poslovni ambijent i u narednom periodu kakav je bio u prethodnom vremenu.\nUčesnike okruglog stola pozdravio je predsjednik Područne privredne komore Bijeljina Stevo Savić.\nUnija udruženja poslodavaca Republike Srpske organizovala je ovaj okrugli sto s ciljem kontinuiranog informisanja poslodavaca i prepoznavanja ključnih problema u poslovanju.


Business Support Nework - Poslovno povezivanje u fokusu tokom jeseni 2019.\nPoslovno povezivanje u fokusu tokom jeseni 2019.\nMreža za poslovnu podršku započela je niz planiranih jesenjih aktivnosti skupom u Zagrebu 3. septembra na kome su podsektor BSN – Klaster železnica jugoistočne Evrope, Fakultet prometnih znanosti (domaćin skupa) i kompanija Altpro u Zagrebu, u saradnji sa austrijskim i nemačkim kompanijama ERC GmbH i AEbt organizovali prezentaciju aktuelnih EU standarda u oblasti železnice.\nViše detalja o ovom skupu na linku\nTokom septembra i oktobra ove godine planirano je učešće predstavnika BSN na više poslovnih sastanaka i skupova u Velikoj Britaniji (Univerzitet u Birminghamu, Rail Alliance Decarbonisation event i drugi), povezivanje sa poljskim, nemačkim i drugim partnerima na sajmu TRAKO 2019. u Gdanjsku (Poljska) i učešće na sajmu Expo Ferroviaria 2019 u Milanu.\nOvim aktivnostima uveliko je doprineo ulazak podsektora BSN – Klastera železnica jugoistočne Evrope u evropsku asocijaciju železničkih klastera ERCI. Time je načinjen veliki korak u povezivanju kompanija iz našeg regiona sa drugim klasterima i partnerima iz zemalja EU.\nZa novembar mesec planirano je i zajedničko izlaganja članova BSN i Klastera železnica jugoistočne Evrope iz našeg regiona na vodećoj izložbenoj konferenciji u oblasti saobraćaja, železnice i infrastrukture InnoRail 2019 u Budimepešti.\nNa ove načine BSN aktivno doprinosi promociji i izlasku domaćih i regionalnih kompanija na evropske tržište i širenju poslovnih veza sa brojnim evropskim kompanijama, fakultetima, poslovnim asocijacijama i klasterima, institucijama i stručnjacima.


U zemljama EU 25 odsto preduzeća koristi robote, najviše u Španiji - Nedeljnik\nNajmanji udeo preduzeća koja u svojoj delatnosti koriste robote zabeležen je na Kipru, svega jedan odsto, zatim Estoniji, Grčkoj, Litvaniji, Mađarskoj i Rumuniji po 3 odsto\nVelika preduzeća koja zapošljavaju 250 ili više osoba u većoj meri koriste robote u obavljanju svojih delatnosti nego li što je to slučaj sa srednjim i malim poduzećima, pokazalo je istraživanje Eurostata.\nGodine 2018, u Evropskoj uniji, 25 posto velikih preduzeća koristilo je robote, naspram 12 posto srednjih poduzeća koja zapošljavaju od 49 do 250 osoba, te pet posto malih poduzeća koja zapošljavaju od 10 do 49 radnika.\nPreduzeća su češće koristila industrijske od servisnih robota.Industrijski roboti najčešće su se koristili u proizvodnom sektoru, dok su se servisni roboti koristili u proizvodnji i trgovini na malo.\nPreduzeća koja su koristila servisne robote koristila su ih uglavnom za sisteme upravljanja skladištima u 44 odsto poduzeća, zatim za poslove čišćenja i zbrinjavanja otpada u 21 odsto, te za montažne radove takođe u 21 odsto preduzeća.\nNajveći udeo preduzeća koja koriste industrijske ili uslužne robote zabeležen je u Španiji i to 11 odsto, Danskoj i Finskoj po 10 posto i Italiji 9 odsto.\nNajmanji udeo preduzeća koja u svojoj delatnosti koriste robote zabeležen je na Kipru, svega jedan odsto, zatim Estoniji, Grčkoj, Litvaniji, Mađarskoj i Rumuniji po 3 odsto.


