"Nemamo nijedan teži slučaj za sada. Sa druge strane bilo bi bitno da poručim svim zdravstvenim radnicima da svi treba da se upoznaju sa algoritmima, sa procedurama. Ko nije do sad, dosta je, vremena nema. Od solidarnosti čitavog društva zavisiće kako ćemo proći", rekao je epidemiolog Predrag Kon osvrćući se na poslednja dešavanja.\nOn je dodao da smo imali priliku da vidimo kako se korona virus proširio u Italiji i da taj scenario ne sme da nam se dogodi.\n- Imamo kapaciteta da delujemo pravovremeno i oni će doći na dnevni red - rekao je Kon za RTS.\nKon je dodao da smatra da je veoma značajna odluka Vlade Srbije što je privremeno zatvorila granice za strance koji dolaze iz ugrožnih područja, ali je naglasio da je neophodno pojačati kontrole i za naše ljude koji dolaze iz inostranstva, posebno jer se oko Uskrsa očekuje veći priliv ljudi iz inostranstva.\n- Moramo jako dobro da se organizujmo u smislu nadzora i praćenja situacije i da pokušamo da prolongiramo eventualnu pojavu epidemije. Ako do nje i dođe, da to bude na proleće sa mnogo blažim potencijalom nego što bi imala da je došla preko zime - istakao je Kon.\nOn je pojasnio da samo proglašenje epidemije ne znači ništa osim dodatnih sredstava i dodatnih mera objašnjavajući da epidemija "nije nemoguća".\n- Sada se utvrđuju kriterijumi kada bi se u pojedinim okruzima i gradovima prijavljivala epidemija - zaključio je Kon.


Sanogo u Crvenoj Zvezdi - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal Transferi Fudbal Sanogo u Crvenoj Zvezdi\nSanogo u Crvenoj Zvezdi\nAktuelni prvak Srbije – Crvena Zvezda predstavila je svoje prvo zimsko pojačanje u nastavku sezone u vidu fudbalera iz Obale Slonovače – Seku Sanoga.\nSanogo koji igra u veznom redu stigao je među “crveno-bele” na jednogodišnju pozajmicu iz Al Itihada. Nakon lekarskih pregleda zadužio je dres sa brojem 35.\n“Srećan sam što sam došao u Crvenu Zvezdu jer sam čuo da je najveći klub u Srbiji. Imam najviše ambicije, želim ovde da trijumfujem, da sa Zvezdom osvojim sve trofeje i ponovo na leto uđemo u grupnu fazu Lige Šampiona”, rekao je Sanogo.\nNajbolje partije prikazivao je u redovima Jang Bojsa za koji je nastupao tokom pet sezona i ukupno je odigrao 138 mečeva na kojima je postigao i 13 pogodaka za ovaj klub.\nPrethodni tekstCica dana – lepa italijanska novinarka (FOTO)\nSledeći tekstAustralijan open dan 3: Predlog za klađenje


Istraživanje: Coface Adriatic/Balkan Top 50\nYou are at:Home»Prethodna izdanja»104»Istraživanje: Coface Adriatic/Balkan Top 50\nPeto izdanje rang liste Coface Adriatic/ Balkan Top 50 pokazuje da se ekonomska aktivnost ubrzala u jadransko-balkanskoj regiji prošle godine, pri čemu je najjači doprinos došao iz unutrašnje potražnje, a potrošnja domaćinstva se izdvaja kao glavni pokretač regionalnog razvoja. Izuzetak od ovog pravila je Srbija, koja prolazi kroz smanjenje privatne potrošnje četvrtu godinu za redom, zbog slabog tržišta rada. Iako je stopa nezaposlenosti opala, region u većini svojih ekonomija i dalje ima dvocifrene nivoe stanovništva bez posla.\nOvo izdanje rang liste Coface Adriatic/ Balkan Top 50 ne odražava ekonomski rast koji se vidi u regionu (sa ukupnim povećanjem prometa od samo +0,3% na 38,8 milijardi evra). Ukupni neto profit opao je za -10,1% na 1.139 milijardi evra. Zbog toga morate bolje da pogledate i zađete dublje da biste videli ekonomski rast na ovogodišnjoj rang listi, ukazuju stručnjaci međunarodne bonitetne kućeCoface…


Jelena Šarenac i Ninoslav Sretenović « Krize – Izveštavanje u kriznim situacijama :: Filozofski fakultet, Novi Sad\nJelena Šarenac i Ninoslav Sretenović\nPosts by Jelena Šarenac i Ninoslav Sretenović\nTags: haiti, zemljotres\nPosted in Aktuelno | 1 comment\nPredsednik Odbora za bezbednost Skupštine grada Novog Sada Nemanja Starović posetio je studente Filozofskog fakulteta na Odseku za medijske studije. U okviru predmeta Izveštavanje o prirodnim i izazvanim katastrofama i nesrećama Starović je sa studentima razgovarao o problemima bezbednosti u Novom Sadu kao i o reagovanjima Kriznog štaba u slučaju vanrednih situacija.\n25/11/2009 - 22:46\nTags: grip, h1n1, inkubacija, meksiko, pandemija, vakcine\nTrenutno jedna od najaktuelnijih kriznih situacija, u kojoj su ugroženi životi svih nas, je novi virus H1N1 poznatiji kao “svinjski grip” ili “meksički grip”. Naime, H1N1 je novi virus u cirkulaciji, dovoljno snažan da izazove novu svetsku pandemiju. Prvi oblik ovakve infekcije potvrđen je 2. aprila ove godine u Meksiku, a od tada se proširio [...]


Kurti sa Dendiasom o vladavini prava, reformi pravosuđa.... | Kosova.info\nDom|Najnovije|Kurti sa Dendiasom o vladavini prava, reformi pravosuđa….\nKurti sa Dendiasom o vladavini prava, reformi pravosuđa….\nGrčka, Delfi, 9. april 2022\nRepublički premijer Aljbin Kurti, i zamenica premijera Grvala-Švarc, sastali su se sa ministrom inostranih poslova Grčke Nikosom Dendiasom, trećeg dana ekonomski forum Delfi u Grčkoj prenosi Kosova.info.\nKurti je govorio o napretku koji je postignut tokom godine vlade, posvećenosti reformi pravosuđa, vladavini prava i ekonomskom razvoju.\nCeneći ulogu grčke spoljne politike prema Kosovu, premijer Kurti je rekao da bi priznavanje nezavisnosti Kosova doprinelo miru i bezbednosti na Zapadnom Balkanu i Evropi.\nOn je istakao značaj podrške Grčke, kao važne zemlje u regionu, za liberalizaciju viznog režima za građane Kosova.\nI ponovo potvrdio posvećenost i posvećenost kosovskih institucija za što skoriju integraciju u Evropsku uniju i NATO, posebno u Program Partnerstvo za mir.\nŠto se tiče dijaloga između Kosova i Srbije, premijer Kurti je ponovio da građani obe zemlje treba da imaju koristi od njega, kroz stabilan i izvodljiv sporazum, koji se fokusira na međusobno priznavanje.\nDendias je čestitao premijeru Kurtiju na postignutim rezultatima i izrazio spremnost i volju grčke vlade da poveća ekonomsku saradnju u drugim oblastima.\nOn je rekao da se Grčka stalno zalaže za liberalizaciju viznog režima za građane Kosova i dodao da će grčka država nastaviti da podržava Kosovo na putu evropskih i evroatlantskih integracija.\nNa sastanku je bilo riječi i o aktuelnim političkim dešavanjima, s posebnim naglaskom na situaciju u Ukrajini nakon ruske invazije i agresije i uticaj koji ona može imati na destabilizaciju Zapadnog Balkana./Kosova.info\nJoš jedan poraz odbojkaške reprezentacije U19 ovog puta od Mađarske


29-07-2017 14:23 Izdvojeno Srbija Politika\nPredrag Marković, istoričar i potpredsednik SPS (foto: RTS printskrin)\nGovoreći o rešenju za Kosovo iz ugla istoričara, Marković je rekao da je to "jedinstvena situacija", koja zahteva "neobično rešenje" i rešavanje pojedinih pitanja na fleksibilan i drugačiji način od "svega što smo do sada videli". "Do sada smo izbegavali da se suočimo sa tom najvećom traumom naše nove istorije, pretnjom gubitka Kosova. Moramo da objasnimo prvo u okviru političkih i intelektualnih elita, a onda i šire, šta je na stolu, koje su mogućnosti, šta je realno, šta može da se uradi, šta moramo, a šta ne smemo da uradimo. To je jedna tanka linija oko koje moraju da se dogovore političari, naučnici, privrednici, itd..", rekao je Marković gostujući u Jutarnjem programu RTS-a.\nPrema njegovim rečima, Srbija nikada nije pokušala da "racionalno poređa po stolu mogućnosti" koje su pred njom, od kojih su neke vrlo gorke, a neke su bolje.\nMarković je ocenio i da je "interesantan" stav lidera Socijaldemokratske partije Srbije Rasima LJajića da Srbija treba da uradi sve sem da formalno prizna stolicu Kosova u UN, ali upozorava da problem sa Uneskom ne može da se reši jednostavnim uključivanjem Kosova u tu organizaciju jer kosovske vlasti nisu u stanju da čuvaju srpske crkve.\nPoslednji put kad su kosovske vlasti imali dodir sa srpskim crkavama, oni su ih palili 2004. godine, podsetio je Marković.\n"Mi nastavljamo da živimo pored njih, sa njima, to je kao komplikovan razvod sa teškim imovinskim isprepletenim interesima u zemlji. Šta god da uradimo, mi ćemo godinama sa Albancima imati razne nevolje i muke", rekao je Marković.\n"To što su nas izdali na kraju će im se obiti o glavu", ocenio je Marković.\n"To je jedinstvena situacija i rešenje će morati da bude neko neobično rešenje. Znači pitanje suvereniteta, granica, briga o kulturnim ustanovama, moraće da se rešavaju na neke načine koji će biti fleksibilni, drugačiji od svega što smo do sada videli", rekao je on.\n"U međuvremenu su stvari eskalirale. Ono što bi Albanci pevajući prihvatili 1989. godine, sada je njima premalo", zaključio je Marković. Šta kaže SPC o dijalogu o Kosovu, čitajte OVDE. Izvor: RTS\nPredrag Marković i Čedomir Antić o alternativnoj istoriji\nOPIPAVAJU TEREN: "Srbija ne treba da brine. To je međunarodna pogrebna grupa"\nPROVALJENI U POSLEDNJI ČAS: Albanski teroristi spremali sukob na granici Makedonije i Srbije?\nOBRATILI SE VUČIĆU: Evo šta su mu poručile porodice ubijenih i nestalih sa Kosova!\nZa 100 godina neće biti EU, a Kosovo...\nLAZANSKI: Kosovski problem nisu uspeli da reše ni kralj, ni Tito, ali Vučić...


Uslovi korišćenja • pdvrk.com\nMolimo vas da pročitate uslove korišćenja pre korišćenja www.pdvrk.com (Sajt).\nOvaj sajt sadrži niz linkova ka drugim sajtovima a resursi su u vlasništvu ili pod kontrolom pdvrk.com.\npdvrk.com nema kontrolu nad, i stoga ne može da preuzme odgovornost za sadržaj ili opšte prakse bilo koje od ovih sajtova trećih strana i / ili usluga. Dakle, mi Vas čvrsto savetujemo da pročitate Uslove korišćenja i Politiku privatnosti na svim sajtovima koji posećujete.\nOvaj sajt je obezbeđen samo za vašu ličnu i nekomercijalnu upotrebu. Sav sadržaj na sajtu, uključujući ali ne ograničavajući se na bilo koji tekst, grafike, slike, logo, ikonice, kompilacija podataka, softverom, audio i video (kolektivno, „Materijali“), je vlasništvo pdvrk.com, a vi ne smete distribuirati, razmenjivati, menjati, reprodukovati, prodavati ili prenositi materijale za bilo kakve lične, poslovne, komercijalne ili javne svrhe. Materijali su zaštićeni važećim zakonima, uključujući i međunarodnim zakonima o autorskim pravima i žigovima, i svako neovlašćeno korišćenje bilo kog materijala mogu da krše autorska prava. Vi ne možete koristiti bilo koji deo sajta ili materijala bez izričitog pisanog odobrenja pdvrk.com.\nNa informacije, materijale i usluge koje se pružaju na ili preko web sajta se isporučuju bez ikakvih garancija bilo koje vrste, izričite ili prećutne, uključujući, ali ne ograničavajući se na garancije skladu sa važećim zakonima, mogućnost prodaje, pogodnosti za određenu svrhu, ili nekršenje prava trećih lica, uključujući prava intelektualne svojine. pdvrk.com ne garantuje tačnost i potpunost materijala ili usluga preko sajta. pdvrk.com dalje ne garantuje da sajt, serveri na kom se hostuje i poslati e-mailovi su bez virusa ili drugih štetnih komponenti.\nNi u kom slučaju pdvrk.com može biti odgovoran za bilo kakve direktne, indirektne, slučajne, posledične, kaznene ili posebne štete (uključujući i one koje su rezultat izgubljene dobiti, izgubljenih podataka ili prekida poslovanja) koje proističu iz korišćenja, greški ili propusta u sadržaju ili funkcijama stranice, čak i ako pdvrk.com ili ovlašćeni predstavnik istog je upozoren na mogućnost takvih šteta. Ako je vaša upotreba materijala, informacija ili usluga sa sajta rezultata u potrebi za servisiranje, popravku ili korekciju opreme ili podataka, možete pretpostaviti sve troškove istog.\npdvrk.com zadržava pravo da izmeni ove Uslove korišćenja u bilo kom trenutku. Vaša odluka da nastavite da posećujete sajt nakon takve promene predstavlja formalno prihvatanje novih Uslova korišćenja.


