Tema BIZIT-a 2018: Kreativna industrija kao deo industrije 4.0 | PC Press\nTema BIZIT-a 2018: Kreativna industrija kao deo industrije 4.0\n21. avgust 2018. 28. avgust 2018. Viktorija Lukić\nNa BIZIT konferenciji 2018. pod nazivom “Industrija 4.0, koja se održava 7. i 8. novembra tekuće godine u Klubu poslanika u Beogradu, između ostalog, biće reči i o nastanku i potencijalu kreativne industrije. Kreativna industrija odnosi se na određene ekonomske aktivnosti koje su povezane sa stvaranjem ili eksploatacijom znanja i informacija. Sam termin ušao je u upotrebu pre otprilike dvadeset godina, kako bi označio skup aktivnosti, od kojih neke spadaju među najstarije u istoriji, dok su druge nastale sa dolaskom digitalnih tehnologija, odnosno, ovaj termin podrazumeva analizu pozorišta, plesa, muzike, filma i vizuelne umetnosti. Od početka upotrebe pojam kreativne industrije je kontroverzan, zbog toga što mnogi umetnici ne vole da gledaju na svoj rad kao na „industrijski“.\nKreativne industrije postaju sve važnije za ekonomski opstanak zemalja i pojedinaca, dok njeni zagovornici govore kako je „ljudska kreativnost krajnji ekonomski resurs“, i kako će „industrije 21. veka sve više zavisiti od generacije znanja kroz kreativnost i inovaciju“. Centralni pojam za razumevanje kreativne industrije je koncept intelektualne svojine, odnosno, vrednost ideje koja može biti zaštićena autorskim pravima, patentima, zaštitnim znakom ili drugim legalnim i regulatornim mehanizmima kako bi sprečilo njeno kopiranje ili pretvaranje u komercijalnu vrednost bez dozvole autora izvesne ideje.\nVažno je napomenuti da razvoj kreativne industrije čini jednu od važnih komponenti nadolazeće Četvrte industrijske revolucije, koja podrazumeva i sve veću automatizaciju manuelnih poslova, odnosno, potencijal da poraste nivo zarade, i da se preuzimanjem rutinskih poslova od strane AI-ja poboljša kvalitet života ljudi širom sveta. Oni koji žive u zemljama Prvog sveta već uživaju u prednostima povezanog sveta, kao i novih predmeta i servisa koji su stvoreni kako bi iskoristili tehnologije.\nDakle, ova nova era podrazumeva komplementarni proces, koji se sastoji od preuzimanja rutinskih poslova od strane robota i veštačke inteligencije, koja će ostaviti prostora ljudima da se bave kreativnim poslovima, koji će sa svoje strane biti zaštićeni od automatizacije, zahvaljujući tome što algoritmi od kojih se sastoje ove mašine ne dozvoljavaju kreativan način mišljenja. Navedeni vesnici Četvrte industrijske revolucije sigurno će imati uticaja na svetsku zaposlenost. Istraživanja Oksfordskog Univerziteta procenjuju da će do 47% poslova u SAD zameniti mašine za dvadeset godina, ali istraživanje Neste iz 2015. godine, „Kreativnost protiv robota“, tvrdi da je kreativni sektor do određenog nivoa imun od ove pretnje, sa 86% „kreativnih“ poslova u SAD i 87% u Velikoj Brtaniji imaju nizak ili nikakav rizik od toga da ih zameni automatizacija.\nTokom dvadeset godina, od prve upotrebe pojma kreativne industrije, niko nije mogao da ospori da su ove aktivnosti od rastuće važnosti za ekonomije mnogih zemalja, i da zapošljavaju veliki broj ljudi, ali, i pored toga, nijedna vlada nije probala da izmeri njihov celokupni ekonomski doprinos, ili da strategijski razmišlja o njihovoj važnosti, osim možda SAD, koja je skoro sto godina štitila i širila filmsku industriju, ne zbog njegovog uticaja na ekonomiju SAD, već zbog toga što je širila kulturu SAD-a i njen uticaj širom sveta.\nKoliko god proizvoljna definicija kreativne industrije, razmišljati o njenim delovima kao o sektorima navodi na to da se skrene pažnja na činjenicu da su oni doprineli širokom rasponu industrija i profesija, od reklamiranja do turizma, i da je dokazano da su veštine i način rada kreativnog sektora počinjali da utiču na druge oblasti ekonomije, naročito u korišćenju digitalnih tehnologija.\nOgroman uticaj digitalne tehnologije menjao je svaku industriju, kreativnu ili ne, dok je internet stvarao raznolike platforme za nove kreativne izraze, koji su, zauzvrat, stvarali nove i očigledno kreativne poslove. Na primer, za deceniju i po od rođenja industrije video igara, ona je u vrednosti nadmašila 100 godina filmske industrije. Video igre su dobar primer upotrebe kreativne industrije, odnosno spoja talenta i kreativnosti slikara, vajara, režisera i ostalih umetnika, sa biznis strategijama, što je na zanimljiv način iskoristio Branko Milutinović, generalni direktor domaće kompanije Nordeus u razgovoru za pcpress.rs.\nIzgleda da kreativne industrije, naročito hiljade malih i mikro biznisa koje su inovatori na polju kreativnosti, nisu samo od rastućeg ekonomskog značaja, već na neki način nagoveštavaju ceo novi ekonomski poredak, pružajući jednu novu paradigmu za način na koji su poslovi organizovani, na koji način razumemo i pružamo obrazovanje, na koji način se meri vrednost, radni životi i izgledi za karijeru miliona ljudi širom sveta.\nU skorije vreme je koncept kreativne industrije i njenog značaja prepoznat od strane skoro svake vlade na svetu, i počinje da se menja u širi termin „kreativne ekonomije“. Definicije ovog pojma variraju od zemlje do zemlje, tako da se u nekima okreće oko umetnosti i kulture. Druge zemlje prihvataju širu definiciju koja u sebe uključuje hranu i gastronomiju, na osnovu toga što hrana i domaća kuhinja imaju obe ekonomski i kulturni značaj za zemlje. Prihvataju se i definicije kreativne industrije koje uključuju ustanovljene poslovne industrije, kao što su izdavaštvo, softver, reklame i dizajn.\nU vremenu ubrzane globalizacije, mnoge zemlje su prepoznale da je kombinacija kulture i trgovine, koju predstavlja kreativna industrija, moćan način obezbeđivanja prepoznatljivog imidža zemlje ili grada, koji mu pomaže da se razlikuje od svojih konkurenata. Vrednost svetski prepoznatljivih kulturnih „ikona“ poput Ajfelove kule u Parizu, Tadž Mahala ili Opere u Sidneju stvorili su cele kulturne oblasti koje kombinuju umetnost i komercijalne aktivnosti. Jedna od centralnih tema Jedanaestog petogodišnjeg plana Narodne republike Kine bila je da se „fokus pomeri od toga da je nešto pravljeno u Kini, do toga da je nešto dizajnirano u Kini“ – krilatica koja podrazumeva u sebi da je stvaranje intelektualne svojine mnogo vrednije u 21. veku nego pravljenje proizvoda.\nŠto su više kreatori politike razmišljali o kreativnoj industriji, bilo je očigledno da nema smisla da ekonomsku vrednost posmatraju odvojeno od njihove društvene i kulturne vrednosti. Anketa organizovana od Ujedinjenih Nacija o svetskoj kreativnoj ekonomiji, objavljena 2008. godine, pokazala je da se ubrzani rast „kreativne i kulturne industrije“ nije samo jedinstven fenomen naprednih i postindustrijskih zemalja Evrope i Severne Amerike, već se oseća na svakom kontinentu. Izveštaj zaključuje da je „povezanost kreativnosti, kulture, ekonomije i tehnologije, koja se pojavljuje u mogućnosti da stvara i cirkuliše intelektualnim kapitalom, ima potencijal da stvara prihode, poslove i proizvode, dok u isto vreme promoviše društvenu uključenost, kulturnu raznolikost i razvoj ljudi. Taj proces je započela kreativna ekonomija“\nDok je nafta bila glavni pokretač ekonomije 20. veka, u 21. veku je zamenila kreativnost. Na isti način na koji je politika vezana za energiju bila glavna determinanta geopolitike kroz 20. vek, moguće je da će pravila vezana za promociju i zaštitu kreativnosti biti glavna determinanta uspeha u 21. veku. Ako je ta pretpostavka tačna, moraćemo da promislimo o načinima na koje su vlade organizovane, gradovi planirani, obrazovanje sastavljeno, i kako građani komuniciraju sa njihovim zajednicama. Dakle, razmišljanje o tome šta podrazumevamo pod kreativnosti i kreativnoj ekonomiji ne može da bude važnije.\nUčesnici pete BIZIT konferencije mogu da očekuju više informacija o kreativnoj industriji, stoga vas pozivamo da se prijavite i ne propustite najveću regionalnu biznis i IT konferenciju.\nTagovi: BizIT, BIZIT 2018, Industrija 4.0, kreativna ekonomija, kreativna industrija, kreativnost\n← Britanski ministar kulture održaće govor putem holograma\nSamsung Galaxy Note 9 stigao u Srbiju →