Plan za Mitićevu rupu na Slaviji - Beobuild\nPlan za Mitićevu rupu na Slaviji\nIzgradnja i prostorno-urbanističko zaokruživanje Trga Slavija je proces koji jako dugo tapka u mestu, a u proteklih 20 godina na ovom prostoru podignuta su samo dva objekta – tržni centar “Futura” i hotel “Hilton”. Najveći deo Trga Slavija i danas je neizgrađen, iako je ovaj prostor sa ubedljivo najviše održanih konkursa i prostornih analiza u istoriji planiranja grada. Različite istorijsko-ekonomske okolnosti dovele su do toga da ni jedan od planova nije realizovan, pa je samim tim i sav potencijal prestižne lokacije ostao neiskorišćen. Skoro predstavljenim planom detaljne regulacije za prostor tzv. Mitićeve rupe, očitava se namera Grada da planski pokrije ovaj prostor i tako otvori mogućnost za njegovu izgradnju.\nProstor “Mitićeve rupe” spada u kontaktne blokove Trga Slavija, a njegov veći deo danas se koristi kao parkovski prostor ukupne površine oko 1 hektar. Poslednji put na ovom prostoru postavljen je kamen temeljac 1992. godine za izgradnju tadašnje “Dafiment banke”, međutim projekat je propao, a površina je bila zapuštena sve do 2003. godine kada je gradske vlasti pretvaraju u park. Ipak, uređena parkovska površina na ovom prostoru je samo privremena namena, pošto trenutno ni jedan planski dokument ovde ne predviđa otvoreni javni prostor. Predloženi Plan detaljne regulacije izrađen je na osnovu rezultata arhitektonsko-urbanističkog konkursa in 2005. godine, gde je rešenje autorskog arhitektonskog tima Tamare Petrović i Miloša Komlenića dobilo prvu nagradu.\nPlanirane namene na ovom prostoru predviđaju mešoviti gradski centar ili kombinaciju stanovanja i kompatibilnih komercijalnih delatnosti. U planu se govori i o “tradicionalnom stanovanju” na ovom prostoru, pa se sugeriše izgradnja luksuznih stambenih jedinica. Imajući u vidu značaj i potencijal ove lokacije, predlaže se manji nivo administativnih funkcija, kako bi se izbegle velike oscilacije u aktivnosti tokom dana i noći, a više javnih i komercijalnih namena primerenih polifunkcionalnom karakteru lokacije. Upravo tu negde i nastaju problemi ovog plana, koji ima ozbiljna ograničenja u saobraćajnom smislu, pre svega zbog komplikavane realizacije adekvatnog kolskog pristupa budućim građevinama, ali i zbog nemogućnosti obezbeđivanja dovoljnog broja parking mesta za planirane komercijane kapacitete.\nJoš jedan od problema koji se nadvio nad Slavijom jeste i kontroverzni plan za Beogradski metro, koji je posle 50 godina planiranja Trg Slaviju skinuo sa trase kapacitetnog javnog prevoza. Imajući u vidu da prve dve planirane linije metroa u potpunosti zaobilaze Trg Slaviju i uži centar grada, ovaj prostor će dugoročno ili trajno biti onemogućen da u celosti realizuje svoj prestižni potencijal. Kakve će biti dugoročne perspektive, da li će i na koji način biti rešene trenutne protivrečnosti, ostaje da vidimo.\nSama pozicija neizgrađenog dela bloka na kome se nalazi park “Mitićeva rupa”, pretpostavlja ugaonu građevinu, na ukrštanju ulica kralja Milana i Beogradske, ali isto tako i Njegoševe i Beogradske ulice, što u arhitektonskom smislu daje prostora za kreativno oblikovno rešenje, koje svojom pozicijom aspirira da postane vrlo prepoznatljiv gradski reper. Jedan od zadatih planskih parametara je i ostvarivanje krstaste pešačke veze kroz centralni deo bloka, koja će povezati Njegoševu i Kralja Milana, kao i Beogradsku i Ulicu kralja Milutina. Ova pešačka transverzala bi stvorila kvalitetan prostor za javno korišćenje u unutrašnjosti bloka, uz efikasne pešačke koridore za veze sa okolnim funkcijama.