Jednakost za sve | MC_ONLINE\nKoalicija civilnog društva u borbi protiv diskriminacije\nRazličite forme diskriminacije u BiH su prisutne u različitim aspektima života, a posebno među ranjivim skupinama, kao što su žene, Romi, osobe sa onesposobljenjima i LGBTQ populacija. Iako je usvajanje Zakona o zabrani diskriminacije učinjen važan korak naprijed u suzbijanju i eliminiranju svih oblika diskriminacije u BiH, pojedina zakonska rješenja nisu u najboljem interesu žrtava diskriminacije. Pored toga, zbog čitavog niza problema u praksi, antidiskriminacijski zakonski okvir se ne primjenjuje u punom obimu i u dovoljnoj mjeri.\nMediacentar Sarajevo u saradnji sa Centrom za društvena istraživanja Analitika, Prava za sve i Vaša prava BiH od juna 2014. godine implementira četverogodišnji projekat „Jednakost za sve: Koalicija organizacija civilnog društva protiv diskriminacije“ koji finansiraju USAID i Fond otvoreno društvo BiH. Opći cilj projekta je doprinos sprječavanju i borbi protiv diskriminacije u BiH kroz promoviranje aktivnijeg učešća organizacija civilnog društva u implementaciji antidiskriminacijskog zakonodavstva u BiH.\nProjekat se fokusira na promoviranje aktivnije uloge organizacija civilnog društva u sprječavanju i borbi protiv diskriminacije u BiH, te na zagovaranje unaprjeđenja i efektivne implementacije pravnog okvira koji regulira ovu oblast.


Netanjahu odbio sastanak sa Obamom\nIzraelski premijer Benjamin Netanjahu izjavio je danas da je odbio ponudu da se sastane sa predsjednikom SAD Barakom Obamom u Bijeloj kući ovog mjeseca zbog oštre predizborne kampanje u Americi.\nBijela kuća juče je saopštila da je Netanjahu odbio da se sastane sa Obamom, što je potez koji se tumači kao nova epizoda u narušenim odnosima dvije zemlje, posebno poslije sklapanja sporazuma sa Teheranom o iranskom nuklearnom programu.\nTu inicijativu vodile su SAD.\nPortparol Bijele kuće rekao je da je Izrael zatražio sastanak prije dvije sedmice i da je izraelskom premijeru ponuđen 18. mart kao datum susreta, ali su američke vlasti kasnije saznale iz medija da je Netanjahu otkazao posjetu.\nNetanjahuova kancelarija saopštila je da premijer "cijeni Obaminu želju da se sastane sa njim", ali da je on odlučio da "ne ide u Vašington u ovom trenutku, na vrhuncu primarnih izbornih kampanja u SAD".\nKomentatori podsjećaju da je Netanjahu tokom kampanje 2012. godine favorizovao Obaminog protivkandidata, republikanca Mita Romnija, i da sada ne želi da ostavi utisak da podržava određenog kandidata.


Sajam etno hrane i pića – čuvar tradicije\nAktuelno / Sajmovi / Sajam etno hrane i pića – čuvar tradicije\nOrganizator: Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije\nDatum održavanja: 27. novembra 2012.\nPod pokroviteljstvom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije na Beogradskom sajmu će se od 27. do 30. novembra održati Sajam etno hrane i piće. Organizatori ove pete smotre su Beogradski sajam i Privredna komora Srbije, a Privredna komora Beograda i Agrobanka su sponzori manifestacije.\n„Utemeljenje robne marke etno proizvoda“ je ovogodišnji slogan Sajma etno hrane i pića, na kome će se predstaviti više od 200 proizvođača specijaliteta i proizvoda koji se prave po posebnim, tradicionalnim recepturama u ograničenim količinama.\nNajavljujući ovu specifičnu manifestaciju Gavrilo Veselinović, predsednik Saveta Sajma etno hrane i pića, rekao je da se Sajam održava uprkos teškoj situaciji u privredi i da je reč o grani koja može da donese boljitak čitavoj privredi. Veselinović je rekao i da je cilj Sajma etno hrane i pića promovisanje nacionalnih proizvoda, pronalaženje kupaca i novih tržišta, a nije zanemarljiv ni pokušaj da se neke „male proizvodnje“ omasove.\nU ime Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srbije, pokrovitelja Sajma, Branislav Raketić je rekao da je tržište prehrambenih proizvoda veoma značajno jer potrošači traže autentične i tradicionalne proizvode, po poreklu ili načinu pravljenja. Kvalitet je dodatna vrednost ovih proizvoda, a ove godine posetioci će moći da vide i degustiraju 28 proizvoda koji imaju zaštićeno geografsko poreklo.\nUz napomenu da treba praviti razliku između zaštićenih proizvoda i zaštićene proizvodnje, Raketić je najavio i efikasniju kontrolu ovih proizvoda i pozvao sve trgovinske lance i ugostiteljske objekte da na ovom Sajmu uspostave poslovnu saradnju sa proiuzvođačima tradicionalnih specijaliteta.\nNa konferenciji za novinare na kojoj je najavljen Sajam etno hrane i pića govorio je i Milan Kužnik iz Privredne komore Srbije, koji je rekao da Komora podržava vraćanje poljoprivredi i da pokušava da pomogne da se u ovaj projekat uključi što više regiona. On je podsetio da je poljoprivreda jedina grana koja u spoljnotrgovinskoj razmeni ima pozitivan saldo i da je potreban dodatni angažman u podizanju kvaliteta izvoza – umesto izvoza poljoprivrednih proizvoda treba se preorjentisati na izvoz proizvoda višeg nivoa tehnološke obrade pa čak i izvoza finalnih proizvoda.\n-Na Sajmu etno hrane i pića pojaviće se dvadesetak regiona, a u okviru njih svoje specijalitete predstaviće reprezentativni proizvođači, rekla je Mirjana Lukić, rukovodilac projekta. –Ove godine učestvuju i proizvođači opreme i ambalaže za etno proizvode, a svi imaju isti cilj – pronalaženje kupaca, promocija nacionalnih specijaliteta, zaštita imena, receptura i geografskog porekla. Sajam je prvenstveno namenjen poslovnim posetiocima, ali važna uloga je i prenošenje tradicionalnih recepata i znanja, kao i susret sa širokom publikom.\nU okviru ove manifestacije pripremljen je stručni prateći program, ali i promotivni prateći program, koji će se održavati na štandovima izlagača i u već tradicionalnom Etno dvorištu.\nSajam se održava od 27. do 30. novembra. Prva tri dana radno vreme je od 10 do 19 časova, a na dan zatvaranja od 10 do 17 časova.\nSajam se održava u hali 3. Svečano otvaranje je u subotu, 27. novembra u 11 časova.\nZa poslovne posetioce ulaz je besplatan uz popunjavanje evidencionog lista ili ostavljanje vizit karte, a ulaznice za široku publiku staju 250 dinara.


Korona na jugu Srbije odnela još 13 života, u leskovačkoj Kovid bolnici krevete pune stariji pacijenti - Rešetka\nKorona na jugu Srbije odnela još 13 života, u leskovačkoj Kovid bolnici krevete pune stariji pacijenti\nOd 27 osoba koje su preminule danas od posledica korona virusa 13 je sa juga Srbije i svi su bilina lečenju u Kovid bolnici u Kruševcu, zvanični su podaci.\nTamo je hospatalizovano ukupno 407 pacijenata, u Vranju 114, u Univerzitetskom Kliničkom Centru Niš (infektivna klinika i dečije Covid infektivno odeljenje) 53, a u leskovačkoj Kovid bolnici 36 pacijenata.\nNa respiratorima je 15 pacijenata i oni se nalaze u jako teškom opštem stanju.\n“Kod nas u bolnici nema pacijenata na respiratorima jer još uvek nismo otvorili respiratorni centar. Gledamo da uradimo što više operacija jer su ne kovid pacijenti u ovoj situaciji trenutno najveće žrtve. Tako ispada”, komentariše za Rešetku direktor Opšte bolnice Leskovac Nebojša Dimitrijević.\nOd kako je ova zdravstvena ustanova pre nedelju dana ponovo stavljenja u kovid system, u njoj je preminuo jedan stariji pacijent.\n“Međutim, imamo i pacijente koje šaljemo za Kruševac i neki od njih, na žalost, nisu se više vratili. Ipak, evidenciju koji je to broj nemamo mi, već Zavod za javno zdravlje”, dodaje Dimitrijević.\nTamo je trenutno na lečenju mnogo starijih pacijenata, a krevete zauzimaju čak i čitave porodice.\nPrethodna vest Stiglo ozbiljno upozorenje nemarnim građanima iz lokalne samouprave\nSledeća vest Leskovac se oprašta od sportske legende


Skup: Projektno sufinansiranje medija - udruženi kriminalni poduhvat - Sindikat novinara Srbije\nSkup: Projektno sufinansiranje medija - udruženi kriminalni poduhvat\n- Zakonska odredba o sufinansiranju ostvarivanja javnog interesa u medijima pretvorila se u udruženi kriminalni poduhvat vlasti i s njima povezanih medija, udruženja i pojedinaca, ocenjeno je danas na konferenciji "Lokalni mediji posle vlasničke transformacije i javni interes" na Fakultetu političkih nauka (FPN).\nPredsednik Asocijacije nezavisnih elektronskih medija (ANEM) Miša Tadić je rekao da je medijskim zakonima država uklonjena iz medija, ali je ocenio da je sada očigledno da je uticaj države u medijima sve snažniji i prisutniji."Što se više trudimo da uvedemo neki red, izgleda da je haos sve veći.\nU Srbiji je ekspanzija registrovanja novih medija, ali je, paradoksalno, medijski pluralizam sve manji", rekao je Tadić. Prema njegovim rečima, projektno sufinansiranje je u teoriji bio najbolji način da se ostvari javni interes u sferi informisanja, ali je čitav taj proces obesmišljen.\n"Izgubili smo državne medije ali smo praktično dobili partijske medije. Nekoliko porodica u Srbiji su postali vlasnici svih značajnijih lokalnih medija", kazao je Tadić.\nGeneralni sekretar Nezavisnog udruženja novinara Srbije (NUNS) Svetozar Raković rekao je da je poseban problem u tome što je teško dokučiti "sive kanale" u finansiranju medija u Srbiji.\n"Takođe, posebno je dramatično kako se na kriminalni način novac poreskih obveznika dodeljuje novokomponovanim nazovi medijima", rekao je Raković.\nOcenio je da je jedan od glavnih problema u nedorečenosti Zakona o javnom informisanju i medijima, jer njime nisu propisane konkretne kazne za organe vlasti koji krše propise u raspodeli budžetskog novca na konkursima za javno informisanje.\nPrema njegovim rečima, mediji mogu da pokrenu upravni spor, koji traje najmanje godinu dana, ali su sredstva odavno podeljena i potrošena, pa se time ništa ne vraća na početak.\nProgramski urednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV) Dinko Gruhonjić ocenio je da je "konačnu smrtnu presudu" principu sufinansiranja potpisao u junu i julu 2016. tadašnji ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac.\nPrema njegovim rečima, Tasovac je tada "iz politikantskih razloga" poništio odluku stručne komisije koja je odlučivala o medijskim projektima pri tom ministarstvu.\n"To je bio i definitivni signal lokalnim samoupravama da budžetskim novcem kada su mediji u pitanju mogu raspolagati na način na koji god požele", rekao je Gruhonjić.\nPredstavnica Lokal presa Zorica Višnjić ocenila je da je prva privatizacija medija bila "špekulantska", a da je druga privatizacija bila preuzimanje medija zarad uticaja nad njima.\n"Pošto niko nije odgovarao za prvi krug privatizacije, tako ništa neće biti učinjeno ni sada da se procesuira neko ko se poigrao društvenim parama. Kupci medija su unapred znali da će, bilo koju cifru da izlicitiraju, pare dobiti iz lokalnih budžeta, da bi otplatili te svoje medije", navela je Višnjićeva. Dodala je da su "od novih vlasnika iz redakcija pobegli najbolji novinari".\nProfesor na FPN-u Rade Veljanovski rekao je da se zakoni u Srbiji najčešće krše tako što se ne ostvaruju.\nPredstavnik Udruženja novinara Srbije (UNS) Petar Jeremić je rekao da generalno zakoni nisu loši, ali je problem u tome što se vlast organizovala i smislila kako da se organizuje i kako da se provuče kroz te rupe.\nOdržavanje konferencije podržalo je Ministarstvo kulture i informisanja.


Tužan prizor sa juga Srbije: Reka prepuna smeća - juGmedia\nTužan prizor sa juga Srbije: Reka prepuna smeća\nAutor: B. Roganović\nNa petnaestak kilometara od Kuršumlije, na mestu gde se u reku Toplicu uliva Lukovska reka, voda je prepuna smeća, a najviše ima plastičnih flaša.\nZato je grupa članova Ekološkog kluba sportskih ribolovaca „Tesna Toplica“ rešila da očisti reku i u par dana već sakuplja smeće i flaše. Do sada su u džakovima prikupili neverovatne količine, a deo, ono što je sagorivo su i spalili.\n“Ne mogu da razumem da se ovoliko otpada sakupilo i ko to baca. Znam da je ovo slabo prometan kraj, ali je flaše donela voda i iz Toplice od njenog izvorišta i iz Lukovske reke. Strašno je koliko se ljudi i posle svega nesavesno odnose prema rekama i prirodi”, kazao je učesnik akcije i osnivač ovog kluba Miloš Vučić Mejson iz Kuršumlije.\nOn dodaje da su toliko razočarani nebrigom da su rešili da akciju nastave još par dana nizvodno ka Kuršumliji.\nOvaj klub otvoren je prošle godine i cilj mu je bio očuvanje i zaštita reka u kraju, kao i uključivanje dece u akcije kojima će se kod njih razviti ekološka svest.\nLJUDI I OSTALE LAŽI: Odgovori lekara iz Niša na sva pitanja antivaksera\nDr Aleksandar Ivković, radiolog iz Niša, odlučio je da pruži odgovore na sva pitanja koje protivnici vakcina najčešće postavljaju na društvenim…\nPoginuo radnik od udara sajle za zatezanje betonskih stubova\nRadnik firme "Put inženjering" M.M. (33) poginuo je danas, a njegov kolega B. T. (47) je povređen oko 14. sati u toj firmi koja se nalazi na putu od…