Atomska bomba - Blic Online\nIran proizveo više od 120 kilograma obogaćenog uranijuma\nIran je proizveo više od 120 kilograma uranijuma, obogaćenog 20 odsto, rekao je šef iranske organizacije za atomsku energiju Mohamed Eslami.\nBio je poznat kao "ČOVEK ZVANI SREĆA": Neverovatna sudbina Japanca koji je jedini zvanično preživeo užase Hirošime i Nagasakija\nSa okončanjem Drugog svetskog rata surovo je okončan i život stanovnika čitava dva grada, kada su 6. i 9. avgusta Sjedinjene Američke Države odlučile da demonstriraju upotrebu nuklearnog oružja i time sa zemljom sravnile japanske gradove Hirošimu i Nagasaki. Ako je suditi prema zvaničnoj statistici, koju je priznala japanska vlada, jedini koji je preživeo ove stravične događaje je Tsutomu Jamaguči.\nBio je poznat kao "ČOVEK ZVANI SREĆA": Neverovatna sudbina Japanca koji je jedini preživeo užase Hirošime i Nagasakija\nNagasaki obeležio 76. godišnjicu nuklearnog napada: Minut ćutanja za najmanje 74.000 žrtava\nJapanski grad Nagasaki obeležio je danas 76. godišnjicu atomskog bombardovanja ovog grada za vreme Drugog svetskog rata, a gradonačelnik Tomihisa Taue apelovao je na japansku vladu da aktivnije učestvuje u oslobađanju sveta od nuklearnog oružja.\nGodišnjica eksplozije atomske bombe "Mali dečak" u Hirošimi: Od posledica samo do kraja 1945. godine život izgubilo oko 140.000 ljudi\nU Hirošimi se obeležava 76 godina od kako su SAD bacile atomsku bombu na taj japanski grad. Gradonačelnik Hirošime Kazumi Macui pozvao je svetske lidere da se, umesto nuklearnog odvraćanja, usredsrede na dijalog o izgradnji poverenja.\nNedžib Murtić iz Bosne i Hercegovine, patentirao je novu vrstu nuklearne bombe koja, kako tvrdi, ima potencijal da promeni svet koji poznajemo.\nIran je u sredu prošle nedelje u velikoj slanoj pustinji lansirao raketu „Ghased“ (Glasnik), koja je, kako je zvanično saopšteno, transportovala izviđački satelit u svemir. Tehnologija koja je tom prilikom testirana mogla bi, međutim, da posluži i za proizvodnju nuklearnih raketa dugog dometa, a ima i drugih nagoveštaja da Teheran koristi zaokupljenost svetske javnosti pandemijom korona virusa kako bi intenzivnije nego ikad razvijao nuklearni program. Naučnici veruju da će Iran za nekoliko meseci možda biti u prilici da pravi nuklearne bombe, piše nemački „Velt“.\nPre nego što je saudijski krunski princ Mohamed bin Salman doveden u vezu sa ubistvom novinara Džamala Kašogija, čak i od strane CIA, američke obaveštajne službe su pokušavale da reše potpuno drugu misteriju - da li se prestolonaslednik priprema da dođe u posed atomske bombe?