\nU ovoj fazi predloženi su sadržaji, kapaciteti i spratnost definisani prema prvonagrađenom konkursnom rešenju iz 2005. godine, sa procentualnim odnosom stanovanje : poslovanje - maks. 40% : min 60%, dozvoljena spratnost je P+7+Ps sa visinom venaca na 32 metra, i sa procentom slobodnih i zelenih površina 50%. Ukupna građevinska površina budućih objekata predviđa skoro 31.500 kvadrata, od kojih jedna trećina ide na stanovanje, a dve na komercijalne delatnosti. U ovim uslovima predviđene građevine (P+8) prelaze utvrđene standarde visine u odnosu na nizove zgada u Beogradskoj i Ulici kralja Milutina, pa se ostavlja mogućnost revizije spratnosti u daljim fazama. Svi objekti su ujednačene visinske regulacije, bez visinskih repera i akcenata.\nRani javni uvid ovog elaborata obaviće se u zgradi Gradske uprave Grada Beograda, u Ul. 27. marta br. 43-45 (u suterenu) od 15. do 29. 3. 2021. godine, svakog radnog dana od 9 do 18 časova.\n"Mitićeva rupa" - namena površina i prikaz planirane izgradnje


Turci žele da grade šoping molove i stambeno-poslovne objekte u Srbiji\nTurski privrednici žele da investiraju u Srbiju, a posebno su zainteresovani za izgradnju šoping molova, kao i ulaganje u stambeni i poslovni prostor, rečeno je za Tanjug u Konfederaciji biznismena i industrijalaca Turske TUSKON.\nPotpredsednik TUSKON-a Ahmet Džiger je kazao da su turske kompanije veoma uspešne na međunarodnom tržištu, jer rade kvalitetno po pristupačnim cenama, kao i da bi mogle da grade i putnu infrastrukturu u Srbiji.\n- Za veću privrednu saradnju nema nekih posebnih prepreka, osim što turski investitori ne poznaju dovoljno srpsko tržište, a u Srbiji ima mnogo mogućnosti za investiranje - istakao je on napomenuvši da je Srbija zemlja koja je veoma pristupačna i prijateljski nastrojena stranim investitorima.\nDžiger je naglasio da će Srbija najverovatnije pre Turske postati punopravni član Evropske unije, i da će to turska preduzeća moći da iskoriste za tekstilnu, prehrambenu i industriju autodelova, s obzirom na sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Turske.\nU poslednje dve godine odnosno od potpisivanja tog sporazuma, došlo je do naglog povećavanja međusobne trgovine između dve zemlje i podaci su svakog meseca sve bolji, a u 2011. je pokrivenost srpskog uvoza izvozom dostigla skoro 50%.\nU Srbiji, inače, nije bilo ozbiljnijih investicija turskih firmi, osim "Efes"-a koji je došao na naše tržište i posle nekog vremena se povukao, da bi sada ponovo krenule u nekoliko oblasti. Za razliku od Srbije, Turska je u Bugarsku i Rumuniju investirala u prethodnom periodu na milijarde evra.\nDžiger je najavio da će TUSKON od 3. do 10. juna organizovati tzv. "Svetski trgovinski most" u oblasti građevinarstva, građevinskih materijala, nameštaja i tekstilne industrije, na kojem će učestvovati i sedam preduzeća iz Srbije posredstvom Udruženja privrednika SITA (Serbia international trade association) koje spaja srpska i turska preduzeća. Učestvovaće biznismeni iz oko 140 zemalja, iz 1.500 stranih i 1.700 turskih firmi i to će biti jedinstven skup u svetu u toj oblasti, naglasio je Džiger.\nGeneralni sekretar SITA Nedžad Kačapor je rekao za Tanjug da je to udruženje privrednika sa sedištem u Beogradu od 2009. do sada organizovalo u Beogradu tri velika poslovna foruma "Srbija - Turska".\nNa dva foruma je bilo više od 40 turskih privrednika, a na poslednjem oko 60. SITA je, takođe, učestvovala sa privrednicima iz Srbije na "Svetskom trgovinskom mostu" u organizaciji TUSKON -a i na svakom je bilo po desetak privrednika iz cele Srbije.\nTUSKON okuplja više od 160 poslovnih asocijacija u Turskoj sa oko 100.000 kompanija i poslovnim partnerima u 140 zemalja široma sveta. Udruženje SITA, koje je poslovni partner TUSKON - a, početkom ove godine je izdalo brošuru "Vodič kroz Srbiju" namenjen privrednicima iz Turske koji je štampan na turskom jeziku, a deli se besplatno.\nZa "balkanski" Hypo oko 1,5 mlrd EUR?\nProdajom balkanskih poslovnica austrijske banke Hypo Alpe-Adria, rukovodiće Deutsche banka, a, prema procenama Vlade Austrije, kupoprodajna cena bi mogla dostići 1,5 mlrd EUR.