REM nema kapaciteta da obavlja posao koji mu je namenjen – Podrinske\nREM nema kapaciteta da obavlja posao koji mu je namenjen\nStranka Zajedno za Srbiju i Građanski demokratski forum smatraju da izostanak odluke REM-a da pravilnikom sankcioniše dnevno emitovanje rialiti programa i pomeri ga u noćne sate, dokazuje da ovo telo nema kapaciteta da obavlja posao koji mu je namenjen. Isti je slučaj i sa izveštajem o praćenju predizborne kampanje od strane elektronskih medija, u kome se mnogo toga konstatuje, ali i kada se ukaže na napravilnosti, izostaju sankcije. Potpuno je neverovatna vrlo blaga reakcija Saveta REM na izrazito obimnu funkconersku kampanju, korišćenje javnih resursa i veliku nesrazmeru prisutnosti izbornih takmaca u pojedinim medijima, na šta je pre izbora ukazivano od učesnika izbora, stručne i opšte javnosti. Umesto da to stanje menja ingerencijama koje ima, REM poziva medije da samoregulatorno reše ovaj problem.\nBeograd, 3. novembar 2020. godine


Državna matura sve bliža: Evo kako bi trebalo da izgleda (VIDEO) | Mondo Portal\nDrzavna matura kako bi trebalo da izgleda\n29. januar, 21:37\nDržavna matura sve bliža: Evo kako bi trebalo da izgleda (VIDEO) 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 15.01.2020. / 19:16\nDržavna matura sve bliža: Evo kako bi trebalo da izgleda (VIDEO)\nAutor mondo.rs Izvor Tanjug 15.01.2020. / 19:16\nMešovita pitanja različitog tipa, otvorenog i zatvorenog, obavezni i izborni predmeti, ono je što bi trebalo da očekuju učenici na državnoj maturi, koja će, kako je najavljeno, biti prvi put organizovana u junu 2022. godine.\nIzvor: Guliver/getty images/iStock / Getty Images Plus/smolaw11\nPredsednik Evropskog udruženja nastavnika Srbije i direktor Šeste beogradske gimnazije Rade Zejak, pojasnio je Tanjugu da državna matura podrazumeva da je svi učenici završnih razreda srednjih škola polažu istovremeno, kao što to sada rade osnovci, a da je fakulteti priznaju za upis umesto prijemnog ispita.\n"Struktura mature će imati obavezni i izborni deo, a sadržaj i koncept testiranja biće jasno definisani pre samog ispita, kao i sam način polaganja mature. Ranije je najavljeno da će test na državnoj maturi imati 40 zadataka, od toga će 10 biti sa osnovnog nivoa, 20 sa srednjeg i 10 sa naprednog nivoa. Ispit ce trajati četiri sata, a broj bodova biće različit u odnosu na nivo zadataka", objasnio je Zejak.\nPremijerka: Investitoru u Zrenjaninu NI DINAR dok voda ne bude za piće!\nDa li ćemo disati bolji vazduh? Evo šta je odlučeno posle sastanka u Vladi\nIskustva drugih zemalja u regionu, odnosno Evropi, predstavljaju pitanja različitog tipa.\n"Tako se daje mogućnost učenicima da pokažu kako se snalaze u različitim situacijama. Nekome odgovaraju zatvorena pitanja, nekim ponuđeni odgovori, odnosno čekiranje", navodi Zejak.\nPostoje već komisije gde su angažovani prosvetni radnici od strane Ministarstva koji su se prijavili za učešće na izradi testova.\n"Kolege u saradnji sa Zavodom za vrednovanje kvaliteta obrazovanja uveliko rade na osmišljavanju testova", naveo je Zejak i ukazao na važnost toga gde će se raditi testovi, a i kako će se dostavljati, o čemu Ministarstvo prosvete još nema jasno utvrđen plan.\n"U zemljama regiona radi se tako da se tačno zna gde se i kako se materijal dovozi, a onda ga pregledaju nastavnici, koji su konkursom zainteresovani da budu pregledači. Ministarstvo još nije izašlo sa jasnom definicijom kako bi to bilo kod nas", kazao je Zejak.\nPrema njegovim rečima, još nije jasno definisano kako će izgledati polaganje srednjih stručnih škola.\n"Zato je neophodno da se održi pilot projekat da bi se videlo kako to funkcioniše, jer će oni, u zavisnosti od toga na koje će fakultete konkurisati, i polagati dodatne ispite", rekao je on.\nKonkretizovana će biti i prohodnost na visokoškolske ustanove, pa će tako fakulteti već na početku godine morati da izađu sa okvirnim planom koliko će biti mesta i koji izborni predmeti će biti neophodni da se polažu.\nDržavna MATURA jedini uslov za fakultet: Evo koja generacija će je polagati\nForum beogradskih gimnazija: Srbija nije spremna za novi koncept mature\nKRAĐA TESTOVA iz matiša: Ukinut pritvor ocu maturanta\npolaganje fakulteti srbija matura\nUpravo gledate Evo šta se desilo u Skupštini: Radikali poklanjaju gaćice ministarki?! 37 Info video Pre 4 h Sramno ponašanje poslanika Srpske radikalne stranke Milorada Mirčića. Tokom rasprave sa ministarkom građevinarstva...\nUpravo gledate "Reči koje su mi uputili radikali ne mogu ni da ponovim" 0 Info video Pre 5 h Zorana Mihajlović o incidentu u Skupštini Srbije.\nUpravo gledate Vučić u Titovom muzeju u Drvaru 6 Info video Pre 6 h Predsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio je danas Muzej posvećen Josipu Brozu Titu neprikosnovenom vladaru...\nUpravo gledate Uskoro subvencije za kupovinu električnih automobila 4 Info video Pre 7 h Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan najavio je da će za nekoliko dana biti raspisan konkurs za dodelu...\nUpravo gledate Vučić: Nisam veliki vernik, ali poruke iz Podgorice su teške 9 Info video Pre 7 h Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je danas, povodom tvrdnje crnogorskog predsednika Mila Đukanovića da...\nUpravo gledate Gradonačelnik: Nisam zadovoljan radovima u 27. marta, moraju da se ubrzaju 5 Info video Pre 8 h Gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je danas da nije zadovoljan dinamikom radova u beogradskoj Ulici 27....\nUpravo gledate Vučić u Drvaru: Ništa ne može da bude granica, računajte na Srbiju! 5 Info video Pre 9 h Predsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je danas građanima Drvara, opštine sa srpskom većinom u Federaciji BiH,...\nUpravo gledate Dačić: "Vlast u Crnoj Gori promoviše antisrpstvo" 5 Info video 28.01.2020. Šef srpske diplomatije Ivica Dačić optužuje vlasti u Podgorici da "promovišu antisrpstvo" i da to "ne može da dobije...\nBritanac o evropskom putu Srbije: Razmislite s kim stupate u brak


Arkanova Crnogorska Veza | Institute for War and Peace Reporting\nArkanova Crnogorska Veza\nDa li bi postojanje Arkanovih veza sa Crnom Gorom, ukljucujuci njegovu podrsku predsedniku ove republike, moglo pruziti motiv za njegovo ubistvo?\nTuesday, 18 January, 2000\nUbistvo Zeljka ("Arkan") Raznatovica u Beogradu 15. januara privuklo je veliku paznju crnogorskih drzavnih i nezavisnih medija.\nTelevizija Crne Gore, lojalna crnogorskom predsedniku Milu Djukanovicu, posvetila je svoj jutarnji program Arkanovoj brutalnoj smrti. Ovo predstavlja znacajan kontrast jugoslovenskim medijima koje su pod kontrolom Slobodana Milosevica i koji nisu pripisali veliki znacaj ovom ubistvu.\nMedjutim, crnogorski mediji su potpuno zaobisli spekulacije nekih stranih glasila po kojima je Arkanova bliska veza sa Djukanovicem mozda pruzila moguci motiv ubistva. Komentarisuci strane izvestaje, Djukanovicev savetnik Miodrag Vukovic je rekao: " Ovde nije rec o bliskim vezama koliko zelji novinara za senzacijama".\nIpak se ne moze poreci da je njihova veza bila bliska. Arkanov otac bio je ugledni Crnogorac, partizan i visi oficir Jugoslovenske narodne armije. Iako sam Arkan nije rodjen u Crnoj Gori i nije nikada u njoj ziveo, njegove veze sa ovim mestom bile su neobicno jake. On je bio neka vrsta uzora mnogim crnogorskim "zestokim momcima" sedamdesetih i osamdesetih godina i bio je umesan u kriminalne aktivnosti ove male republike.\nZa vreme rata u Hrvatskoj i Bosni, Arkan je cesto posecivao Crnu Goru i bio saveznik Milosevicevim pristalicama. Kasnije je postao saveznik i "zastitnik" oca Amfilohija, vladike Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori.\nRanih devedesetih godina Amfilohije se suocio sa protestima demokratske i antiratne opozicije sa Cetinja, stare prestolnice Crne Gore. Demonstranti su se bunili protiv ratoborne i nacionalisticke politike Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori, za koju se zalagao Amfilohije. Arkan i njegova ozloglasena paravojna jedinica "Tigrovi" pojavili su se u cetinjskom manastiru da bi zastitili vladiku.\nMedjutim, 1997. godine Arkan je iznenadio mnoge ljude podrzavajuci Djukanovica, Milosevicevog oponenta, za predsednika Crne Gore. Ova podrska Djukanovicu bila je prvi pokazatelj da se Arkan izmice kontroli beogradskog rezima.\nTokom poslednje dve godine sa pogorsanjem verbalnog rata izmedju Podgorice i Beograda, Arkan je odbio da komentarise sve osetljivije pitanje crnogorsko-srpskih odnosa. Iako je bio uvek spreman da pokaze svoju lojalnost " srpstvu", Arkan je bio ponosan na svoje crnogorsko poreklo. On nije krio svoju podrsku Djukanovicevom planu da priblizi Crnu Goru Evropi.\nUprkos Djukanovicevom obecanju da ce saradjivati sa Haskim sudom, optuzeni Arkan je posecivao Crnu Goru i boravio u njoj bez ikakvih problema. Njegova poslednja poseta bila je pocetkom decembra 1999. godine kada je njegov fudbalski tim Obilic igrao protiv podgoricke Buducnosti. Za vreme te posete Arkan se slobodno setao ulicama i odseo u najpoznatijem hotelu u zemlji "Crna Gora", sto predstavlja omiljeno mesto crnogorske vladajuce elite.\nNovak Kilibarda, vodja Narodne stranke i clan vlade rekao je o Arkanovom ubistvu: "Ovo je juznoamericki sindrom. Ipak neresena ubistva i drzavni terorizam predstavljaju proslost za Juznu Ameriku, a sadasnjost i buducnost za Srbiju".\nNa kraju krajeva, Crnogorci se plase da bi "drzavni terorizam" o kome govori Kilibarda mogao direktno da se prelije iz Srbije u Crnu Goru, mestu boravka Milosevicevih protivnika i potencijalnih svedoka mnogih kriminalnih aktivnosti rezima.\nMilka Tadic je urednik casopisa "Monitor" iz Podgorice.


EU DONIRALA REPUBLIČKOM ZAVODU ZA STATISTIKU NOVA VOZILA | Support4Partnership\nU okviru projekta IPA 2018. EU za razvoj statistike u Srbiji, koji se sastoji od četiri komponente: Popis stanovništva, domaćinstava i stanova 2022, Popis poljoprivrede 2023, Anketa o zdravlju stanovništva (EHIS 2019) i Istraživanje višestrukih pokazatelja o položaju žena i dece (MICS 2019) – Republički zavod za statistiku je, 22. decembra 2021, dobio donaciju od 18 automobila.\nDonirani automobili, marke škoda, namenjeni su područnim statističkim odeljenjima, smeštenim u 15 opština Republike Srbije, kao i centrali u Beogradu. Nova vozila će biti upotrebljena prevashodno za izvršavanje poslova vezanih za Popis stanovništva 2022. godine i Popis poljoprivrede 2023. godine. Pri primopredaji automobila, Martin Кlauke, šef II sektora operacija u Delegaciji Evropske unije u Srbiji, napomenuo je da će vozila: „olakšati sprovođenje popisa stanovništva naredne godine. Oko 20.000 ljudi će biti uključeno u popis, što je veoma zahtevno, ali vaša kancelarija ima velikog iskustva u primeni ovakvih aktivnosti”.\nDr Miladin Кovačević, direktor Republičkog zavoda za statistiku, zahvalio se Evropskoj uniji i Delegaciji EU u Srbiji na donaciji 18 vozila, čija je vrednost 180.000 evra i naglasio da je „razvoj statistike u Srbiji veliki projekat, koji se sprovodi uz pomoć EU”.\n„Ceo program iznosi 29.750.000 evra, od čega je EU donirala 20 miliona, što je preko 67%. Moram da naglasim da mi o pomoć od EU dobijamo kontinuirano. Ne bismo mogli da zamislimo razvoj informacionog sistema bez pomoći EU. Nadam se da ćemo nastaviti ovu saradnju, koja je veoma plodna za nas i mi to uvek ističemo”, zaključio je Miladin Кovačević.


Međunarodni festival dokumentarnog filma ДОК #2 | Džabaletan\nMeđunarodni festival dokumentarnog filma ДОК #2\nby Džabaletan · December 2, 2019\nFilmovi Diego Maradona i Pavaroti obeležiće drugo izdanje Festivala dokumentarnog filma ДОК #2.\nOd 30. januara do 2. februara 2020. u Kombank Dvorani održaće se drugi Međunarodni festival dokumentarnog filma ДОК #2.\nFestival je koncipiran tako da podržava interesovanja generalne bioskopske publike, kao i gledalaca sa izrazitim afinitetom prema dokumentarnom filmu.\nTokom 4 dana biće prikazani dokumentarci iza kojih stoje velikani sa jedne ili druge strane kamere, pa će tako publika u danu otvaranja imati priliku da vidi dokumentarni portret Pavaroti nagrađivanog reditelja Rona Hauarda (The Beatles: Eight days a week), o slavom tenoru koji je iz oblasti klasične muzike postao superzvezda poznata širokoj masi i time obeležila odrastanje mnogih generacija.\nDan zatvaranja festivala rezervisan je za kontroverzni film Težina lanaca 3 Borisa Malagurskog u novoj selekciji A La Carte u kojoj filmove bira gost-urednik. Karte za film Težina Lanaca 3 moći će da se kupe već od petka ove nedelje na blagani Kombank Dvorane, kao i na Ticket.rs.\nTakođe, festival ДОК #2 predstavlja i takmičarski program debitantskih filmova Enter, u kome će se za nagradu publike nadmetati 6 dugometražnih dokumentaraca iz celog sveta.