Vlada potvrdila sporazum o autoputu Beograd-Sarajevo\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 20.Feb.2020, 20:55 (ažurirano 02.Apr.2020.)\nOvaj projekat je od velikog nacionalnog, regionalnog i međunarodnog značaja, jer se njime ostvaruje veza, ne samo sa autoputem „Miloš veliki" i budućim „Moravskim koridorom", već i sa Pan - evropskim koridorima. >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine <<\nNa inicijativu Komesarijata za izbeglice i migracije, na sednici je usvojena Uredba o izdavanju doplatne poštanske marke „Krov 2020“, koja predviđa njeno štampanje u periodu od 2. do 14. marta ove godine, u tiražu od 1,5 milion komada i u vrednosti od 10 dinara. Prodajom ukupnog tiraža biće obezbeđena finansijska sredstva za kupovinu do deset seoskih domaćinstava za porodice izbeglica i interno raseljenih lica.\nBlic: NASTAVLJA SE UMREŽAVANJE REGIONA Potvrđen sporazum o autoputu Beograd-Sarajevo-Beograd\nIzvor: Capital.ba, 21.Feb.2020, 09:16\nBEOGRAD, Vlada Srbije utvrdila je juče Prijedlog zakona o potvrđivanju Sporazuma sa Savjetom ministara o saradnji na realizaciji projekta auto-puta/brze saobraćajnice Beograd-Sarajevo-Beograd. Ovaj projekat je od velikog nacionalnog, regionalnog i međunarodnog značaja jer se njime ostvaruje veza,...\nPOTVRĐEN SPORAZUM za autoput Beograd-Sarajevo! Nova veza sa "Milošem Velikim" i Moravskim koridorom\nVlada Srbije juče je utvrdila Predlog zakona kojim potvrđuje Sporazum sa Savetom ministara BiH o saradnji na realizaciji projekta autoputa Beograd-Sarajevo-Beograd...Ovaj projekat je od velikog nacionalnog, regionalnog i međunarodnog značaja, jer se njime ostvaruje veza ne samo sa autoputem "Miloš...


Više rekonstrukcija ulica i parkinga | Patak Online – Valjevo vesti\nViše rekonstrukcija ulica i parkinga\nVALJEVO – Plan komunalne izgradnje i održvanja objekata komunalne infrastrukture promenjen je u rebalansu gradskog budžeta, tako da je ova pozicija, umesto prvobitnih 906,2 miliona dinara, povećana na 913,8 miliona dinara.\nPo izmenjenom planu, između ostalog, najveći iznosi planirani su za zimsko održavanje ulica i puteva, 60 miliona, za rehabilitaciju, presvlačenje ulica 28 miliona, za sanaciju oštećenih makadamskih puteva 39,4 milion, za investiciono održavanje seoskih puteva 65 miliona, a za rekonstrukciju gradskih ulica 67,7 miliona dinara.\nInače, na spisku ulica koje su planirane za rekonstrukciju su treća faza u Ulici Jakova Nenadovića, četvrta faza u Karađorđevoj, rekonstrukcija ulica Miše Reljića i Vuka Karadžića, te rekonstrukcija parkinga u Naselju 27. novembar.\nRebalans Plana komunalne izgradnje nastao je posle umanjenja sredstava za program Lokalni ekonomski razvoj, za koji je bilo planirano 63 miliona dinara, uglavnom za investiranje u infrastrukturu Industrijske zona, ali se ta suma svela na 16 miliona, namenjenih za izradu projektno-tekničke dokumaentacije i gradnju saobraćajnice sa kružnim tokom.\nPrethodni članak Večeras Atomsko sklonište od 21 sata\nSledeći članak U Pričeviću asfaltiranje puta


Doniraj Banovici.net | Banovici.net\nInfo Portal Grada Banovići\nGrupa zaljubljenika u elektronske medije i novinarstvo osnovala je 2004 godine prvi portal našeg grada pod nazivom Banovici.com. Nakon dužeg uspješnog rada ovog portala, ali i određenih problema koji su se kasnije pojavili, a koji su bili isključivo finansijske prirode, portal prestaje s radom na kraće vrijeme.\nMeđutim, vođeni entuzijazmom, uz vlastiti trud i ulaganje manje grupe mladih ljudi, portal je ponovno “oživljen” pod imenom Banovici.net i kao takav egzistira od jeseni 2013 godine.\nMisija portala Banovici.net jeste otvoriti medijski prostor cijelog područja općine Banovići putem objavljivanja vijesti iz svih sfera života, bilo lokalne samouprave, kulturnih i zabavnih događaja, obrazovanja, sporta i sl. Takođe, pored vijesti sa naše opštine donosimo i brojne druge zanimljivosti iz države, regiona i cijeloga svijeta.\nBanovici.net je u potpunosti neovisan i samostalan portal koji je okuplja sve generacije a pogotovo mlade ljude.\nPosebnu pažnju portal pridaje našim mladim, talentovanim sugrađanima čiji rad i uspjehe želimo na ovaj način promovisati. Takođe, svjesni smo da postoje mnogi naši banovićani i banovićanke koje je životni put odveo daleko od njihovog rodnog grada, te se stoga nadamo da ćemo kvalitetnim vijestima i sadržajem moći da ih upoznamo sa svim dešavanjima u njihovoj rodnoj grudi.\nPotrudit ćemo se da svaku informaciju koja bude korisna za lokalnu zajednicu blagovremeno objavimo i objektivno prezentiramo.\nS obzirom da egzistencija, razvoj i kvalitetan sadržaj svakog web portala ovisi o reklamama, odnosno finansijskim sredstvima, pozivamo sve zainteresovane privredne subjekte, privatnike i lokalnu zajednicu na saradnju, kako bi u narednom periodu bili još bolji i kvalitetniji medij. Ovim putem takođe pozivamo sve naše čitatelje da davanjem svojih prijedloga, savjeta i sugestija putem naše oficijalne facebook stranice doprinesu boljem i kvalitetnijem radu našeg i vašeg web sajta.\nZa sve informacije pišite na: marketing@banovici.net\nAdministrativni tim portala banovici.net