\n- Pravi uspeh, sa tom velikom imovinom, biće to što neće više biti troškova za poreske obveznike, nego suprotno, dostizanje trenutne knjigovodstvene vrednosti na tržištu - prenosi Rojters izjavu predsednika Izvršnog odbora Hypo grupe Gottwalda Kranebittera, koji očekuje da će do kraja godine imati uži izbor potencijalnih kupaca.\nBoš: Po fabrika Srbiji i Rumuniji\nIzgradnja fabrike nemačkog Boša u Srbiji počeće u julu ove godine, najavili su predstavnici ove kompanije.\nFabrika automobilskih brisača u Pećincima počeće da radi, kako su naveli, početkom sledeće godine, a do 2019. Boš u tu fabriku planira da uloži 70 miliona evra i da zaposli 600 radnika.\nU početku će u pogonu od 22.000 kvadratnih metara raditi 60 radnika.\nGeneralna direktorka Boš Srbija Jovanka Jovanović kazala je da je početak gradnje fabrike malo odložen u odnosu na prvobitno najavljeni mart, zbog dorade glavnog projekta, čija je izrada u toku.\nPrema njenim rečima, kompanija je dobila lokacijske dozvole i početak izgradnja neće više biti pomeran.\nNa pitanje da li je Boš mogao da umesto u Rumuniji, još jednu fabriku izgradi u Srbiji, generalni direktor Boša za Adrija regiju Gonzales Pareja Havijer je kazao da je odluka o investiciji u Rumuniji doneta jer kompanija smatra da su uslovi u toj zemljii najbolji za tu fabriku.\nTo ne znači, kako je istakao, da uslovi u Srbiji nisu dobri, što pokazuje i već ranije doneta odluka o izgradnji fabrike u Pećincima.\n"Boš posluje u preko 150 zemalja i mi stalno tražimo povoljne lokacije za ulaganja, a svaka investicija je specifična i za nju su potrebni odgovarajući uslovi", kazao je Havijer i dodao da će biti još novih fabrika i da je moguće da će ih još biti u Srbiji.\nKako je ranije najavila generalna direktorka Boš Srbijai Jovanka Jovanović za sada se planira da se cela proizvodnja iz fabrike u Srbiji izvozi, ali to ne znači da kasnije jedan deo proizvodnje neće biti namenjen srpskom tržištu, pošto je Fijat, koji ima pogon u Kragujevcu, jedan od najvećih Bošovih kupaca.\nPrema njenim rečima, očekuje se da će na gradnji fabrike najvećim delom biti angažovane kompanije iz Srbije, a sa nekima su već i napravljeni kontakti.\nNovi proizvodni pogon u Pećincima, koji će se zvati Robert Boš Beograd, biće deo Bošovog poslovnog sistema koji se bavi proizvodnjom motora za podešavanje sedišta u automobilima, za pomeranje prozora i komponenti za brisače. Bošov sistem za električne motore ima 12 pogona u svetu i zapošljava oko 12.000 ljudi.\nTurks want to build shopping malls, residential and business facilities in Serbia\nPolitical relations between Serbia and Turkey have never been better, but economic cooperation is lagging behind, with only ten percent of the trade potential currently being exploited, said TUSKON Vice President Ahmet Ciger.\nHe noted that Serbia would probably become a full-fledged EU member country before Turkey, which Turkish textile, food and car parts industries could take advantage of, as the two countries have a free trade agreement.


Vreme 590 - Dobrovoljna predaja: Haski uskrs\n"Produžen rok zbog velikog interesovanja" – naslov je koji eventualno može da pristaje uz vest da je neka domaća turistička agencija produžila rok za prijavljivanje onima koji planiraju da provedu predstojeće uskršnje praznike u nekoj evropskoj prestonici. Na primer, Hagu. Ko se prijavi i uplati danas, ima mesto u avionu i siguran smeštaj, a možda prođe i nešto jeftinije i dobije neuporedivo ljubaznijeg vodiča.\nPre nekoliko dana, identičan naslov upotrebila je, međutim, jedna domaća novinska agencija informišući korisnike da je rok do kojeg lica sa optužnica Haškog tribunala mogu da se "dobrovoljno" prijave saveznom ministarstvu pravde i otpočnu proceduru oko sopstvenog odlaska u Hag ponovo produžen. Dežurnim urednicima se verovatno omaklo ono "zbog velikog interesovanja", što je indirektno trebalo da sugeriše svima koji još razmišljaju da požure dok ne bude kasno.