NEMA MIRA U ALBANIJI: Sukobi i na trećem danu protesta zbog ubistva mladića (VIDEO)\n07:34h (UŽIVO) RASTE PREDNOST SRBIJE: Srbija - Kazahstan 9:3\n07:34h (UŽIVO) ODBOJKAŠICE NASTAVLJAJU POHOD KA MEDALJI: Srbija - Japan 15:12\n07:17h DA LI RODITELJIMA I ĐACIMA PRETI ISTA AGONIJA: Male su šanse da učenici od 1. septembra krenu na regularnu nastavu!\n07:15h MIRNA NOĆ U BEOGRADU: Najviše poziva hroničnih srčanih bolesnika zbog bola u grudima\nSa jučetašnjih protesta, Foto: EPA/MALTON DIBRA\nrepija repija\t 11.12.2020. 21:44h\nU Tirani su danas ponovo, treći dan za redom, održani protesti povodom ubistva mladića Klodijana Raše kojeg je ubio policijski službenik i ponovo su izbili sukobi između demonstranata i policije, javlja AP.\nI pored zabrane javnih okupljanja uvedenu zbog pandemije korona virusa, na stotine demonstranata okupilo se ispred zgrade vlade u Tirani, bacajući kamenje, baklje i petarde na pripadnike organa reda. Policija je odgovorila upotrebom suzavca i vodenog topa kako bi rasterala učesnike protesta.\nProtesti, koji su danas izbili i u drugim albanskim gradovima, usledili nakon što je u ranim časovima u utorak policajac Nevaldo Hajdaraj pucao i ubio 25-godišnjeg Klodijana Rašu jer se tokom noćnog policijskog časa nije odazvao zahtevu policije da stane.\nSud u Tirani je ranije danas saopštio da će Hajdaraj ostati u pritvoru dok je pod istragom zbog ubistva usled prekomerne upotrebe sile.\nHAOS SE NASTAVLJA NA ULICAMA TIRANE, MINISTAR PODNEO OSTAVKU: Letele kamenice, policija uzvratila suzavcem i vodenim topovima!\nTIRANA KAO BOJNO POLJE: Slike protesta iz albanske prestonice obišle svet, sve je počelo ubistvom mladića (FOTO, VIDEO)\nNEMIRI U TIRANI ZBOG UBISTVA MLADIĆA: Demonstranti skoro provalili u zgradu Vlade, policija upotrebila suzavac! (VIDEO)\n(UŽIVO) RASTE PREDNOST SRBIJE: Srbija - Kazahstan 9:3\n(UŽIVO) ODBOJKAŠICE NASTAVLJAJU POHOD KA MEDALJI: Srbija - Japan 15:12\nMORAmo se vakcinisati da bi imali normalnu školsku godinu\nDA LI RODITELJIMA I ĐACIMA PRETI ISTA AGONIJA: Male su šanse da učenici od 1. septembra krenu na regularnu nastavu!\nEkipe hitne pomoći imale 79 intervencija\nMIRNA NOĆ U BEOGRADU: Najviše poziva hroničnih srčanih bolesnika zbog bola u grudima


Mitar Mirić se vratio u Grand - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\nMitar Mirić ponovo je deo „Grandove“ ekipe. Folker je rešio da se, nakon salve uvreda koje je pre godinu dana uputio Saši Popoviću zbog neslaganja oko novca za album (kasnije ga objavio za „Vujin rekords)“, vrati u staro jato.\n20:28 27. NOV 2010.\nI pojavio se na snimanju emisije „Grand šou“! „Kad je Mitar ušao u studio, svi su bili zgranuti. Međutim, on se lepo pozdravio s Popovićem i pokazao da su ratne sekire zakopane“, kazao je za "Kurir" jedan od pevača koji se zatekao na snimanju.\nmitar miricmitar mirićgrand\n11. mart 2013.. 11:10\n22. februar 2013.. 09:30\nOvonedeljni vođa u rijalitiju "Zadruga" Sloba Radanović je za svoje potrčke izabrao Anđela Rankovića i Anu Korać, ..


Befem - Kultura i Akcija Najava: Bring The Noize – BeFem dodela priznanja za feminističke inicijative u 2020. godini - Befem - Kultura i akcija\nProšlogodišnji Bring the Noize održao se 8. marta 2020. godine, kada smo se, ne sluteći šta nas čeka tokom godine, poslednji put okupile uživo da proslavimo Osmi mart i da napravimo retrospektivu feminističkih akcija i slavimo inicijative koje su obeležile prethodnu godinu.\nOve godine, okupićemo se u virtuelnom prostoru, na Fejsbuk stranici Befema, kako bismo se podsetile koje su to važne feminističke stvari koje su se desile u 2020. godini, a koje možda nismo mogle da ispratimo dok smo se borile da zadržimo poslove, sačuvamo živote i zdravlje sebe i svojih bližnjih. Zato nam je ovaj Osmi mart posebno važan, da budemo zajedno, za svojim kompjuterima ili telefonima dok pratimo Bring the Noize, da slavimo sestrinstvo i zajedništvo. Da slavimo Međunarodni dan žena, dan kada su feministkinje i saborci na ulici i glasno govore, slaveći žensku borbu i otpor, kada promišljaju i pokazuju solidarnost sa različitim ženama jer ovaj datum predstavlja simbol političke borbe koja preispituje i dekonstruiše marginalizaciju žena, seksizam i homofobiju u izmenjenom kontekstu neoliberalnog kapitalizma.\nBudite sa nama u noći u gde ćemo zajedno slaviti pobede koje smo uspele da izborimo u ovoj teškoj godini. Podsetićemo se sjajnih feminističkih akcija, kolektiva i pojedinki iz prethodne godine, koje su nam pokazale kako zajedno i samo solidarno možemo započeti promenu i biti deo pravednijeg i boljeg sveta. Pripremile smo vam i muzički intermeco – ženski romski sastav Pretty Loud, kao i nastup Lady K sa specijalnom gošćom. Ove godine nismo u mogućnosti, kao i svake, da vas uživo poslužimo šampanjcem i kolačima, pa ćemo vas zamoliti da ovog 8. marta od 20h, dok gledate program Bring the Noize na našoj Fejsbuk stranici, sami izaberete piće po izboru i nazdravite sa nama za nove ženske pobede i glasove koji donose buku.\nOsmi mart je najbolje provesti u društvu, pa vas pozivamo da podelite poziv za događaj sa onima koje biste inače pozvali.\nŽivele i živeli i – Bring the Noize!\nDizajn: Ksenija Pantelić\nGlobal Fund for Women, U.S. Embassy Belgrade, Embassy of the Netherlands in Serbia and in Montenegro, Oak Foundation i Rekonstrukcija Ženski fond .


► Dačić: Crnogorski ministar spoljnih poslova nastavlja da vređa i napada\nMinistar spoljnih poslova Srbije, Ivica Dačić, izjavio je danas da njegov crnogorski kolega, Srđan Darmanović, "nastavlja da vređa i napada Srbiju" i pitao "čime se to Beograd umešao u unutrašnja pitanja Crne Gore".\n"Milion puta smo rekli da nas ne interesuje mešanje u unutrašnje stvari Crne Gore, zanimaju nas samo položaj i prava srpskog naroda, što je apsolutno legitimno i u skladu sa svim međunarodnim konvencijama", napisao je Dačić.\nU izjavi na sajtu Ministarstva spoljnih poslova, Dačić kaže da se predsednik Srbije Aleksandar Vučić ne meša u unutrašnja pitanja Crne Gore, već da "stalno ukazuje da problemi treba da budu rešavani dijalogom crnogorskih vlasti sa srpskim narodom u Crnoj Gori i Srpskom pravoslavnom crkvom".\n"Kaže Darmanović da Vučić želi da sruši vlast u Crnoj Gori i da Crna Gora postane srpska država! Ja nikad nisam čuo Vučića da Crnu Goru naziva srpskom državom, ali sam čitao crnogorskog kralja Nikolu koji u oktobru 1913. godine kaže da su hrabre vojske dve srpske kraljevine - Crne Gore i Srbije, oslobodile srpstvo na jugoistoku Balkana i da se pristupilo razgraničenju među dvema srpskim kraljevinama. Pa kakav je onda kralj Nikola srpski nacionalista, što se njega ne odreknete?", pitao je Dačić.\nOn je kazao da Darmanović optužuje Srbiju dok Crna Gora "vodi postupak za otimanje imovine i svetinja Srpske pravoslavne crkve" i u vreme kada "nijednog Srbina nema u organima vlasti, iako ih ima gotovo 29 odsto u stanovništvu Crne Gore".\n"I na kraju, pošto Darmanović ponovo preti (Srbiji) NATO snagama, da mu još jednom poručim da je malo NATO, zaboravio je da pozove i Oslobodilačku vojsku Kosova i mudžahedine, tradicionalne istorijske saveznike crnogorskog naroda. Šta li bi rekao kralj Nikola?", napisao je šef diplomatije Srbije.


Dečiji hor "Kolibri" otvara Supernatural festival – Nadlanu.com\nDečiji hor "Kolibri" otvara Supernatural festival\nObjavljeno 8. apr 2014. / 14:29:18\nZvuk pesama koje su obeležile detinjstvo generacija dece zaoriće se Supernatural parkom na Adi Huji u nedelju 27. aprila na otvaranju festivala sa početkom u 12:00. Ovo je premijerno predstavljanje hora "Kolibri" na Supernatural festivalu, a ulaz će od 12 do 14h za sve posetioce biti slobodan.\nHor "Kolibri" je prošle godine obeležio 50 godina postojanja novim CD-om hora "Kolibri planeta", u izdanju PGP-RTS-a. Disk povezuje tradicionalne dečije teme posvećene odrastanju, učenju, roditeljima, prirodi i ljubavi, sa modernim temama koje su posvećene ekologiji i reciklaži, savremenim bajkama o zmajevima, ratu i miru. Na ovom ambicioznom projektu radili su mnogi poznati muzičari koji su se kompozicijama, tekstovima i kvalitetom naslonili na tradiciju hora Kolibri, ali i uneli moderne elemente koji su prepoznatljivi deci 21. veka.\nUmetnički dometi i estetsko zadovoljstvo doneli su ovom horu niz nagrada od kojih se ističu Povelja Radio Beograda za doprinos razvoju dečije i omladinske muzike, Zlatni Beočug KPZ-a Beograda za ostvarenje u oblasti nauke i umetnosti, Povelja, "Udruženja kompozitora" za doprinos razvoju muzičkog stvaralaštva, Zahvalnicu UNICEF-a.\nNeke od najpoznatijih pesama "Kolibrija" su - "Zakleo sa bumbar", 'Pozdravite moga tatu", "Vuče, vuče bubo lenja", "Drugarstvo", "Lako je prutu", "Slon lepotan". Sa horom su pevali i snimali ploče Dragan Laković, Minja Subota, Sedmorica mladih..\nEvropska asocijacija za informisanje o lokalnom razvoju i zaštitu životne sredine za Evropsku Uniju (AIDEL) izabrala je projekat “Supernatural park - od deponije do parka” kao jedan od 25 najuspešnijih projekata u Evropi, zajedno sa inicijativama iz Francuske, Španije, Italije, Velike Britanije i ostalih zemalja Evrope.