Nemci priželjkuju da Klop napusti Enfild i preuzme reprezentaciju\nNaslovna Fudbal Nemci priželjkuju da Klop napusti Enfild i preuzme reprezentaciju\nKlop ne veruje da će Liverpul osvojiti Ligu šampiona (Foto: Getty Images)\nOd dolaska na Enfild, Jirgen Klop je preporodio klub i vratio ga na šampionski put. Redsi su konačno stigli do titule Lige šampiona, a potom su osvojili i prvu titulu Premijer lige nakon 30 godina.\nVelike zasluge Nemca su u ovim trofejima. Ali, Liverpul ove sezone ne beleži željene rezultate. Igra nije na zadovoljavajućem nivou, ali treba napomenuti i da su povrede učinile svoje.\nKlop je na Enfild stigao 2015. godine i ima ugovor do leta 2024. godine, a nemački Bild navodi da će Nemac napustiti Liverpul naredne godine, i očekuju da preuzme reprezentaciju Nemačke.\n-Kad god završila njegova vladavina u Liverpoolu, Klop će se pre ili kasnije vratiti u Nemačku. Veoma mu je zanimljiva pozicija selektora, posebno jer je Nemačka 2024. domaćin Evropskog prvenstva. Moguće je čak da ode i ovog leta iz Liverpula, ali za to ima jedan odsto šanse-, tvrde Nemci.\nKonačno i zvanično: Dragan Stojković Piksi je taj!\nPrethodni tekstKonačno i zvanično: Dragan Stojković Piksi je taj!\nSledeći tekstPosle Zvezde Ročesti brzo napustio i Izrael\nHans 25 februara, 2021 At 12:34\nSvakako će se to jednog dana desiti ali će morati da se strpe još nekoliko godina.\nMaras!!! 24 februara, 2021 At 21:56\nSamo moze da prizeljkuju,nece se to desiti do kraja ugovora verujete!\nSomi 24 februara, 2021 At 21:00\nTo bi bio pun pogodak Pancera, ali msm da se Klop jos ne slaze sa tom idejom, zeli i dalje da osvaja trofeje sa Redsima\nEl Matador 24 februara, 2021 At 21:57\nMa preuzece,on je izjavio na kraju ugovora da nece produzivati ugovor i da ce preuzeti Nemce\nZofa 24 februara, 2021 At 20:58\nSvi Nemci to zele ali msm da se to jos nece desiti, ima zelju za klupskim uspesima i zeli to jos dugo godina da gura…\nFlaki 24 februara, 2021 At 20:03\nTo se nece desiti jer Klop ne zeli selektorsko mesto vec zeli da.bude iskljucivo menadzer.Nema sanse da dodje do toga da on postane selektor Nemacke.\nDI MARIA 24 februara, 2021 At 19:00\nMislim da je to lako moguće i da se desi jer je i sam izjavio da ne zna hoće li ostati na klupi redsa , realna stvar je da dodje da vodi reprezentaciju Nemacke


Da li treba podržati dobrotvorne organizacije iako sumnjamo u njih? - Moodiranje\nMagazinDuh i teloDa li treba podržati dobrotvorne organizacije iako sumnjamo u njih?\nDa li treba podržati dobrotvorne organizacije iako sumnjamo u njih?\nSetimo se naših lokalnih skandala recimo i štete koja je naneta fondovima, pa i skandala vezanim za dobrotvorne organizacije, javne servise, i slično.\n*prvi deo teksta pročitajte ovde\nVažno je razumeti kako sudimo altruističkom ponašanju koje pokazuju dobrotvorne organizacije i drugi ljudi, jer to može uticati na našu ljubaznost i davanje. Na taj način, i Judkinove i Sijemove studije imaju važne implikacije za dobrotvorne i druge filantropske uzroke.\nSijem i njen kolega su otkrili da su učesnici bili manje spremni da pomognu dobrovoljnom cilju – da daju novac u dobrotvorne organizacije, da se sami dobrovoljno ili jednostavno promovišu verbalno – ako smatraju da je volonter odnosno altruista više egoističan nego human.\n“Učesnici nisu hteli da troše svoje sopstvene resurse (npr. svoje vreme, svoj novac) na kampanju koju su smatrali “zloupotrebljenom“ od strane inicijatora za kojeg su procenili da to čini iz sopstvenih egoističkih razloga“, kaže Sijem. “Ovaj nalaz je veoma relevantan, jer odluka da se ne priključi pomagačkom cilju ne samo da šteti pomagaču (kampanja ne privlači toliko sledbenika), već na kraju šteti i samim primateljima pomoći.”\nIspada da je jednako važno kome se pomaže kao i s kim dele lezajevi skf u tom procesu. Odnosno, kao što naš narod kaže, a važi za apsolutno sve na svetu – pazi s kim ležeš u krevet.\nSijemovi radovi ukazuju na to da dobrotvorne organizacije mogu biti u dvostrukoj vezi kada su u pitanju slavne ličnosti: Iako ljudi mogu imati predrasude prema osobama visokog statusa, one takođe mogu skrenuti pažnju na uzrok koji bi inače mogao da ostane neprimećen ispod našeg unutrašnjeg radara. Da ne spominjemo da sve dobrotvorne organizacije traže i publicitet kako bi privukle donacije.\nSetimo se naših lokalnih skandala recimo i štete koja je naneta fondovima, pa i skandala vezanim za dobrotvorne organizacije, javne servise, i slično. Ono što ostaje je gorak ukus u ustima nacije, a to je – svi lažu, svi kradu i sve je namešteno.\nOna misli da treba da pokušamo da gledamo dalje od naših predrasuda kada smo velikodušni.\n“Kada razmišljate o tome da li da darivate novac ili da se uključite u volontersku kampanju, važno je da shvatite da je na kraju važan sam čin”, kaže Siem. “Ako smatrate da će dobrotvorna kampanja doneti korist primateljima, trebate je podržati čak i ako sumnjate da se inicijatori ili vodeći ljudi upuštaju u ovu kampanju zbog sebičnih razloga.”\nKako ohrabriti dobrotu na način koji takođe povećava sreću\nPored toga, da bi se podstaklo više davanja i volontiranja, dobrotvorne organizacije bi mogle da se pozovu na emocionalne koristi altruizma, kaže Judkin.\n“Dobrotvorne organizacije ne bi trebalo da se plaše da pokažu aspekte svog cilja koje izazivaju osećanja toplog sjaja”, kaže on. “Što više na to možete dati kredibilnu tvrdnju, to će ljudi biti više motivisani da daju, a dobrotvornost će biti uspešnija.”\nJudkin priznaje da je njegova studija možda bila pomalo veštačka u načinu na koji je konstruisana. Srećom, mnoga dela vezana za dobrotu su i emocionalno zadovoljavajuća i široko je rasprostranjena njihova korist za druge – kao što je učestvovanje u vožnji biciklom kako bi se finansiralo istraživanje AIDS-a ili distribucija hrane za beskućnike u vašoj zajednici.\n“Definitivno je slučaj da kad ljudi jednom dobiju taj dobar, “topli sjaj” osećaj od velikodušnih dela, često će i oni zapravo pomagati drugim ljudima”, kaže on.\nUloga koju emocije treba da igraju u davanju\nOvo nije prvo istraživanje koje sugeriše da se naše odluke ne daju isključivo na osnovu toga koliko koristi možemo učiniti. Druge studije su otkrile da su naše emocije u velikoj meri uključene – što nas navodi da damo istu količinu energije, pa bilo da ta organizacija pomaže i nastoji da spasi 200 ili 2.000 ljudi, i daćemo i više nakon slušanja uverljive priče jedne osobe pre nego nego nakon slušanja statistike koja opisuje stanje hiljadu ljudi u nevolji.\nI u tome leži potencijalni problem: Dok prosuđivanje o davanju zasnovanom na emocijama može biti prirodno, to može dovesti i do nepoštenih ishoda. To je razlog zašto neki autori insistiraju na nepristrasnijem pristupu altruizmu – koji se ponekad naziva i “efektivni altruizam“ – u kojem ljudi nastoje da svoje davanje plasiraju tako da je dostupno za što veći broj ljudi, a ne da veruju svojim emocijama i samo ih puste da ih vode.\nJudkin ima simpatije za to gledište, ali smatra da bi moglo da dovede do toga da se propusti poentu.\n“Ne mislim da bi trebalo da poričemo aspekt naše ljudskosti koji donosi moralne i lične odluke na osnovu emocija”, kaže on. “Umesto toga, moramo priznati ulogu koju emocije igraju i postaju svesnije motivacije koje nas vode, tako da možemo donositi svesne odluke.”\nI, umesto da potisnemo topla osećanja oko davanja, Judkin predlaže da radimo sa njima, namerno proširujući naš krug brige da uključimo ljude dalje od naših društvenih grupa.\n“Moramo shvatiti da emocije igraju važnu ulogu u motivaciji zašto radimo ono što radimo“, kaže on. “Iako nema sumnje da bi u idealnom svetu svi bili vrlo racionalni kalkulatori kada se radi o pomaganju drugima, stvarnost je da ljudska bića nisu baš tako kalkulisana.”\nMarko Ivas: Novinarstvo nije lako i nosi razočaranja, ali jednom kad uđeš nema druge – osim da postaneš još bolji!\nNikola Stanković -\nAsertivnost – moćna alatka u komunikaciji\nSanja Jakšić -