\nKada je savezna vlada u utorak u podne saopštila konačan spisak novih putnika za Hag, ispostavilo se da interesovanje i nije bilo baš toliko veliko kako su predviđali u onoj novinskoj agenciji. Ili, da su možda mnogi od zainteresovanih posle višednevnog razmišljanja ipak odustali od skorašnjeg susreta s Karlom del Ponte i rešili da nestanu negde u dubukoj ilegali. Od 23 potencijalna putnika, čija su imena objavljena pre desetak dana, pozivu su se na kraju odazvali samo njih šestorica. General Dragoljub Ojdanić i bivši potpredsednik savezne vlade Nikola Šainović, nekadašnji predsednik RSK Milan Martić, zatim komandant tamošnje vojske general Mile Mrkšić, oficir bivše JNA Vladimir Kovačević, koga terete za učešće u dubrovačkom ratu, i Momčilo Gruban iz Prijedora. Do poslednjeg časa, bar prema nekim novinskim najvama, izgledalo je da će se među dobrovoljcima naći i Veselin Šljivančanin, optužen za učešće u vukovarskoj ratnoj priči, ali se sve završilo s ljutitim saopštenjem Odbora za odbranu ovog bivšeg oficira JNA i njihovom tvrdnjom da Šljivančanin nikada nije pomislio da se preda Sudu koji ne priznaje.\nIzuzev Mrkšića, koji je zbog bolesti dobio rok od 30 dana da stigne do Haga, svi drugi moraju to da učine najkasnije za 14 dana, računajući od 23. aprila. Ostali sa liste od 23 imena (izuzev aktuelnog predsednika Srbije Milana Milutinovića, koga funkcija štiti od primene Zakona o saradnji sa Tribunalom) mogu da očekuju da će biti uhapšeni čim se za to ukaže prilika. Za uzvrat, šestorica dobrovoljca imaju obećanje ovdašnjih vlasti da će im biti omogućeno da početak suđenja sačekaju na slobodi. Njihovi advokati mahom govore da su te garancije čvrste, neki savezni ministri tvrde da ništa nije baš tako čvrsto i ne važi unapred dok optuženi ne stignu u Hag, dok zvaničnici Tribunala poručuju da garancije beogradskih vlasti za ovaj sud ne znače mnogo i da će se u svakom konkretnom slučaju procenjivati ko može ubrzo da se vrati kući i sačeka početak suđenja na slobodi.\nObjavljivanje imena šestorice haških optuženika koji su odlučili da se suoče sa onim što im se stavlja na teret protumačeno je u prvim reakcijama kao konačan izlazak iz "krizne faze saradnje s Hagom". Miroljub Labus je iz Vašingtona poručio da sertifikacija i krediti neće biti problem, premijer Đinđić je saopštio da u Londonu Toni Bler nije ni pomenuo Hag, jedan visoki evropski zvaničnik pohvalio je Beograd i ustanovio da se SRJ prilično brzo približava Savetu Evrope, a ima i onih koji obećavaju da će nam vize za putovanje po svetu biti ukinute neuporedivo brže nego što se iko ovde nadao. Oglasio se i predsednik SRJ Vojislav Koštunica koji je primetio da vest o šestorici putnika za Hag ne bi trebalo da bude povod za preterano izražavanje zadovoljstva ili likovanje. Koštunica je upozorio i na obavezu države da krajnje ozbiljno ispoštuje preuzete obaveze i zažalio što Zakon o saradnji s Hagom nije usvojen neuporedivo ranije kako bi se izbegla atmosfera napetosti, poniženja i lova na ljude. Činjenica da u Hag ponovo odlaze visoki vojni i politički funkcioneri ove zemlje bila je prilika za predsednika SRJ da još jednom podseti na selektivnu hašku pravdu i zaboravnost tamošnjih tužitelja da pred Sud izvedu i odgovorne za ratne zločine počinjena prema Srbima.\nTransferom šestorice sa haške liste zvanični Beograd dobija dakle kratki predah, a šta zaista dobija Karla del Ponte? Sa Momčilom Grubanom staviće se tačka na ratna zbivanja u Prijedoru i na priču o tamošnjim logorima. Bolest Mileta Mrkšića biće najverovatnije smetnja za skori početak bavljenja vukovarskom trojkom. Ojdanić i Šainović do sada nisu nagovestili da bi u Sudu, inače podložnom raznim političkim dilovima, pokušali da otkupe sopstvenu slobodu tako što bi za sve ratne strahote na Kosovu optužili svog nekadašnjeg vrhovnog komandanta Slobodana Miloševića. Iz okruženja bivšeg predsednika RSK Milana Martića stigla je svojevremeno poruka da bi "rado svedočio protiv Miloševića kad bi mu se sudilo za ono što je učinio srpskom narodu, a posebno Krajišnicima", ali da ne želi da svedoči protiv bivšeg predsednika SRJ na procesu započetom u Hagu.