T WHEX - robot kojeg prave Srbija i NATO | BN\nT WHEX - robot kojeg prave Srbija i NATO\nImamo sjajna iskustva sa naučnicima iz Srbije. Nauka i istraživački rad u Srbiji imaju visoku reputaciju, a vaši naučnici i stručnjaci daju značajan doprinos - kaže Dr Deniz Beten, šefica NATO programa "Nauka za mir i bezbednost".\nSrbija 01.07.2016 | 15:20\nSaradnja Srbije i NATO odvija se u mnogim sektorima, rezultati su često impresivni (i ne tako vidljivi u medijima), a neki od najimpresivnijih postižu se u saradnji u okviru Alijansinog programa Nauka za mir i bezbednost (SPS). Imali smo čast da o saradnji Srbije i Alijanse pričamo sa Dr Deniz Beten, šeficom NATO programa Nauka za mir i bezbednost, koja je ovih dana boravila u poseti Srbiji.\nDr Beten, Srbija je u programu SPS već desetak godina. Koja su najveća dostignuća ove saradnje?\nSrbija je zaista aktivan partner u programu SPS u poslednjoj deceniji, od čega korist imaju akademska zajednica, lokalno stanovništvo i vladini organi. U ovom trenutku, najviše se sarađuje u oblastima kao što su razvoj naprednih tehnologija u oblasti sigurnosti, uloga žena u sektorima mira i sigurnosti, kao i odbrana od hemijskih, bioloških i nuklearnih agenasa (CBRN agenti). Na primer, višegodišnji projekat poboljšanja tehnologije gorivnih ćelija, s krajnjim ciljem proizvodnje izdržljivijih i robusnijih prenosivih izvora napajanja za vojne i druge potrebe je pokrenuta pre dve godine. Još jedan projekat u okviru SPS, u koji su uključeni naučnici iz Srbije, Crne Gore, Grčke, Slovenije i Ujedinjenog Kraljevstva, bavi se razvojem jednostavnogatmosferskog mlaza plazme, koji bi efikasno dekontaminirao površine i uništavao ili uklanjao agense hemijskog ili biološkog ratovanja. U prošlosti, Srbija je takođe učestvovala u brojnim aktivnostima SPS na polju ekološke bezbednosti, od kojih su mnoge ojačale regionalnu saradnju. U ovo spadaju razvoj i poboljšanje Usklađenih seizmičkih mapa opasnosti na Zapadnom Balkanu, u šta je uključeno sedam država regiona. Još jedan projekat se bavio procenom opasnosti od hemijskog zagađenja basena reke Save i razvijanjem oruđa za isplativ menadžment vodom koji bi koristio Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i Srbiji. Tako da, kako što vidite, naša saradnja je veoma značajna.\nSa naučnicima iz Srbije sarađujete već dugo. Kako su se oni pokazali, u poređenju sa naučnicima iz zapadnih zemalja?\nImamo sjajna iskustva sa naučnicima iz Srbije. Nauka i istraživački rad u Srbiji imaju visoku reputaciju, a vaši naučnici i stručnjaci koji su bili deo aktivnosti u okviru SPS programa daju ključan doprinos u nekoliko projekata. Ova saradnja je bila uzajamno korisna, za naučnike sa obe strane. Videli smo i da naučnici iz Srbije sjajno sarađuju sa svojim kolegama iz NATO i drugih partnerskih zemalja, i verujem da je stvaranje ovih profesionalnih, međunarodnih mreža veoma važan aspekt saradnje u okviru SPS, pogotovo za mlade naučnike koji su na početku svojih karijera.\nJedan od projekata na kojem sarađujete sa Srbijom je robot sa “togama” (“whegs” na engleskom, prim. aut.) Možete li nam reći nešto više o ovom projektu – ko radi na njemu, kad će biti gotov i šta će ovaj robot sve moći da radi?\n“Toge” su kombinacija točkova i nogu (engl. whegs=wheels+legs). Ideja je da se kombinuju najbolji aspekti i jednog i drugog, i da se omogući da robot bude stabilan (kao na točkovima), dok je istovremeno sposoban da prelazi teške i neravne terene, kao pomoću nogu. Ono što je novitet u ovom projektu je činjenica da se čvrstoća “togu” može dinamički modifikovati (kako bi se prilagodila terenu, na primer), u svrhu poboljšanja pokretljivosti robota. Na kraju, robot “T-Whex” će moći da bude iskorišćen u svrhe kao što su dekontaminacija, razminiravanje i detekcija opasnih agenasa, kao što su hemijske, biološke, radioaktivne ili nuklearne (CBRN) supstance. Ministarstvo energije Srbije podržava ovaj projekat i već je izrazilo interesovanje za upotrebu ovog proizvoda u svojstvu krajnjeg korisnika. Učesnici projekta su nemački tim sa Tehnološkog Univerziteta Ilmenau, na čelu sa profesorom Hartmutom Viteom i ekipa sa Univerziteta u Nišu, na čelu sa profesorom Goranom Đorđevićem. Oni su svoje trogodišnje istraživanje počeli 2014. godine, i sada očekujemo da konkretne proizvode preuzmu krajnji korisnici ovog projekta.\nSledeća radionica SPS koja će se održati u Srbiji će se baviti razvijanjem otpornosti i ublažavanjem regionalne ranjivosti na potencijalne katastrofalne situacije. Šta će tačno biti tema ove radionice?\nDogađaj koji navodite je radionica koju sponzoriše SPS, nazvana “Implikacije klimatskih promena i katastrofa na vojne aktivnosti: Izgradnja otpornosti i ublažavanje ranjivosti u regionu Balkana”. Ovaj događaj se bavi veoma važnom temom, zaista. Baviće se implikacijama prirodnih katastrofa izazvanih klimatskim promenama na vojne aktivnosti u regionu Balkana i, na osnovu toga, identifikacijom politike i tehničkog pristupa izgradnji otpornosti i ublažavanjem regionalne ranjivosti na potencijalne katastrofične događaje. Ova radionica će se održati u toku sledeće nedelje, i srećna sam što mogu da kažem da je reč o zajedničkoj inicijativi Srbije i Bugarske, koja je nastala na Danu informisanja SPS u Sofiji, prošle godine, na kojem je Srbiju predstavljalo Ministarstvo nauke i obrazovanja.\nMnogi projekti SPS za rezultat imaju konkretne proizvode ili prototipove. Ko na kraju koristi rezultate projekata u okviru SPS?\nGeneralno, NATO ne polaže prava na intelektualno vlasništvo nastalo u okviru SPS projekata, ali mi tražimo od institucija koje su učesnici programa da potpišu sporazum o intelektualnom vlasništvu jedni s drugima. Rezultati SPS projekata često se predstavljaju na međunarodnim konferencijama ili u akademskim izdanjima, kako bi svi zainteresovani za temu mogli da im pristupe. Takođe, nastojimo da uključimo krajnje korisnike u naše projekte, koji usmeravaju istraživanje, pružaju podatke i povratne informacije, testiraju prototipe ili dalje razvijaju rezultate SPS projekata. Krajnji korisnici mogu biti (ali ne samo oni) državna ministarstva, državne organizacije ili regionalne vlasti u okviru države-učesnice ili privatne, komercijalne i/ili industrijske kompanije.\nKo se može prijaviti za saradnju sa SPS, i kako se ovo radi?\nSPS je jedan od najvažnijih programa partnerstva NATO, zasnovan na praktičnoj saradnji po pitanjima civilne odbrane, tehnologije i inovacije. Program omogućava sredstva koja obezbeđuju Saveznicima i partnerskim institucijama da učestvuju u saradnji na aktivnostima vezanim za bezbednost, kroz višegodišnje istraživačke projekte, radionice i programe obuke. Zainteresovane strane mogu podneti prijavu za finansiranje aktivnosti koja spada u neke od ovih formata, i koju moraju voditi direktori projekata iz najmanje jedne od zemalja NATO ili zemalja partnera NATO. Svi prijavljeni moraju imati veze sa vladinim, akademskim ili drugim neprofitnim institucijama. Naravno, aplikacije se moraju direktno baviti jednim od ključnih prioriteta SPS, imati jasnu vezu sa sigurnošću i doprinositi strateškim ciljevima Alijanse.\ncuj srbija saradjuje sa natom!!! Zna li ovo Nemanja alias Emir Kusturica???\nA sta kaze strucnjak Dzevdo Galijasevic ili Dodo nije nista narucio


EU budžet: Brisel nije zatvorio vrata Srbiji\nCentar savremene politike (European Western Balkans) 05.05.2018.\n„Brisel je zatvorio vrata Srbiji“, „Evropska unija nas pravi budalama“, „2025. je šarena laža“, samo su neki od naslova koji su se pojavili na naslovnim stranama novina u Srbiji, ali i u regionu, nakon što je Evropska komisija objavila predlog budžeta Evropske unije za period od 2021-2027. godine.\nIako u višegodišnjem finansijskom okviru EU (Multiannual financial framework – MFF) nisu eksplicitno navedena sredstva koja bi se utrošila na pristupanje nove članice, to ne znači da ukoliko do toga dođe u ovom periodu ne bi bilo moguće takva sredstva izvojiti, te su negativne reakcije u regionu sasvim neopravdane, saglasni su sagovornici portala European Western Balkans.\nNegativne rekacije iz regiona na novi budzetski okvir su razumljive zbog preovlađujućeg umora od proširenja koji je u Uniji vladao do 2017. godine. Ipak, viši analitičar javnih politika Fondacije za otvoreno društvo Srđan Cvijić, smatra da se u ovom slučaju radi o nesporazumu.\n„Procenat davanja za Srbiju i Crnu Goru, ako uspeju da završe pregovore do 2023 – 2024. godine i ako dodje do ratifikacije Ugovora o pristupanju do 2025. u zemljama članicama, mali je u odnosu na ukupan budžet, te lako moze da dođe do preraspodele fondova iz samih pretpristupnih fondova, ali po potrebi i iz drugih budžetskih linija“, kaže Cvijić za European Western Balkans.\nMeđutim, ono što je za Srbiju bitno, kao i za druge države kandidate, jeste to da je Komisija u predlogu budžeta predvidela povećanje sredstava namenjenih za finansiranje pretpristupnih reformi. Ova sredstva su neophodna kako bi se države bolje pripremile i brže ispunile neophodne kriterijume za članstvo u EU.\n„U Strategiji proširenja 2025 koju je Evropska komisija objavila u februaru ove godine, navodi se da je prilikom izrade novog budžeta EU potrebno uzeti u obzir „potrebe priprema za pristupanje” kandidata, što je predlogom za povećanje IPA sredstava upravo omogućeno“, kaže za portal Srđan Majstorović, predsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike.\nOn, takođe, dodaje da je u Strategiji navedeno da će, u slučaju da neki od kandidata budu spremni za prijem u članstvo u narednom periodu, biti sprovedeno „neophodno prilagođavanje” budžeta.\n„Troškovi članstva Srbije u EU ne bi trebalo da budu veliki, obzirom na ukupnu sumu budžeta EU. To je Komisija i sama konstatovala još 2011. prilikom procene kandidature Srbije za članstvo u EU“, ističe Majstorović za EWB.\nImajući u vidu nedavno objavljeni izveštaj Evropske komisije o napretku i činjenicu da Srbija prethodnih godinu i po dana nije ostvarila napredak ni u jednom poglavlju, za Srbiju je neophodno da učini dodatne napore kako bi popravila stanje u oblasti vladavine prava, reforme javne uprave ali i slobode medija.\nMajstorović objašnjava da Srbija treba da nastavi da ispunjava sve neophodne kriterijume za pristupanje Uniji kako bi što pre „prinudila” EU da redefiniše svoj budžet i obezbedi neophodna sredstva za njeno članstvo. Sa ovim je saglasan i Cvijić koji ističe da je neophodno da Srbija ali i druge države u regionu iskoriste pozitivan momenat koji je nastao od objavljivanja Strategije EU za Zapadni Balkan.\nMeđutim, ono što brine jeste to što se od strane određenih zvaničnika u regionu moglo se čuti kako je nedostatak konkretno navedenih sredstava za nove članice u budžetskom okviru znak da EU ne želi region.\n„To naprosto nije istina. Bojim se da su slični komentari određenih političara u regionu motivisani, sa jedne strane evroskepticizmom, a sa druge željom da teret odgovornosti za spor napredak u pristupnim pregovorima sa sebe prebace na Brisel“, kaže Cvijić.\nOn dodaje da od objavljivanja Strategije za Zapadni Balkan mnogi od političara u Srbiji i Crnoj Gori nisu bili preterano oduševljeni pominjanjem 2025. godine kao mogućeg datuma za članstvo u EU, kao i da će, ako se sadašnje nazadovanje u oblasti demokratije, vladavine prava i slobode medija nastavi, gotovo sigurno propustiti priliku da ostvare „decenijski san većine građana – da žive u Ujedinjenoj Evropi“.\n„U ovom slučaju, bez obzira što će najverovatnije sami biti krivi za odlaganje članstva u EU, pokušaće da krivicu prebace na Brisel. Mislim da se u određenim komentarima na budžetski okvir koje čujemo ovih dana kriju klice ove manipulativne strategije. Slično se pogrešno tumačio i govor predsednika Francuske Emanuela Makrona u Strazburu“, kaže Cvijić za EWB.\nKada se predlog budžeta EU posmatra u celosti primetno je povećanje ukupnih davanja. Osim povećanja sredstava za pretpristupnu pomoć, značajna sredstva biće izdvojena za odbranu, oblasti istraživanja, omladinsku politiku, problem migracija i kontrolu granica.\n“Najbitnija je činjenica da je Evropska komisija, bez obzira na budući izlazak Ujedninjenog Kraljevstva iz Unije uspela, ne samo da predloži povećanje celokupnih davanja sa 1114 milijardi na 1279 milijardi, nego i da predloži povećanje pretpristupnih davanja sa 12 milijardi u periodu od 2014-2020 na 14,5 milijardi u predstojećem periodu. Kada je reč o budžetskom okviru koji se odnosi na spoljnu politiku, definišu se geografski prioriteti: Afrika, Susedstvo i Zapadni Balkan kao kategorija odvojena od Turske. Takođe, bez obzira što se ukupan broj budžetskih linija u MFF smanjuje, pretpristupni fondovi zadržavaju privilegovan položaj i ostaju odvojena budžetska kategorija“, objašnjava Cvijić.\nMeđutim, Majstorović ukazuje da se ne sme se gubiti iz vida da će naredne godine, u jeku rasprave o budžetu, biti održani izbori za novi saziv Evropskog parlamenta, te da će ta situacija biti podložna mnogim maniplulacijama.\n„Proširenje EU će svakako biti jedna od tema koju će populisti i nacionalisti širom Evrope koristiti da zaplaše građane i dobiju njihove glasove. Za puno razumevanje jezika koji se koristi u objašnjavanju strukture predloženog budžeta, važno je imati u vidu ovaj kontekst. Zato je neophodno unaprediti komunikaciju sa građanima kada se radi o ovako značajnim temama, pravovremeno ih i objektivno informisati, i omogućiti im da izgrade kritičku svest koja će ih učiniti otpornijim na eventualne pokušaje manipulacije“, zaključuje Majstorović.\nTokom pregovora o članstvu u EU, jedno od poglavlja koje se poslednje otvara i zatvara je poglavlje 33 – Finansijske i budžetske odredbe. U okviru tog poglavlja definiše se stavka u budžetu Evropske unije za novu državu članicu, a EU prema tome menja budžet, odnosno višegodišnji finansijski okvir (MFF).\nTako je za Hrvatsku dogovorena stavka u budžetu EU i modifikacija MFF-a, a sve u sklopu poglavlja 33. Ista procedura bi bila i u slučaju Srbije i Crne Gore, objašnjava za EWBIvana Maletić, hrvatska poslanica u Evropskom parlamentu.\n“Na primer, u slučaju da se pregovori Srbije i Crne Gore završe 2025. godine, ulazak bi bio 2027. godine, jer po pravilu ratifikacija pristupnog ugovora u svakoj od država članica traje dve godine. Tada bi se MFF modifikovao za deo u 2027. godini – ako je ulazak tokom te godine, kao što je naš bio u zadnjoj godini MFF, ili bi sve odmah bilo izdogovarano za novu perspektivu od 2028. godine, ako bi ulazak bio 1.1.2028. godine”, kaže Maletić za EWB i dodaje da se u svakom slučaju, ulaskom novih članica MFF prilagođava, što se sve dogovara u sklopu poglavlja 33.


NovaEnergija.net » Konkurs ministarstva za programe razvoja informacionog društva! Konkurs ministarstva za programe razvoja informacionog društva! – NovaEnergija.net\nMinistarstvo trgovine poziva one koji žele sredstva za programe razvoja informacionog društva.\nMinistarstvo trgovine uputilo je javni poziv zainteresovanim udruženjima, zadužbinama i fondacijama, koji imaju status nevladinih organizacija, da do 5. maja podnesu predloge programa za sufinansiranje iz sredstava opredeljenih iz budžeta Srbije za 2017.\nKako je objavljeno na sajtu tog resora, program treba da doprinese postizanju opštih ciljeva u oblasti razvoja informacionog društva na teritoriji Srbije, a predmet konkursa je dodela sredstava za programe u oblasti razvoja informacionog društva, odnosno u oblasti prekvalifikacije i dokvalifikacije žena u IT.\nMaksimalni iznos koji može biti odobren po predlogu programa je tri miliona dinara.\nJavnim konkursom je predviđeno da se predlog programa dostavlja na propisanim obrascima, na srpskom jeziku, napisan obavezno na personalnom računaru, jer predlozi projekta pisani rukom ili pisaćom mašinom, kao i oni van propisanog obrasca, neće se uzeti u razmatranje.\nPredlog programa i dokumentacija podnose se pisarnici Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, Sektoru za informaciono društvo, Beograd, Nemanjina 22-26, u zatvorenoj koverti, isključivo poštom preporučeno, ili kurirskim putem, odnosno ličnom dostavom.\nKonkurs ministarstva za programe razvoja informacionog društva! was last modified: April 4th, 2017 by Jelena Jovičić\nkonkursMinistarstvo trgovinerazvoj informacionog društvasredstvatop\n6 promena koje će doneti dronovi različitim industrijama!\nAplikacija koja omogućava muškarcima da prate svoje...\nApple sprema nove iMac desktop računare\nNekoliko trikova za duže trajanje baterije telefona\nKoja su najčešća “kako da…” pitanja na...