Кнежевић и Дитман о европском путу Србије и реформама\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nKnežević i Ditman o evropskom putu Srbije i reformama\nMinistar privrede Goran Knežević i ambasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman razgovarali su danas o ekonomskoj saradnji dveju zemalja i konstatovali da je ona na veoma visokom nivou, o čemu govori i podatak da je Nemačka jedan od najvećih investitora sa preko 30 hiljada kompanija koje posluju u Srbiji.\nMinistar Knežević je rekao da je u resoru privrede u poslednjih nekoliko godina napravljen veliki pomak, kao i da je formiranjem nove vlade obezbeđen kontinuitet u ekonomskim reformama i politici. „Ostvarili smo značajne rezultate, stabilizovali budžet i povećali BDP-a. Nastavljamo sa reformama na unapređenju poslovnog okruženja, privatizaciju i reformu javnih preduzeća. Intenzivno ćemo raditi na povećanju investicija, a u posebnom fokusu biće mala i srednja preduzeća i preduzetništvo“, rekao je ministar.\nKnežević je istakao da je dosadašnja podrška Nemačke Srbiji u reformama koje sprovodi veoma značajana, posebno ona koja se odnosi na dualno obrazovanje i prilagođavanje obrazovnog sistema potrebama privrede.\nMinistar Knežević je naglasio da je cilj vlade stabilna i ekonomski razvijena Srbija i unapređenje ekonomskih odnosa u regionu, a posebno u kontekstu evropskih integracija.\nAmabasador Aksel Ditman je poručio da Savezna Republika Nemačka snažno podržava Srbiju na evropskom putu i ukazao da je neophodno da otvoreni bilateralni problemi budu rešeni putem dijaloga između država u regionu.\nMinistar i ambasador su se složili da je regionalna stabilnost izuzetno značajna za privredu, jer potencijalni investitori kada odlučuju o ulaganju posebno vode računa o stabilnosti regiona.\nDitman je naglasio da su uslovi za poslovanje u Srbiji značajno poboljšani u prethodnom periodu i da je to uticalo na imidž Srbije kao atraktivnog mesta za ulaganje. U prilog ovome govori i podatak da bi više od 90 odsto nemačkih investitora koji posluju u Srbiji, ponovo investiralo u našu zemlju.\nPočetna»Vesti»Knežević i Ditman o evropskom putu Srbije i reformama