\nSuđenje Milanu Martiću (optužnica je podignuta još 20. juna 1995. godine) moglo bi po mnogo čemu da otvori i mnoga neprijatna pitanja i prilično transparentno pokaže često pominjanu selektivnost Suda koji bi trebalo da sankcioniše sve zločine počinjene na tlu bivše SRJ, bez obzira na to ko ih je činio. Martić je, naime, 1. maja 1995. godine u vreme Bljeska, akcije hrvatske vojske u Zapadnoj Slavoniji u kojoj je ubijeno oko 300 srpskih civila (za to još niko nije odgovarao), prvo javno upozorio hrvatske vlasti da prestanu s ubijanjem izbeglica, a nešto kasnije naredio raketiranje Zagreba. Navodno, gađao je zgrade Ministarstva odbrane i MUP-a (neki tvrde da je cilj bio aerodrom), ali su kasetne bombe ubile šest nedužnih civila. Četiri godine kasnije, komandant NATO-a general Vesli Klark naredio je bombardovanje Niškog aerodroma, takođe kasetnim bombama. Njegovi piloti pogodili su pijacu u ovom gradu i Kliničko-bolnički centar i ubili 17 civila. Čisto pravno gledano, ova dva slučaja neodoljivo liče jedan drugome. Čisto politički, ubijanje civila u Nišu okvalifikovano je kao "kolateralna šteta". Gospođa Del Ponte odbila je da se pozabavi NATO zločinima počinjenim 1999. godine, smatrajući (i bez istrage) da za tako nešto nema nikakvog osnova.\nLet za Hag\nNe postoji određeno pravilo ni procedura odlaska srpskih građana u Hag. Praksa je pokazala da se, ukoliko optuženi dobrovoljno putuje u Ševeningen, to obavlja uz pratnju osoblja Međunarodnog suda za ratne zločine u Hagu, a dozvoljeno je prisustvo rodbine i prijatelja. Kao u slučaju Jokić, putuje se redovnim linijama domaćeg avio-prevoznika JAT-a, dok se prilikom hapšenja optuženog pronalazi najpogodniji i najbrži način transporta; obično helikopterom za Ševeningen via Tuzla, a primenjuju se pravila ekstradicije kao i za bilo koju drugu zemlju. Optuženima nisu potrebne vize jer je zatvor u Ševeningenu, barem njegov deo rezervisan za osumnjičene iz bivše SFRJ, eksteritorijalna jedinica.\nPolasci iz Beograda za Amsterdam su ponedeljkom, sredom, četvrtkom, petkom i subotom u 6 časova i 30 minuta izjutra. Avionska karta do amsterdamskog aerodroma Schipol u jednom smeru iznosi 225 dolara, povratna na mesec dana 240 dolara, na tri meseca 265 dolara, na šest meseci 305 dolara i na godinu dana 345 dolara.\nNa kartu u jednom smeru ne plaća se dodatna taksa, koja na primer za povratnu kartu na tri meseca iznosi 51 dolar, uz obavezno osiguranje od deset dolara.\n"Svi optuženi treba da kontaktiraju s domaćim vlastima i mi zaista ne želimo da ulazimo u detalje tih aranžmana. Tek kada optuženi pristanu na dobrovoljan odlazak i tamo stignu, na svom jeziku biće obavešteni o optužnici. Ostale stvari zaista ne želimo da komentarišemo", kaže Matijas Helman iz beogradske kancelarije Haškog tribunala. Iako od Helmana nismo dobili zvaničnu informaciju, u jednoj beogradskoj nevladinoj organizaciji saznali smo da troškove svih putovanja snosi Haški tribunal jer on zahteva ekstradiciju.\nŠto se lica pozvanih na svedočenje tiče, Haški tribunal pokriva sve njihove putne troškove. Svedok dobija plaćenu avionsku kartu, pratnju u vidu terenskog pomoćnika koji pomaže prilikom čekiranja na aerodromu, carinskoj i graničnoj kontroli, a kod pomoćnika se nalazi i viza za ulazak svedoka u Holandiju. Svedok, naravno, mora da ima ispravnu putnu ispravu. Svedoku je dozvoljeno da sa sobom povede i jednu osobu, rođaka ili prijatelja koja mu pruža podršku dok boravi u Hagu. Tribunal u Hagu svedoku će tokom njegovog boravka na putu i suđenju isplatiti minimalnu zaradu zaposlenog u UN-u u zemlji iz koje svedok dolazi. Sud u Hagu pokriva sve troškove smeštaja i ishrane svedoka, koji prima i dnevnicu od 30 eura za svakodnevne lične potrebe poput cigareta, sokova ili paste za zube. Pomoćnici svedoka dužni su da licima koja svedoče prave društvo, pomažu im tokom praktičnih problema i pravovremeno ih odvedu na sud.