NDMBGD: Ni SzS ni SNS da se ne igraju zdravljem građana predlažući spalionicu u Vinči | Autonomija\nNDMBGD: Ni SzS ni SNS da se ne igraju zdravljem građana predlažući spalionicu u Vinči\n"Alternativa spalionici ne može biti druga spalionica, već zaokruženi sistem reciklaže i tretmana otpada"\nInicijativa Ne davimo Beograd pozvala je danas i opozicioni Savez za Srbiju i aktuelnu vlast da se “ne igraju” zdravljem građana predlažući izgradnju spalionice u Vinči.\n“Nakon izjava predstavnika SzS da je prethodna vlast predlagala izgradnju spalionice na deponiji u Vinči koja bi koštala manje od one koju u planu ima naprednjačka vlast, poručujemo da se sa zdravljem građana ne može igrati i trgovati da bi se ostvario profit. U svakoj računici ono mora biti na prvom mestu. Zato alternativa spalionici ne može biti druga spalionica, već zaokruženi sistem reciklaže i tretmana otpada koji doprinosi smanjenju zagađenja i otvaranju radnih mesta”, naveo je Ne davimo Beograd u saopštenju za javnost.\nPrema njihovim rečima, bilo da je projekat prethodne vlasti, bilo “naprednjačke”, kao posledica spaljivanja otpada nastaje ogromna količina pepela koji se širi u vazduhu.\n“Čini se kao da je i prethodna i ova vlast spremna da zarad profita, prihvati ove rizike”, ocenio je NDMBGD.\nNaveli su da su dobili i odgovor od Evropske investicione banke, kao i potvrdu od Delegacije EU u Srbiji da je izgradnja spalionice u suprotnosti sa EU direktivom o upravljanju otpadom, posebno u delu koji se tiče recikliranja i cirkularne ekonomije.\nProtest NDBGD protiv zagađenja vazduha 31. oktobra\nInicijativa Ne davimo Beograd organizovaće u četvrtak, 31. oktobra, u 18 časova protest protiv zagađenja vazduha zahtevajući konkretne mere za rešavanje ovog ozbiljnog problema, saopšteno je iz te inicijative.\nProtestna šetnja kretaće se od Skupštine Grada Beograda do Vlade Srbije, gde će, dodaje se u saopštenju, Ne davimo Beograd vlastima predati set konkretnih mera koje je u vidu peticije potpisao veliki broj građana.


„Novi Sad 2021“ i „Pečuj 2010“ pripremaju šest projekata - Novi Sad - Evropska prestonica kulture\nObjavljeno 27/02/2017 u kategoriji: Vesti\nPredstavnici grada Pečuja koji su učestvovali u projektu Pečuj 2010 – Evropska prestonica kulture, održali su radni sastanak sa članovima tima Fondacije Novi Sad 2021, koja je zadužena za realizaciju projekta Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture.\nPoseban značaj ovog sastanka ogleda se u tome što su dva grada, Pečuj i Novi Sad, ne samo gradovi-pobratimi, nego i nekadašnja, odnosno, buduća Evropska prestonica kulture. Otuda se najviše razgovaralo o budućim projektima kulturne saradnje, a da je sastanak bio vrlo plodonosan govori činjenica da su se učesnici dogovorili da se, u ovom trenutku, „zaustave“ na šest projekata saradnje, ne zato što nije bilo više ideja, nego da bi se kreativna energija uspešno koncentrisala na njihovu realizaciju.\nSastanku sa članovima tima Novi Sad 2021, održanom u Novom Sadu, u ime projekta Pečuj 2010 prisustvovali su Gabor Mocar, zaposlen u Žolnaji četvrti i predsednik Evropske horske asocijacije, i Karolji Meheš, pisac, novinar i član Asocijacije pečujskog rezidencijalnog književnog programa. Osim njih, sastanku su prisustvovali i predstavnici Mađarskog kulturnog instituta Kolegijum Hungarikum – Janoš Deže, direktor, i Damir Resimović, sekretar za kulturu.\nInače, ovo je bio prvi veliki radni sastanak članova tima Novi Sad 2021 sa jednim EPK projektom od početka godine, a usmeren ka konkretizaciji saradnje. Narednih meseci planirano je da sastanke sa predstavnicima EPK projekata organizujemo jednom mesečno. Prvi naredan sastanak održaće se već sredinom marta u Rijeci, gde će se razgovarati o saradnji Rijeke, Temišvara, Plovdiva, Elefsine, Matere i Novog Sada na velikom projektu, usmerenom ka obrazvanju mladih kulturnih producenata i podizanju kapaciteta za realizaciju projekata.


Smart School Upravljanje projektima za učesnike na projektu - Smart School\nUpravljanje projektima za učesnike na projektu\nCena18720,00 + PDV\nNamenjen je svim učesnicima na projektu kao pomoć sponzorima projekata, rukovodiocima projekata, investitorima i svim rukovodećim strukturama organizacije prilikom pokretanja novih projekata. Obuhvata sledeće strukture učesnika:\nČlanovi projektnih timova\nRukovodioci u organizaciji I\nSvi oni koji žele da prošire ili osveže svoje znanje\nPoželjno je dobro razumevanje organizacionih procesa i procedura, kao i poslovno iskustvo.\nKorist i prednosti\nVeoma je bitno dobro razumevanje svih učesnika na projektu o njihovim ulogama, odgovornostima, očekivanjima, procesima i procedurama. Unapređenje komunikacije i saradnje sa kolegama, klijentima, spoljnim saradnicima i rukovodstvom projekta je moguće ukoliko je sve precizno definisano. Poznavanjem načina rada na projektu povećava se i efikasnost projektnog tima a time i šanse za uspešan ishod projekta.\nSvrha treninga je da obezbedi dobro razumevanje svih učesnika na projektu projektnih elemenata, procedura, procesa, itd.\nOgraničenja i međuzavisnosti\nPlaniranje, realizacija, praćenje i kontrola\nIntegracija projektnih komponenti\nKvalitet i rizici\nDobra komunikacija na projektu\nFaktori uspeha projekta\nakreditacija, klijenti, organizacija, pmi, projekat, rukovodioci, tim, veštine, znanje


Prikazan "Božiji čovek" prvi put za medije\nPrikazan „Božiji čovek“ prvi put za medije\nBEOGRAD – Grčko-američki film „Božiji čovek“ srpske rediteljke Jelene Popović, posvećen Svetom Nektariju Eginskom, danas je imao specijalnu novinarsku projekciju u Kombank Dvorani, nakon čega je usledio susret sa autorkom novog ostvarenja.\nSvečanu premijeru film će imati 14. oktobra u Velikoj sali Kombank Dvorane od 20 časova.\nBiografska drama duhovne tematike, zabeležila je neverovatne uspehe u Grčkoj, gde već pet nedelja drži prvo mesto u bioskopima ove zemlje, sa više od 300.000 gledalaca.\nGlavne uloge u veoma emotivnom i snažnom filmu nose grčki glumac Aris Servetalis i ruski dramski umetnik Aleksandar Saša Petrov, domaćoj publici poznat iz filma „Led“, gde je igrao i Miloš Biković.\nSveštenik običnog naroda uz svoju poniznost uznemirio je i iritirao određeni krug sveštenstva, a njegova predanost dodatno aktivirala njihove sumnje i klevete.\nRediteljka koja se potpisuje kao Yelena Popović, rođena je i odrasla u Beogradu, a onda se pre 20 godina odselila u Ameriku, gde je radila kao glumica, pisac – scenarista, reditelj, i kasnije ju je put naveo u Grčku.\n„Moram otkriti da je za ovu ulogu prvo bio predviđen Rade Šerbedžija, koji je želeo da tumači ovako kompleksnu ličnost. Ipak, kako ja živim i radim u Grčkoj, a Rade dosta putuje i ne može dugo da boravi sve vreme tamo, onda mi je preporučio da angažujem nekog grčkog glumca, koji mi je tu na raspolaganju“, rekla je Popović za Tanjug i dodaje da je tako došla do Arisa.\nKako je rekla, posebno je kod njega zanimljivo što je mogao da uđe u lik Nektarija samo ako je veoma umoran i ako se fizički iscrpljuje.\n„Tada je izgledao savršeno za interpretaciju duhovnog čoveka, i kada je to shvatio, namerno se umarao, tako što je svake večeri igrao predstave u pozorištu, a onda ujutru dolazio da snima naš film“, navela je režiserka.\nYelena Popović je naglasila da je želela da se publika vezuje za glavnog glumca, odnosno svetog oca Nektarija Eginskog, da bi proživljavala te jake emocije sa njim sve vreme.\nKako kaže, ovaj film nije snimala samo za ljude koji su posvećeni veri, već je realizovala za širu publiku, jer ostvarenje pripoveda snagu vere na globalnom nivou.\n„Bila je sumnja od producenata u Grčkoj za ovaj film, da li će dobro proći u bioskopima, jer su bili ubeđeni da će ga gledati samo stariji ljudi sa decom, unucima. A onda je film za kratko vreme dostigao cifru od 300.000 gledalaca, što ne umem da objasnim, nisam očekivala toliki uspeh i rezultat“, rekla je ona.\nOstvarenje je rađeno na engleskom jeziku zbog glumaca i jer je u pitanju jedna univerzalna priča, bez obzira na versku pripadnost, a opet i producenti su tražili zbog tržišta.\nFilm će imati distribuciju širom sveta – Francuska, Italija, Brazil, Južna Amerika, Južna Koreja, uskoro Egipat, Kairo, SAD, Kanada.


Džaferović: Suština problema sadržana u odbijanju dostavljanja ANP-a @ StartBiH.ba\nOcijenio je da je suština problema sadržana u unilateralnom nastojanje političkih predstavnika iz Republike Srpske na čelu s članom Predsjedništva BiH i liderom Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Miloradom Dodikom da se obustavi NATO put BiH.\n- Niko nema pravo samostalnom akcijom obustavljati ove procese, to je moguće uraditi samo usvajanjem novih zakonskih rješenja. Svi smo dužni poštovati zakone ove zemlje i ona rješenja koja nam se sviđaju, ali i ona koja nam se ne sviđaju - poručio je Džaferović.\n- Nema parcijalnog poštovanja zakona koji važe u BiH - kazao je Džaferović, izražavajući nadu da pitanje formiranje vlasti na državnom nivou neće trajati dugo, a posebno ne do narednih parlamentarnih izbora 2022. godine te da će se doći do rješenja za izlazak iz ove situacije.\nPojasnio da kod imenovanja novog predsjedavajućeg Vijeće ministara BiH postoji procedura provjere kandidata, a nakon toga slijedi imenovanje i zato su potrebne dvije sjednice Predsjedništva BiH da bi se ime dostavilo Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH na potvrđivanje.\n- Imamo dogovorenu parlamentarnu većinu na nivou BiH i tim pitanjem ne bi trebalo dodatno usložnjavati odnose unutar BiH, za sada ne postoje druge opcije - podvukao je Džaferović.\nSavić: RS će odbaciti i neće provoditi odluku Ustvanog suda BiH


Jedanaesti Međunarodni filmski i muzički festival Kustendorf od 16. do 21. januara - Ministarstvo kulture i informisanja\nJedanaesti Međunarodni filmski i muzički festival Kustendorf od 16. do 21. januara\nMinistar Vukosavljević na današnjoj konferenciji za novinare istakao je da je "Kustendorf" jedna od najznačajnijih i najvažnijih manifestacija kojom se Srbija diči, zbog čega ulaganja u festival čine važan segment kulturne politike.\nOn je primetio da lista gostiju "Kustendorfa" prethodnih 10 godina predstavlja enciklopediju najznačajnijih filmskih stvaralaca, a sam festival je "mesto susreta onih na vrhu i onih koji se ka tom vrhu penju".\nVukosavljević je Mećavnik i Kusturičinu misiju uporedio sa Andrićevim hajdukom Stojanom iz priče "Veletovci", primetivši da Kusturica nije poput hajduka Stojana sam u toj svojoj borbi proti "Turaka" - protiv trivijalnosti, jeftine zabave, nekvalitetnih sadržaja, već okuplja slične glasove, pretvarajući Mećavnik u jednu od "kula svetilja".\nTakmičarski program jedanaestog Međunarodnog filmskog i muzičkog festivala Kustendorf će se sastojati od dvadeset i jednog filma domaćih i inostranih autora. Za festivalske nagrade Zlatno, Srebrno i Bronzano jaje takmičiće se filmovi mladih režisera iz Holandije, Kine, Libana, Rusije, Srbije, Crne Gore, Poljske, Egipta, Izraela, Francuske, SAD, Hrvatske, Meksika, Jordana i sa Filipina. Međunarodni žiri čine predsednica žirija Rosa Atab, producentkinja, i profesori Vlastimir Sudar i Serž Regur. Nagradu „Vilko Filač” za najbolju fotografiju dodeliće Ištvan Borbaš.Na konkurs je pristiglo više od 600 filmova, a u selekciji su se našli filmovi koji se izdvajaju po stilu, tehničkom umeću i autentičnom pogledu na svet.\nU okviru „Savremenigh tendencija“ biće prikazani neki od najboljih filmova novije produkcije. Festival će otvoriti reditelj Ruben Ostlund, kanski pobednik, sa filmom „Skver“. Gost drugog festivalskog dana biće proslavljeni reditelj Paolo Sorentino sa kontroverznom serijom „Mladi papa“, dok će u okviru „Retrospektive velikana“ biti prikazani njegovi nagrađivani filmovi. U „Savremenim tendencijama“ naći će se i filmovi „Nikada nisi zaista bio ovde“ rediteljke Lin Remzi, koji će na radionici predstaviti producentkinja Rosa Atab, zatim, filipinski film „Rikša“, dobitnik „Zlatnog pehara“ u Šangaju, bugarski film „Pravci“, kineski film „Sunce koje može da pomera planine“, kao i francusko-belgijski film „Vernost”. Razgovore sa studentima vodiće reditelji ovih filmova: Paolo Viljaluna, Stefan Komandarev, Ćijan Von i Mikael Roskam.\nSvake večeri, nakon projekcija i radionica, koncerti muzičkih grupa upotpuniće nadaleko čuveni noćni život Kustendorfa. Na svečanom otvaranju festivala nastupiće Geri Lukas, američki gitarista sa bogatom muzičkom karijerom koja je obeležena saradnjom sa Leonardom Bernštajnom, DŽefom Baklijem, Nikom Kejvom, Lu Ridom i mnogim drugima. Japanski bend „Japalkan“ nastupiće nakon Gerijevog performansa. Takođe, gosti Kustendorfa među prvima će čuti numere sa novog albuma Emira Kusturice i „No smoking orkestra“ na koncertu drugog festivalskog dana. Muzički program obogatiće i nastupi „Vlatko Stefanovski trio“, francuskog benda „Barbo“ i legendarnog srpskog rok benda „Bajaga i instruktori“.