4 načina da izgradite uticajan profil kompanije na Instagramu\nPutanja: INFO Poslovne vesti Izbor urednika 4 načina da izgradite uticajan profil kompanije na Instagramu\n4 načina da izgradite uticajan profil kompanije na Instagramu\tutorak, 19 april 2016 15:00\t1\nTagovi: drustvene mreze, kompanije\nAko želite da izgradite uticajan profil svoje kompanije na Instagramu, ovo su četiri načina da napravite prve korake. Instagram je jedna od najuticajnijih društvenih mreža, veoma pogodna za marketinške kampanje.\nOna je drugačija od ostalih i zbog toga vam dozvoljava da budete kreativni u osmišljavanju strategija kojima ćete privući kupce. Ako želite da izgradite uticajan profil svoje kompanije na Instagramu, ovo su četiri načina da napravite prve korake.\n1. Napravite takmičenje na Instagramu\nTakmičenja na Instagramu su veoma zahvalna, jer reklamiraju vaš proizvod, privlače nove zainteresovane kupce i povećavaju broj vaših pratilaca. To znači da ova takmičenja nisu samo zabava, već ozbiljni marketinški potezi.\nPostoji nekoliko načina da koncipirate takmičenje: možete pokloniti određen broj proizvoda, dati popust svima koji učestvuju ili jednostavno dozvoliti ljudima da pokažu svoje ideje i povežu se sa vašim brendom na emotivnom nivou. Važno je samo da takmičenje i nagradu usmerite ka ciljnoj grupi, kao i da ostvarite dobar balans između motivisanja korisnika da učestvuju i promocije koju će vam oni doneti.\n2. Ispričajte priču koristeći video\nOnlajn vodič za korišćenje društvenih mreža u marketinške svrhe Soušal medija egzaminer (Social Media Examiner) objavio je rezultate istraživanja koje je sprovela marketinška agencija Vidjard (Vidyard). Između ostalog, naveden je podatak da čak 71 odsto komjuniti menadžera preferira korišćenje video-formata na Instragramu, jer to donosi bolje rezultate od statičnih slika.\nNa ovoj društvenoj mreži možete da postavite video trajanja od tri sekunde do 15 sekundi, što je sasvim dovoljno da biste privukli pažnju potencijalnih kupaca. Sami odlučite kakav će biti sadržaj vaših video-postova, ali imajte na umu to da oni moraju biti veoma interesantni, aktuelni i vizuelno privlačni.\nInstagram Ads – dobar način da steknete prve pratioce\nPrimetili ste da je i Instagram prepun plaćenih reklama najrazličitijih kompanija. I vama može koristiti ova usluga koju nudi Instagram, jer ćete u startu steći pratioce koji spadaju u vašu ciljnu grupu. Ova mogućnost će vam biti korisna i kasnije, kada budete želeli da proširite svoju publiku ili kada izbacite nov proizvod.\nNa slikama kojima ćete se reklamirati predstavite osobe koje koriste vaš proizvod i dozvolite da se vaši potencijalni kupci poistovete sa njima. Uz to dobro uklopite pisani sadržaj i imaćete dobitnu kombinaciju.\nUnapredite svoje znanje iz oblasti onlajn komunikacije\nMnogi ljudi vode profile kompanija na društvenim mrežama samo na osnovu osećaja, međutim kada počnete da uviđate kolika je moć postova na Fejsbuku, Instagramu i drugim mrežama, shvatićete koliko je ozbiljan ovaj posao, pa će vam postati jasno da ga treba profesionalno obavljati.\nPredlažemo vam da upišete neki od odseka na školi koja je specijalizovana za poslovanje putem interneta i na taj način osigurate uspeh svojih onlajn kampanja. Naučićete da koristite ne samo društvene mreže, već i mnoge druge oprobane alate u oblasti internet-poslovanja.\nSada, kada znate kako pametno da započnete svoje aktivnosti na Instagramu, postarajte se za to da postove redovno postavljate i da održite isti kvalitet. Obavestite svoje fanove na Fejsbuku i drugim društvenim mrežama da sada imate Instagram i pozovite ih da vas prate. Takođe ne zaboravite da stavite link ka mrežama i na sajt kompanije ili vaš blog kako biste okupili čitavu zajednicu svojih fanova.\nDruštvene mreže kao sredstvo za rad telegraf\n← Kako podići plastenik i za koliko se isplati?


IRB: "Mittal" iz Švajcarske nije ispunjavao uslove za učešće na aukciji za paket akcija RŽR "Ljubija" - Opcija\nIRB: „Mittal“ iz Švajcarske nije ispunjavao uslove za učešće na aukciji za paket akcija RŽR „Ljubija“\n31-01-2019 Biznis, Pocetna, Privreda\nInvesticiono-razvojna banka (IRB) Republike Srpske saopštila je danas da su dokumentaciju za učešće na aukciji za paket akcija RŽR „Ljubija“ dostavile kompanije „Arcelor Mittala“ iz Švajcarske i Luksemburga, ali da ta kompanija nije priložila bilo kakav dokument koji upućuje na to koje preduzeće treba da bude učesnik na aukciji.\nPodsjećamo, nakon što je danas propala prodaja državnog kapitala u RŽR „Ljubija“, kompanija „Arcelor Mittal“ je za to optužila IRB.\nOdgovarajući na prozivke, u IRB-u tvrde da „Mittal“ nije naveo koju firmu kandiduje za aukciju, te da pored toga kompanija iz Švajcarske nije ispunjavala uslove.\n„U okviru dostavljene dokumentacije nije dostavljen niti jedan dokument koji upućuje koje od pomenuta dva pravna lica treba da bude učesnik na aukciji za paket akcija RŽR ’Ljubija’“, kažu u IRB.\nDodaju da je analizom dokumentacije dostavljene za ArcelorMittal Holdings, Zug, Švajcarska konstatovano da je ona formalno ispravna, ali da ovo pravno lice ne ispunjava kvalifikacione kriterijume za učešće na aukciji s obzirom na to da je njegova registrovana djelatnost „sticanje, upravljanje i prodaja učešća u preduzećima, a ne eksploatacija metaličnih mineralnih sirovina“.\n„Takođe, prihodi tog preduzeća su u 2017. godini iznosili 63.409.936 КM, što je takođe manje od prihoda traženih utvrđenim kriterijumima“, navode u IRB.\nKada je u pitanju ArcelorMittal iz Luksemburga, u IRB kažu da dostavljena dokumentacija nije bila potpuna, ali je u produženom roku upotpunjena.\n„U produženom roku, jedan dan prije isticanja, dostavljena je nedostajuća dokumentacija na osnovu koje je konstatovano da ovo pravno lice ispunjava kvalifikacione kriterijume, usljed čega mu je bez odlaganja izdata potvrda za učešće na aukciji“, naveli su u IRB i podsjetili da ArcelorMittal SA, Luksemburg nije unio kupovni nalog za paket akcija RŽR „Ljubija” do isteka roka aukcije.