SNSD Trebinje: Umjesto boljeg života gradska vlast nudi namete i demagogiju | Trebinje Live\nSNSD Trebinje: Umjesto boljeg života gradska vlast nudi namete i demagogiju\nU susret prvomajskim praznicima građanima Trebinja su počele da pristižu čestitke od gradonačelnika u vidu novog poreskog računa, dva i po puta većeg nego prethodne godine. Tako će jedna porodica koja je taj porez plaćala 170 KM, isti, po novoj stopi, morati da plati 425 KM, navodi se u saopštenju Gradskog odbora SNSD-a Trebinje.\nMada je odluka donesena u decembru prošle godine, građani su tek sada, u potpunosti, svjesni šta će to povećanje značiti za njihov budžet. Gradonačelnik i njegova skupštinska većina su očigledno imali namjeru da na uštrb kućnog budžeta građana Trebinja, povećaju svoj međustranački kolač za trošenje. Tako se taj novac iz džepa građana preliva u džepove novozaposlene rodbine i aktivista nosilaca gradske vlasti. Kapitalne investicije će se, naravno, finansirati iz dugoročnih kredita, koje će neko drugi vraćati.\nGeneralno, ako se posmatra jednoipogodišnja vlast aktuelnog gradonačelnika i njegove većine, može se reći da rade sve ono za šta su u predizbornoj kampanji govorili da ne treba raditi. Tako se gomila gradska administracija, povećava broj Javnih ustanova i zaposlenih u njima, grad se dodatno kreditno zadužuje, prodaje se imovina, i to, u bescjenje, povećava poresko opterećenje građana i privrede.\nOd najavljenih investicija i projekata nema ništa, osim novih obećanja i iluzija. Poslije neuspjele „Beme“, najavljuje se dolazak „Binga“ u Trebinje, a cijenu treba da plate brojne trebinjske porodice, od kojih se želi oteti zemlja iz privatnog vlasništva.\nJedino čime se hvali gradonačelnik je projekat vodosnabdijevanja Trebinja, započet u prethodnom mandatu. Ima i jedan kapitalni projekat koji je urađen u ovom mandatu, a to je izgradnja javnog toaleta.\nPosebno je dirljiva socijalna osjetljivost gradonačelnika. Tako je na početku mandata prekinuo učešće grada Trebinja Fondu „Sveti Vukašin“, i ostavio trebinjske majke iz višečlanih porodica bez kontinuiranih dvogodišnjih primanja. Potom je uslijedilo drastično povećanje cijene boravka djece u vrtiću „Naša radost“, bez ikakvog ekonomskog opravdanja, sem za servisiranje novozapolenih radnika.\nZakonske obaveze Centra za socijalni rad i njihova socijalna davanja se zloupotrebljavaju za političku propagandu i medijsku promociju. Pored prikrivanja dezertera u sopstvenim redovima, gradonačelnik manipuliše jednom od naosjetljivijih boračkih kategorija, porodicama poginulih boraca. Pripisujući sebi zasluge za zaposlenje određenog broja djece poginulih boraca, zanemaruje istinu da je od 15 novozaposlenih iz ove kategorije, 12 riješio elektroenergetski sektor, a svega troje gradska administracija u protekloj godini, uz pripravnike prije nekoliko dana.\nČinjenica je, dakle, da se u masovnom zapošljavanju članova porodica i aktivista aktuelne vlasti u lokalne ustanove i gradsku administraciju, mjesta našlo za mali procenat one kategorije, za čije potrebe se prvi čovjek grada verbalno, zdušno bori.\nI ovog puta Gradski odbor SNSD Trebinje poziva gradonačelnika da prestane sa prosipanjem demagogije i da krene u pravcu potreba građana Trebinja, kako bi im obezbijedio obećani bolji život, a ne nove namete i opterećenja.


Obaveštenje za korisnike elektronske naplate putarine – In Medija\nObaveštenje za korisnike elektronske naplate putarine\nJP „Putevi Srbije“ obaveštava korisnike elektronske naplate putarine da je od 15.07.2018.g. dopunu uređaja za ENP na naplatnim stanicama, moguće izvršiti isključivo na vidno obeleženim saobraćajnim kanalima, u minimalnom iznosu od 2.000 dinara, bez prava na ostvarivanje popusta.\nDa bi se svim učesnicima koji se opredele za plaćanje putarine elektronskim putem omogućio komforan prolazak bez zaustavljanja kroz naplatne stanice, JP „Putevi Srbije“ je donelo gore navedenu odluku.\nOdluka je doneta zbog učestalih postupaka pojedinih učesnika u saobraćaju, koji na ENP kanalima dopunjavaju uređaje samo za iznos putarine i time izbegavaju eventualno čekanje na prolazima za manuelnu naplatu putarine i prave zastoje u protoku vozila.\nNapominjemo da u zoni naplatne stanice nije moguće organizovati posebne prodajne punktove za ovu namenu iz bezbednosnih razloga, odnosno zabrane kretanja pešaka.\nPodsećamo sve korisnike elektronske naplate putarine da dopunu uređaja za ENP mogu izvršiti na 148 prodajnih mesta JP „Putevi Srbije“ i ovlašćenih distributera koja su raspoređena duž svih deonica auto-puta, na graničnim prelazima, kao i u većim gradovima u Republici Srbiji. Na tim prodajnim mestima, dopuna se može izvršiti u bilo kom iznosu i ostvariti različiti popusti, zavisno od visine iznosa uplaćenih sredstava.\nSpisak distributivnih mesta za prodaju i dopunu uređaja za ENP pogledajte OVDE