Počelo punjenje Turskog toka gasom | NS Reporter\nMOSKVA – Počelo je punjenje priropdnim gasom prvog kraka gasovoda Turski tok, saopštila je danas kompanija Južni tok transport, podružnica ruskog giganta Gasproma. U saopštenju se ističe da je to završni korak ka puštanju gasovoda u rad i da je inicirano nakon što su oba kraka Turskog toka dobila sertifikat.\n“Punjenje gasovodnog sistema gasom je značajan korak ka faktičkom početku isporuka tog energenta Turskoj i jugoističnoj Evropi preko novog sistema morskih gasovoda. Komercijalna eksploatacija gasovoda trebalo bi prema planu da pocne do kraja 2019. godine”, navodi se u saopštenju.\n“Građevinski radovi na prijemnom terminalu u Turskoj trenutno su u poslednjoj fazi. Turski operater za prenosa gasa BOTAS paralelno radi na izgradnji prvog kopnenog cevovoda kojim će se Turski tok povezati s turskom gasovodnom mrežom”, dodaje se u saopštenju.


Vesti online / Vesti / Svet / "Nemoguće je da EU primi sve izbeglice"\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc savetovao je Hrišćansko-demokratsku uniju (CDU) u nemačkoj pokrajini Tiringen da ne ulazi u koaliciju sa desničarskom Alternativom za Nemačku (AfD) i podvukao da nije moguć neograničen prijem azilanata u Evropi, već da je neophodna zaštita spoljnih granica EU.\nKurc je sinoć govorio na godišnjem prijemu CDU Tiringen u Erfurt i podržao njenog lidera Majka Moringa, kojem ne bi savetovao da uđe u saradnju sa AfD.\nPred oko 3.300 članova CDU, Kurc je na konstataciju da se očekuje da će AfD na pokrajinskim izborima dobro proći i pitanje da li bi Moringu savetovao da uspostavi koaliciju sa tom strankom, pošto je on sam ušao u saradnju sa Slobodarskom partijom Austrije (FPO) u Beču, odgovorio: "Ne, ne bih mu to savetovao".\nRekao je da koalicija njegove Narodne partije (OVP) sa FPO nije imala alternativu posle izbora na jesen prošle godine, jer je Socijaldemokratska stranka (SPO) odbila da bude "mlađi partner".\nKurc je naglasio da je uveren da će Moring za Tiringen doneti ispravan izbor i podsetio da šef CDU u Tiringenu odbija saradnju sa AfD.\nRekao je da je zadovoljan što je nakon duge svađe u junu, na Samitu EU, konačno napravljen važan napredak kod teme azil.\n- Nije moguć neograničen prijem azilanata u Evropi, već zajednička zaštita spoljnih granica i pomoć u zemljama porekla - podvukao je Kurc, dodajući da će Unija raditi na jačanju Fronteksa, te da Italija i Grčka neće biti ostavljene same.


Juventus počinje odbranu trofeja u gradskom derbiju - Meridianbet Vesti\nItalija Author:\tCentrala Bg - 16/12/2015\nPre nešto manje od par meseci, Juventus i Torino su odigrali prvenstveni gradski derbi kojim je ”stara dama” započela seriju ppbeda kojom je započela povratak na mesto koje joj i pripada – u vrhu tabele Serije A.\nOni koju su tvrdili da je loš start sezone samo ”zagrevanje” za Juventus su tako dobili potvrdu ispravnosti svog razmišljanja. ”Bjankoneri” su u nedelju savladali Fiorentinu i šestom uzastopnom pobedom dospeli na četvrto mesto u Kalču, sa šest bodova manje od Intera.\nJuventus u sredu prvi put izlazi na teren u kupu Italije, budući da je prvih osam timova iz prošle sezone oslobođeno učešća sve do osmine finala.\nEkipa Masimilijana Alegrija ulazi u novi ciklus takmičenja sa namerom da odbrani trofej osvojen posle 20 godina čekanja. Juventus je krajem prošle sezone postao prvi italijanski klub sa deset trofeja pobednika nacionalnog kupa.\nTorino nije igrao za vikend pošto je njegova utakmica sa Sasuolom odložena zbog guste magle. Nedelju dana ranije, ”torosi” su remizirali sa Romom, što im je bio četvrti meč bez poraza u svim takmičenjima. Torino je učestvovao u dve prethodne runde kupa, savladavši istim rezultatom (4:1) najpre Peskaru, a zatim i Ćezenu.\n”Bikovi” takođe spadaju među timove koji su osvajali kup: poslednji trofej od ukupno pet trofeja, Torino je izborio u finalu 1993. godine, do koga je stigao trijumfom nad Juventusom u polufinalu.\nRivali su se tokom godina šesnaest puta sastali u Kopa Italija, a poslednji put upravo spomenute 1993. godine. Iako u poslednje vreme nemaju puno uspeha u okršajima sa gradskim rivalom, ”bikovi” su eliminisali Juventus u četiri poslednja susreta u kupu – 1980, 1982, 1988 i 1993.\nIako je ovo gradski derbi, u kojem važi pravilo da pravila nema, poznato koliko je Juventus negostoljubiv domaćin. Od prvog kola Serije A i poraza od Udinezea, ”belo-crni” su pred svoje navijače izlazili deset puta, a samo su Kjevo, Frosinjone i Menhengladbah ostali neporaženi.\nTorino je pre nešto manje od mesec dana ostvario drugu prvenstvenu pobedu u gostima, kada je trijumfovao u Bergamu rezultatom 1:0.\nMasimilijano Alegri bi mogao da kombinuje sa sastavom u kome bi ovoga puta trebalo da se nađu Danijele Rugani, Aleks Sandro, Simone Zaza i Alvaro Morata, pa i rezervni golman Neto.\nTorino će verovatno nastupiti u najjačem sastavu, u kome neće biti jedino mladog reprezentativca Marka Benasija.\nPobeda Torina u aprilu ove godine je jedina u sedamnaest prethodnih okršaja sa šampionom. Da li je došlo vreme za novu?\nTags:derbi, Juventus, Kopa Italija, Masimilijano Alegri, šampion, Serija A, Torino, trofej


Kamere koje otkrivaju da li koristite mobilni za volanom - BIGportal.ba\nKamere koje otkrivaju da li koristite mobilni za volanom\n1 Decembra, 2019 1 Decembra, 2019 097\nKamere za detekciju mobilnih telefona koriste vještačku inteligenciju za pregled fotografija.\nAustralijska savezna država Novi južni Vels uvela je kamere za otkrivanje korišćenja mobilnih telefona tokom vožnje, sa ciljem da se za trećinu smanji broj saobraćajnih nezgoda sa fatalnim ishodom. Kamere će raditi danonoćno po svim vremenskim uslovima, kako bi se otkrilo da li vozač u ruci ima mobilni, prenosi Gardijan.\n“To je sistem koji će promeniti kulturu”, izjavio je pomoćnih policijskog komesara Majkl Korboj za australijske medije.\nPozivanje ili primanje poziva tokom vožnje dozvoljeno je u Novom južnom Velsu samo ako se obavlja uz pomoć uređaja koji ne zahtevaju upotrebu ruku, dok su sve druge funkcije, poput video poziva, korišćenja društvenih mreža i fotografisanje zabranjene dok ste za volanom.\nNa putevima te australijske savezne države od početka 2019. stradalo je 329 osoba, 2018. godine taj broj je iznosio 354, a država želi da smanji broj smrtnih slučajeva za 30 odsto do 2021. godine.\nKamera za detekciju mobilnih telefona koristi veštačku inteligenciju za pregled fotografija i otkrivanje zabranjenog načina korišćenja uređaja.\nSlike za koje automatizovani sistem prepozna da je na njima vozač koji nedozvoljeno koristi mobilni telefon šalju se na verifikaciju ovlašćenim osobama. Prva tri meseca, vozači koji se uhvate u prekršaju dobijaće pismenu opomenu, a nakon tog perioda plaćaće kaznu od 344 australijska dolara, odnosno 457 australijskih dolara ukoliko su snimljeni u zoni škola.\nI Rusi preferiraju “automatike”\nRenault udvostručio prodaju električnih automobila\nStigla potvrda: Luka Jović se vratio u Ajntraht\nVakcina Biontek-Fajzera efikasna protiv novog soja virusa\nD V 12 Januara, 2021 13 Januara, 2021\nBesplatna marihuana za osuđenike – eksperiment u britanskim zatvorima\nAmerikanac se doselio u Beograd: Srbi gostoprimljivi, svi mi nude rakiju\nPAŽLjIVI TATA MILOŠ: Teodosić priredio iznenađenje za Jelisavetu i malenog Bogdana\nMančini u finišu donio bod Romi u derbiju sa Interom\nJAVNI PREVOZ USKORO U PUNOM KAPACITETU Od 21. januara promjene u redu vožnje\nSIN RODNIJA IZ MUĆKI IZNENADA PREMINUO: Slomljena majka otkrila sve o opasnoj bolesti koja joj je odnela sina


Kolašin: Uklonjen otpad iz rijeke Tare | Analitika - Informativni Portal\nNova akcija čišćenja vodotoka\nObjavljeno: 19. 10. 2019 - 13:45 Promjenite veličinu teksta: A A A\nGeneralni direktor Direktorata za vodoprivredu u Ministarstvu poljoprivrede i ruralnog razvoja Momčilo Blagojević je istakao da su akcije ćišćenja vodotoka značajan doprinos zaštiti, očuvanju i unapređenju životne sredine i podizanju svijesti svih društvenih subjekata i pojedinaca. Posebno je izrazio zadovoljstvo zbog toga što se ove aktivnosti sprovode zajednički sa opštinama i civilnim sektorom i građanima, što predstavlja posebnu poruku i potvrdu da je očuvanje životne sredine obaveza svih nas i da jedino zajedno možemo sačuvati prirodne resurse.\n„Green Home“ prema riječima direktorice ove NVO Nataše Kovačević, radi na identifikaciji hidromorfoloških pritisaka na Tari, za koje će se predložiti kratkoročne i dugoročne mjere lokalnim samoupravama, korisnicima i upravljačima, predstavljene u Akcionom planu za revitalizaciju vodotoka Tare. Riječ je o projektu koji je podržan od strane Ministarstva poljoprivrede kroz Program malih grantova, u okviru kojeg se kao jedna od aktivnosti sprovode i akcije čišćenja vodotoka. Sa implementacijom definisanih mjera, kako je kazala, trebalo bi da se započne u martu 2020. godine.


16. 12. 2021. u 16:20\nOvo je rekao profesor istorije na Filozofskom fakultetu i akademik LJubodrag Dimić na tribini pod nazivom "Slučaj profesora Kovića: Zašto se na Filozofskom fakultetu prave komisije za odstrel" koju su organizovali studneti beogradskog univerziteta.\n- Danas se to promenilo, još samo ne zaključavamo vrata iznutra - rekao je Dimić. On je upozorio da ovaj fakultet ima posebnu težinu jer se na njemu između ostalog predaje i etika.\n- Ovde je pitanje da li neko ko govori o Kosovskom zavetu, kao što govori Ković, može biti biran za redovnog profesora - rekao je Kojen. - Ković ispunjava sve uslove da bude biran u ovo zvanje, nema dostojnijeg kandidata, a neprihvatljiv je predlog da bude biran u niže zvanje, što se preko dekana Danijela Sinanija predlaže kao rešenje. On je ocenio da je progon Miloša Kovića rezultat lične netrpeljivosti grupe profesora prema Koviću, ali time se ne može opravdati kukavičluk koji vlada na fakultetu i celom beogradskom univerzitetu.\nOvaj slučaj, Kojen je uporedio sa slučajem sarajevskog profesora Esada Ćimića koji pre nekoliko decenija, kada je stvarana muslimanska nacija, nije hteo da se izjasni kao musliman, pa ga je tadašnji komunistički režim proterao iz Sarajeva. A na jednom sastanku, kada je odbio da se izjasni kako se od njega tražilo, komunistički rukovodioci su mu rekli: "pustićemo ti malo krvi, sokole" i proterali ga.\n- Na ovaj slučaj liči i ono što se događa Koviću na Filozofskom fakultetu, istom onom fakultetu na kome je posao našao profesor Esad Ćimić kada su ga proterali iz Sarajeva - rekao je Kojen.\n- Iako sam ispuljavao sve obaveze uključujući i finansijske jer su me studije do tada koštale oko 600.000 dinara, doživeo sam progon i diskimnaciju - rekao je Anžel.\nStudenti beogradskog univerziteta upozorili su da rukovodstvo Filozofskog fakulteta i odeljenja ia istoriju čeka da Koviću istekle ugovor o radu nakon čega će on izgubiti posao. Oni ističu da je neophodno hitno formirati nepristrasnu komisiju koja će odlučivati da li je Ković ispunio uslove da bude biran za redovnog profesora, što je bio i jedna o dljihovih zahteva.\nMiloš Ković tribina LJubodrag Dimić Leon Kojen