REFORMA PRAVOSUĐA: U okviru procesa reforme očekuje se izmena Ustava RS, izrada novih procesnih zakona koji bi ojačali procesnu disciplinu stranaka, uvođenje snimanja suđenja u krivičnim predmetima i intenziviranje finansijskih istraga. Pravosuđe je potrebno učiniti efikasnijim i stručnijim, omogućiti da se predmeti završavaju u razumnom roku, podići nivo kvaliteta odluka, te u postupku izbora sudija na najodgovornije funkcije birati one koji su najstručniji\nOtvaranjem Poglavlja 23 - Pravosuđe i osnovna prava kreće se u temeljan i odgovoran rad na sprovođenju reformi u pravosuđu, na kojima je do sada rađeno kroz Nacionalnu strategiju reforme pravosuđa za period 2013-2018. godine ("Sl. glasnik RS", br. 57/2013) i Zaključaka o usvajanju akcionog plana za sprovođenje nacionalne strategije reforme pravosuđa za period 2013-2018. godine ("Sl. glasnik RS", br. 71/2013 i 55/2014), izjavio je pomoćnik ministra pravde, Čedomir Backović.\nBacković, koji je i šef pregovaračke grupe za Poglavlje 23, istakao je da Srbiju u okviru reforme pravosuđa očekuje promena Ustava Republike Srbije ("Sl. glasnik RS", br. 98/2006), izrada novih procesnih zakona koji bi ojačali procesnu disciplinu stranaka, uvođenje snimanja suđenja u krivičnim predmetima i intenziviranje finansijskih istraga.\nOn je, na marginama sednice Komisije za sprovođenje Nacionalne strategije za reformu pravosuđa za period od 2013. do 2018. godine, naveo da je ispunjeno više od 90 odsto svih aktivnosti koje su bile predviđene Akcionim planom od početka godine, pri čemu će nam otvaranje pomenutog poglavlja pružiti dodatnu podršku na tom planu. Napominje i da Akcioni plan ima više od 400 stranica i da ga sprovodi približno 60 institucija.\nBacković je ukazao na to da u srpskom pravosuđu ima mnogo problema koji su se gomilali decenijama, te da će biti potrebno vreme da se oni otklone.\nMeđutim, kako je naveo, napravljeni su značajni pomaci u pogledu rešavanja starih predmeta, kompjuterizacije pravosuđa, infrastrukture – adaptacijom i izgradnjom niza pravosudnih zgrada, ali i po pitanju načina na koji se sudije biraju i napreduju.\nPredsednik Komisije za sprovođenje Nacionalne strategije za reformu pravosuđa, Miroljub Tomić, rekao je da nakon otvaranja Poglavlja 23, pravosuđe očekuje niz zadataka koje treba odgovorno uraditi kako bismo ispunili uslove koji su pred nas postavljeni u pregovaračkom procesu.\nPravosuđe je potrebno učiniti efikasnijim i stručnijim, omogućiti da se predmeti završavaju u razumnom roku, podići nivo kvaliteta odluka, te u postupku izbora sudija na najodgovornije funkcije birati one koji su najstručniji. Na taj način će se ispuniti i stavke iz Akcionog plana, naveo je Tomić.\nČlanovi Komisije za sprovođenje Nacionalne strategije za reformu pravosuđa su, na sednici održanoj 20. jula 2016. godine, razmatrali i analizu položaja sudija prekršajnih sudova u Srbiji, kao i izveštaj sa preporukama izmene normativnog okvira radi unapređenja tog položaja.\nIzvor: Vebsajt Vlade, 20.07.2016.


ATP 1000 – Страна 2 – Novak Đoković\nPoraz Novaka u polufinalu Sinsinatija posle preokreta Medvedeva\nNajbolji teniser sveta nije uspeo da trijumfuje u svom četvrtom ovonedeljnom meču u Sinsinatiju i dođe na korak od osvajanja druge titule na sedmom Mastersu u sezoni. Sledeći turnir u Novakovom kalendaru je US Open (26. avgust - 8. septembar).\nNovak savladao Puja za mesto u polufinalu Sinsinatija\nNajbolji teniser sveta i prvi nosilac je u noći između petka i subote po srednjeevropskom vremenu nadigrao Francuza Luku Puja (ATP #31) rezultatom 7:6 (7:2), 6:1 u okviru poslednjeg četvrtfinalnog susreta na Masters turniru u Sinsinatiju.\nNovi trijumf i četvrtfinale Sinsinatija za Novaka\nPobedom nad Pablom Karenja Bustom iz Španije, rezultatom 6:3, 6:4, Novak se plasirao među osam najboljih na Masters turniru "Western & Southern Open" u Sinsinatiju. Rival srpskog tenisera u četvrtfinalu sedmog Mastersa u sezoni biće 31. igrač ATP liste Luka Puj.\nNovak pobedom započeo odbranu titule u Sinsinatiju\nNovak je zabeležio prvu od ukupno pet pobeda koliko mu je potrebno da bi odbranio titulu na Masters turniru u Sinsinatiju. U drugom kolu „Western & Southern Open“-a nadigrao je 45. tenisera ATP liste, Amerikanca Sema Kverija, rezultatom 2:0, po setovima 7:5, 6:1.\nNovak brani titulu u Sinsinatiju, objavljen žreb\nNajbolji teniser sveta će od 11. do 18. avgusta učestvovati na Masters turniru u Sinsinatiju gde je pre dvanaest meseci podigao prvi trofej i postao prvi teniser u istoriji kome je pošlo za rukom da osvoji svih devet Masters turnira, tzv. Zlatni Masters.


VojvodinaCafe - Preti mu zatvor zato što je očistio divlju deponiju\nVest objavljena: 15.08.2018 16:12\nOn dodaje da je upoznat sa zakonom koji dozvoljava skladištenje do dve tone neopasnog otpada.\nKada je njegovo udruženje pre nekoliko meseci volonterski očistilo divlju deponiju stigla je prijava "Čistoće". Nakon ove prijave i odluke suda, Jovičić je prvog avgusta dobio opomenu po kojoj na osnovu pravosnažne presude treba da plati 25.000 dinara novčane kazne i 1.000 dinara paušalnih troškova.\nKako kaže, on nema novac da tu kaznu plati.\n"Nisam bio u zatvoru 65 godina, sad pod stare dane, ni kriv ni dužan, da idem u zatvor ne mogu. Trenutno razgovaram sa advokatom, pokušavamo da tražimo odgodu ili bar na rate da se plati. Srećom, kada se pročulo da sam dobio kaznu, ljudi su počeli da uplaćuju novac da pomognu, tako da sada imamo više od 10.000 dinara, ali ipak to još nije dovoljno", navodi Jovičić.\nOn kaže da mu je čak i inspektorka koja je po prijavi došla na lice mesta rekla da nema potrebe da ima dozvolu za skupljanje otpada koji nije opasan ukupne težine do dve tone, ali da mu u tom slučaju treba papir koji potvrđuje da mu dozvola nije potrebna.\n"Znači treba mi papir koji kaže da mi ne treba papir. Pa gde to ima? Isto je i sa licencom za vozilo za prevoz otpada. Pokrajina nam traži licencu ili potvrdu da nam ne treba licenca, pošto je vozilo do jedne i po tone nosivosti. Sa druge strane, u Ministarstvu saobraćaja kažu da ne izdaju papir da ti ne treba papir. I to traje već šest meseci", kaže Jovičić.\nU "Čistoći" su "Blicu" kratko odgovorili da je tačno da su prijavili to udruženje zbog nezakonitog skupljanja otpada. Kako navode, udruženje "Komšija" nema dozvolu za taj posao, a uz to se bavilo i separacijom ambalaže, što takođe po zakonu ne sme da radi.\nOd 2004. godine članovi udruženja "Komšija" skupili su na desetine tona otpada. Čistili su Dunav, uništavali su divlje deponije, a delili su i drva i kućnu tehniku siromašnima. Kako kaže Jovičić, oni planiraju da nastave sa ovim aktivnostima, ali i da se okrenu edukaciji stanovništva kako bi se količina otpada smanjila.