RT: Portugalska „vrata su otvorena za turiste“ dok su vrata EU i dalje zatvorena\n„Turisti su dobrodošli u Portugal“, rekao je Santos Silva za list Observador, pojasnivši da će na aerodromima biti uvedeni određeni zdravstveni pregledi, ali da neće postojati obavezni karantin za one koji dolaze.\nPortugal, koji je do sada zabeležio 30.200 potvrđenih slučajeva koronavirusa sa 1.289 smrtnih slučajeva, polako ublažava ograničenja od sredine marta. Mnoge prodavnice su već otvorene uz mere bezbednosti kao deo napora da se oživi ekonomija zavisna od turizma u zemlji.\nLetovi za i van Evropske unije i dalje su privremeno obustavljeni do 15. juna, sa izuzecima, uključujući neke rute do država portugalskog govornog područja, kao što je Brazil.\nfoto: © Reuters / Rafael Marchante / RT/ vostok.rs\nUmro je srpski fizičar i hemičar Pavle Savić, jedan od...\nBritanska vlada je u Drugom svetskom ratu zvanično obustavila pomoć...\nU Lodonu je potpisan mirovni ugovor poraženog Otomanskog carstva sa...


Biler: Štab u Albaniji signal da su SAD posvecene miru na ZB\nTanjug 12. januara 2022. 12:49\nBON – Sjedinjene Američke Države uspostaviće komandu specijalnih snaga u Albaniji, a bivši general NATO Erhard Biler kaže da je ta zemlja odabrana jer je već 13 godina vredan partner NATO sa mnogim sposobnostima koje može da doprinese toj organizaciji, ali i zbog toga što postoji interes da se nastavi sa podrškom albanskim oružanim snagama.\nU intervjuu za „Dojče vele“, Biler je naveo da je ta lokacija bitna i zbog obuke drugih zemalja NATO u regionu – Hrvatske, Severne Makedonije, Crne Gore i Slovenije, dodajući da je to signal da su SAD posvećene miru na Balkanu.\nBiler je objasnio da će se komanda uspostaviti za obuku specijalnih snaga, jer, kako navodi, specijalne snage zavise od veoma tesne multinacionalne saradnje.\n„Specijalne snage su elitne jedinice koje se mogu koristiti u komandosima iza neprijateljskih linija, na primer za otkrivanje i borbu protiv neprijateljskih ciljeva visoke vrednosti, kao što su artiljerija i raketni položaji. Njihovi zadaci takođe uključuju spasavanje talaca i evakuaciju ljudi u hitnim slučajevima i hapšenje ratnih zločinaca i borbu protiv terorista“, objasnio je Biler.\nNa pitanje za koje misije su te specijalne snage predviđene u Albaniji, Biler kaže da ne misli da je u prvom planu direktan operativni interes, već da, pre svega, to ima veze sa obukom, kao i američkim angažmanom u regionu.\n„Politički, vojno i strateški, važno je reći građanima Balkana da živite u važnom području koje je od izuzetnog interesa za Ameriku, NATO i ostatak Evrope“, rekao je Biler.\nNa pitanje da oceni trenutnu situaciju na Zapadnom Balkanu, Biler kaže da na Kosovu vidi značajan napredak u sektoru bezbednosti.\n„Uvek sam srećan kada odem na Kosovo i vidim šta policija zaista može da uradi. Ovo se videlo prošlog leta, tokom policijske akcije za sprovođenje zakona na severu. Kosovske bezbednosne snage su do sada ušle u veoma uspešan put. Sa vojne strane, vidim manje izazova za budućnost. Ono što me malo brine je to što se nacionalistička retorika na Zapadnom Balkanu ne smanjuje, već raste“, rekao je Biler.\nUpitan na koju retoriku misli, Biler je kazao da govori o onima koji prete upotrebom oružanih snaga ili koji žele da povuku oružane snage iz Federacije, kako se, navodi, čuje u Bosni i Hercegovini, a podstaknuti nekim političarima iz Srbije.\n„Mislim da je dobro da stranke sednu i razgovaraju o tome kako su političari radili ovde u Centralnoj Evropi posle Drugog svetskog rata, i da podvuku pomirenje, a ne nacionalističke ideje“, naveo je Biler.\nIstiče i da evropska strana takođe treba da učini više, kao i da integracija zemalja Zapadnog Balkana u EU mora biti brža.\n„Ovo nije čin milostinje, već u našem iskrenom interesu“, zaključio je Biler.