“Jačanje snage radnih žena i umrežavanje u zemljama Zapadnog Balkana” - Pan-European Regional Council\nRazličiti oblici kršenja i diskriminacija svakodnevno utiču na rad žena, a posebno u ovoj oblasti Evrope izvjesni ekonomski i socijalni uslovi mogu dalje jačati razlike u odnosu između muškaraca i žena; nadalje, vidimo da su sektori u kojima su žene dominantna radna snaga najugroženiji i nisu dobro plaćeni. Različita pitanja za različite izazove u regionu, ali i ogromne sličnosti o kojima možemo zajedno razgovarati i sa njima se upoznati kako bi pronašli zajednički pristup i bili reprezentativniji.\nProjekat je ojačao mrežu u kojoj su se razmjenjivale informacije predstavnika komiteta žena u nastojanju da pronađu najbolje prakse, rješenja i zajedničke strategije. Završna konferencija je omogućila predstavnicima sindikata da posvete pažnju različitim pitanjima vezanim za žensku radnu snagu u regionu, te da obavijeste učesnike o situaciji u zemljama u kojima se mijenja zakonski okvir. Osim toga, regionalna mreža omogućava dobru vidljivost predstavnicima žena i otvara novi pristup u rješavanju problema žena.\nSindikati su sa svojom ciljevima glavni učesnik u procesu zaštite prava žena; osiguravaju jednake ekonomske uslove i jesu dio društva koji se bori za prioritete komiteta žena u sindikatima. Garancija jednakog odnosa i aktivno učešće, te zastupljenost u društvu su zajednički ciljevi sindikata u regionu.\nKako bi se saznalo o ulozi sindikata u zaštiti uslova rada za žene i pružile informacije o uslugama koje sindikalne organizacije nude ženama, organizirali su nacionane kampanje i događaje. Većina događaja je organizirano za 7. oktobar, Svjetski dan dostojanstvenog rada, a ovom prilikom su mediji, predstavnici vlada i radnici obaviješteni o specifičnim pitanjima koja utiču na žensku radnu snagu, ali i o ulozi sindikata na ovu temu.\nKako biste saznali više o aktivnostima ovog projekta, uskoro će Vam biti dostavljena brošura na različitim jezicima u kojoj ćete naći sve ono što su uradili partneri u ovom projektu.


Kako da podesite podrazumevani štampač u operativnom sistemu Windows 10\nDa biste odabrali podrazumevani štampač, izaberite taster Start , a zatim izaberite Postavke . Izaberite sledeće stavke: Uređaji > Štampači i skeneri > izaberite štampač > Upravljaj. Zatim izaberite Postavi kao podrazumevano. Ako je potvrđen izbor u polju za potvrdu Dozvoli operativnom sistemu Windows da upravlja mojim podrazumevanim štampačem, potrebno je da ga opozovete da biste mogli sami da odaberete podrazumevani štampač.\nU operativnom sistemu Windows 10 možete da postavite poslednji korišćeni štampač kao podrazumevani. Da biste uključili ovaj režim, otvorite Start , a zatim izaberite Postavke > Uređaji > Štampači i skeneri. Potvrdite izbor u polju za potvrdu Dozvoli operativnom sistemu Windows da upravlja mojim podrazumevanim štampačem.\nOdaberite ili promenite podrazumevani štampač


Istorijski ugovor Zastave sa SAD o izvozu oružja\nFoto: Pixabay/MasterTux | Istorijski ugovor Zastave sa SAD o izvozu oružja\nN.N. 09.12.2021 12:08\nPrema riječima njenog direktora, budućnost fabrike Zastava oružja u narednih nekoliko godina je osigurana.\nNaime, fabrika Zastava oružje je ugovorom o isporuci lovačkog i sportskog oružja na tržište Sjedinjenih Američkih Država, u vrijednosti 234 miliona dolara, obezbijedila punu uposlenost kapaciteta, sigurnost radnih mjesta i primanja za 2.500 zaposlenih u narednih šest godina, izjavio je direktor fabrike Milan Petković.\nKako je u izjavi agenciji Beta istakao Petković, taj ugovor najveći u istoriji kragujevačke fabrike, a izvoz u SAD je potvrda visokog kvaliteta proizvoda.\n"Završena je prva godina tog ugovora koji će biti realizovan u još pet. Svake godine bi trebalo da izvezemo na američko tržište proizvode u vrednosti 40-ak miliona dolara. Reč je o lovačko-sportskom naoružanju", rekao je on.\nPrema njegovim riječima, u toj fabrici su izuzetno zadovoljni ukupnim poslovanjem, jer su, kako je naveo, ostvareni rezultati koji su najbolji u proteklih deset godina.\n"Ostvarili smo rast izvoza u odnosu na 2020. godinu od 28 odsto i prebacili smo plan poslovanja za deset odsto", kazao je Petković.\nOn je istakao i da fabrika za naredne tri godine ima ugovorene pune kapacitete.\nDirektor firme Zastava arms USA, koja je ekskluzivni predstavnik kragujevačke fabrike u SAD, Ranko Ristić, rekao je agenciji Beta da je ugovor o njihovoj saradnji potpisan 2018. godine, a da su 2021. godine "oboreni svi rekordi" potpisivanjem najvećeg ugovora u istoriji fabrike u Kragujevcu.\n"U Americi smo postali firma sa najboljim kvalitetom oružja koje je zasnovano na kalašnjikov platformi, gde Zastava oružje ima veliku tradiciju", rekao je Ristić.\nOn je naglasio da je njegova firma najveći izvoznik te vrste naoružanja u SAD.\nZastava SAD Izvoz Oružje Kragujevac\nOdobrena prodaja američkih vojnih aviona Egiptu\nSjeverna Koreja ponovo ispalila projektile\nRusija šalje dva bataljona S-400 na vježbu u Belorusiji\nNajavljena serija vježbi kompletne ruske mornarice\nUspješan test sistema raktene odbrane Izraela\nIzrael testirao novi oružani sistem Arow


Niš dobija klub za košarku u kolicima! | Belle Amie\n11:05, 29. 03. 2017 Nikola Mihajlovic Niš, Sport, Vest dana, Vesti 0\nNiš je već odavno poznat po osobama sa invaliditetom koje postižu odlične rezultate na takmičenjima, počev od plivača, preko stonotenisera, do šahista. Uskoro će moći da zaigraju i košarku u kolicima, a prvi klub te vrste u Nišu će biti otvoren za najduže dve nedelje i to na inicijativu i zahvaljujući Mariji Damnjanović, treneru u Sportsko rekreativnom udruženju osoba sa invaliditetom “Nais”. Marija je već ostvarivala kao trener izuzetne rezultate sa plivačima, a zahvaljujući njenom entuzijazmu Niš će dobiti i prvi klub za košarku u kolicima.\n“Košarka u kolicima je jako razvijen sport među osobama sa invaliditetom u svetu, pa i nekim gradovima Srbije, a moje je želja bila da ovaj sport “dovedem” i u naš grad”, kaže Marija. “Veliku podršku sam dobila od Saveza košarkaša u kolicima koji su nam donirali nekoliko kolica za košarku, i omogućili nam da se Nišlije sretnu sa ovim sportom u vreme održavanja Kupa Radivoja Koraća, kada su dva beogradska tima odigrala revijalnu utakmicu. Savez je organizovao da „Singidunum“ iz Beograda i „Dunav“ iz Apatina odigraju revijalnu utakmicu u Nišu, a osim toga od njih dobijamo i veliku podršku kada se radi o osnivanju kluba, kaže Marija Damnjanović, trener OSI.\nOna dodaje, da ovim sportom mogu da se bave sve osobe sa invaliditetom, a ne samo one koje su vezane za invalidska kolica. Osim toga, interesantno je i da ekipe mogu da budu mešovite, sa muškim i ženskim košarkašima.\nKlub koji se nalazi u osnivanju zvaće se, najverovatnije, Košarkaški klub „Nais“ i nalazio bi se u sastavu Sportsko-rekreativnog udruženja “Nais”. Time bi priča o ovom sportskom udruženju bila kompletirana jer u njegovom sastavu već trenuraju plivači, stonoteniseri i šahisti.\n„Kolica nam stižu za nekoliko dana, a za dve nedelje očekujemo i prvi trening koji će biti održan u Nišu. Ne znamo samo, još, gde će treninzi biti organizovani jer moramo da pronađaemo salu koja će biti dostupna i bez barijera kada se radi o kolicima“, kaže Marija Damnjanović.Ona dodaje, da je potpuno uverena da će ova priča imati pozitivne rezultate.\n“Opstanak i uspeh kluba zavise od osoba sa invaliditetom, a upravo su oni ti koji žele da se bave sportom, vole sport i pronalaze sebe u sportu.Njihova želja da se bave sportom je čak i veća nego kod ostalih osoba”, zaključuje Marija.\nInače, u Nišu je već bilo pokušaja da zaživi košarka u kolicima, ali su se oni završavali neuspešno. Sada postoji puno vere i nade, posebno kada iza svega stoji Savez za košarku u kolicima, a Marija najavljuje i saradnju sa klubovima u ostalim gradovima, pa i u zemljama u region.\n“Košarka u kolicima je posebno razvijena u Bugarskoj i Rumuniji tako da očekujemo saradnju sa njima kako bi smo razmenjivali iskustva, ali i organizovali takmičenja”, zaključuje Marija Damnjanović.\nAleksandar Đordjević novi selektor?...\nMilan Mačvan izostao sa prve prozivke...


Dok se u Hrvatskoj ne vidi kraj, talas iseljavanja iz zemalja istočne Evrope u zapadne zemlje na silaznoj je putanji, piše Jutarnji list.\nKako piše Ekonomist, od 2010. godine je neto emigracija pala u devet od 11 postkomunističkih zemalja. Štaviše, ponegde se već može govoriti o „bumerangu radne snage“, povratku onih obrazovanijih kućama.\nIz istočnih zemalja je, pišu u Ekonomistu, u Britaniju godišnje stizalo u periodu 2010.-2015. više od 30.000 migranata, iz zemalja koje su u Evropsku uniju ušle 2004. godine, a lani je taj broj pao na samo 5.000. Delomično je to, jasno, zbog Bregzita, ali smatraju da se može objasniti i rastom potražnje za radnicima u istočnoj Evropi.\nU Rumuniji je, napominju, stopa nezaposlenosti pala na 5,3 odsto, a u Češkoj na 2,9 odsto. Čak 73 odsto mađarskih proizvođača kažu da ne mogu da pronađu radnike koji im trebaju. S druge strane, plate rastu – u Češkoj su porasle pet odsto u odnosu na godinu ranije, a u Mađarskoj za 15 odsto, zbog velikog skoka minimalne plate.\nNije, međutim, u EU na relaciji zapad-istok nastupila harmonija po pitanju radnika, daleko od toga.\nTako je prošle nedelje francuski predsednik Emanuel Makron obilazio neke istočnoevropske članice u misiji zaštite francuskih radnika od „nepoštene konkurencije“.\nRadi se o tome da kompanije iz istočne Evrope dobijaju poslove u razvijenijim članicama poput Francuske i na gradilišta, kad su u pitanju građevinske kompanije, dovode svoje radnike koji su (još uvek) jeftiniji od lokalnih.\nZa tu se praksu primjenjuje termin „izaslani radnici“ koji se koristi u smernici Evropske komisije o uslovima angažovanja i plaćanja tih radnika, a koju je Makron kritikovao kao izdaju evropskoga duha, za prošlonedeljnu poseta Austriji.\nNakon toga se još susreo i sa slovačkim i češkim premijerima te je, čini se, dobio obećanja da će te zemlje pristati na dogovor o reformi pravila za strane radnike kojima bi se smanjio „socijalni damping“ u starim članicama EU, odnosno ti bi radnici morali biti jednako plaćeni kao i lokalni.\nOstaje da se vidi kako će na taj predlog reagovati ostale istočnoevropske zemlje koje su do sada blokirale promenu te smernice, a među njima i Hrvatska, pa zakuhavanje oko tog pitanja treba očekivati uoči oktobarskog samita EU.\nStrani radnici čine tek jedan odsto evropske radne snage, ali izazivaju pažnju, a brojni su i primeri manipulacija kompanija u nastojanima da angažuju jeftinije radnike s istoka EU.\nNezadovoljne time kako evropska smernica rešava pitanje stranih radnika, neke članice su već same postrožile regulativu.\nTako je, na primer, austrijska kompanija Andritz letos kažnjena sa 22 miliona evra zbog angažovanja radnika Đuro Đaković Montaže (kazna još nije pravomoćna) na obnovi kotla u austrijskoj fabrici celuloze 2014. godine.


Poslednje trenutke u ćuprijskoj bolnici Drulić je proveo u opraštanju od lekara, medicinskih sestara, osoblja, kolega pacijenata i učenica srednje medicinske škole.\n"Dobro se osećam, hodam, praktično sam kao nov. Lekari i svi zaposleni u bolnici su obavili odličan posao i prezadovoljan sam svojim zdravstvenim stanjem. Još dve nedelje ću nositi konce i u konsultaciji sa hirurgom dr Željkom Obradovićem i njegovom ekipom obaviću sve što je neophodno. Biću na oporavku kod tasta i tašte u Negotinu, a zatim se vraćam u Španiju svojoj porodici, deci i ženi", priča nasmejani Drulić.\nPosle saobraćajne nesreće 11. novembra na auto-putu kod Paraćina, on je bio svestan sve vreme, ali zbog intenzivnog bola u stomaku prebačen je Ćupriju. Nije očekivao da će u ćuprijskoj bolnici naići na medicinske stručnjake i ostale zaposlene koji na vrhunskom niovu rade svoj posao.\n"Bolnica ima svakom gradu, ali ćuprijska je nešto posebno. Niko nije znao ko sam ja kada su me dovezli kolima hitne pomoći. Prihvaćen sam kao i svaki običan čovek kome treba pomoć. Nisam tražio nikakve posebne tretmane i apartmane, bio sam u šok sobi i kasnije u sobi sa trojicom pacijenata. Na isti način su se lekari i osoblje odnosili prema meni kao i prema ostalim pacijentima. Uvek profesionalni i nasmejani, što je dodatno ulivalio snagu u što brži opravak", ćaskao je Drulić dok je čekao otpusnu listu.\nOn se posebno zahvaljuje svima koji su mu uputili poruke podrške.