Vuk Jeremić: Crnu Goru i Srbiju očekuje zajednička evropska perspektiva\nCrnu Goru i Srbiju očekuje bolja budućnost međusobnih odnosa i zajednička evropska perspektiva, ocijenili su danas šefovi diplomatije Milan Roćen i Vuk Jeremić. Šef srpske diplomatije razgovarao je danas u Podgorici sa najvišim crnogorskim zvaničnicima\nCrnogorski šef diplomatije rekao je da su odnosi Srbije i Crne Gore daleko bolji nego što se ponekad stiče utisak u javnosti, na osnovu izjava političkih lidera ili izvještavanja pojedinih medija.\n“Najbolji odnosi Srbije i Crne Gore, kroz istoriju, bil su onda kada su obje bile nezavisne države”, istakao je Roćen.\nZajednička istorijska prošlost i ekonomska i rođačka isprepletanost veoma su dobra osnova za zajedničke strateške evropske i evroatlanskse ciljeve, istakao je Roćen. On je rekao da dolazak šefa srpske diplomatije u Crnu Goru ima i istorijsku simboliku jer je Jeremić…\n‘’…prvi ministar inostranih poslova Srbije koji poslije 100 godina posjećuje Crnu Goru’’.\nJeremić je kazao da zajednička istorija predstavlja dobro tle za izgradnju najboljih mogućih bilateralnih odnosa i budućeg zajedništva u institucijama kojima Crna Gora i Srbija teže, prije svega Evropskoj uniji:\n‘’Od odnosa Srbije i Crne Gore umnogome zavisi stabilnost čitavog regiona. Prema tome, imamo posebnu odgovornost u tom smislu i saglasili smo se da otvorimo čitav niz pitanja u smislu institucionalizacije odnosa, potpisivanja sporazuma…’’\nSagaovornici su dosta vremena posvetili i odnosu prema problemu Kosova. Roćen je ponovio već mnogo puta izrečeni odnos Crne Gore prema tom problemu i podsjetio da u Crnoj Gori složno žive i Srbi i Albanci:\n‘’Od Crne Gore ne zavisi rješenje kosovskog problema. Ako bi zavisilo od Crne Gore i svrstavanja na jednu stranu, mi bi se vrlo brzo svrstali’’.\nJeremić je ponovio da je nezavisnost Kosova neprihvatljiva za Srbiju i istakao da Srbija od svih država u regionu očekuje uzdržanost, naglašavajući da se Beograd zalaže za nastavak pregvora:\n‘’Mogu da kažem da sam se saglasio sa kolegom Roćenom da bi unilateralni akti doprineli nestablinosti, a ne stabilnosti kojoj zajednički težimo’’.\nRoćen i Jeremić potpisali su Sporazum između vlada Crne Gore i Srbije o principima i proceduri za primjenu Sporazuma o podregionalnoj kontroli naoružanja.\nSagovornici su potencirali značaj ekonomske saradnje i dogovorili da Srbija nastavi da pruža konzularne usluge građanima Crne Gore u onim zemljama u kojima Crna Gora nema svoja diplomatska predstavništva.\nJeremić će razgovarao i sa crnogorskim predsjednikom Filipom Vujanovićem, premijerom Željkom Šturanovićem, predsjednikom Skupštine Rankom Krivokapićem i ministrom odbrane Borom Vučinićem.


Bogojavljensko plivanje za Časni krst u Zaječaru | TV Istok\nDate: 14 јануара, 2019\nU subotu 19. januara, na Bogojavljanje, na Popovoj plaži u Zaječaru biće održano “Plivanje za časni krst”. Program svečanosti obuhvata Svetu Liturgiju Svetog Jovana Zlatoustog u Sabornoj crkvi Rođenja Presvete Bogorodice u Zaječaru od 8 sati i 30 minuta i veliko vodoosvećenje u porti Saborne crkve od 10 časova. U 10 sati i 30 minuta krenuće svečana litija od Saborne crkve kroz centar grada do Popove plaže gde će biti održana svečanost povodom sedmog plivanja za Časni krst.U plivanju za Časni krst pravo učešća imaće punoletne osobe, a takmičiće se svi prijavljeni plivači koji dobiju potvrdu lekara o psiho-fizičkoj spremnosti. Mogućnost prijave ove godine je samo ELEKTRONSKIM PUTEM na sledeći link:\nOrganizatori su Srpska Pravoslavna Eparhija Timočka i Grad Zaječar.\nPrevious : ZAJEČAR: Digitalizacija vodovodne mreže i rekonstrukcija postrojenja za preradu vode\nNext : Zaječar izdvojio skoro 19 miliona dinara za razvoj poljoprivrede


Vesti online / Vesti / Srbija / Radnici "Goše" ostavljeni na cedilu, kao i cela Srbija\nRadnici "Goše" ostavljeni na cedilu, kao i cela Srbija\nPokret slobodnih građana upozorava da sudbina otpuštenih radnika Fabrike šinskih vozila "Goša" postaje tragični simbol vladavine Srpske napredne stranke Srbijom.\nNi samoubistvo radnika nije uticalo na vlast...\nPrethodno su radnici "Goše" godinama živeli od obećanja, bez plate, socijalnih doprinosa i drugih prava predviđenih zakonom koje je država dužna da garantuje. Nažalost, na njihovom primeru se najbolje pokazala sva nesposobnost Vlade Srbije i vlasti Srpske napredne stranke, kao i rezultati obećanja o stranim investitorima.\nNi tragedija radnika "Goše" Dragana M, koji je prošle godine iz očaja sebi oduzeo život, i njegove\nporodice, nije promenila tok stvari u Goši, niti skrenula pažnju ministara čija je dužnost da zakon bude poštovan, a obećanja koja vlast neumorno daje ispunjena,\nZbog toga je svako očekivanje da će bilo ko u Srbiji pod vlašću SNS završiti drugačije nego\nradnici "Goše" obesmišljeno. Pokret slobodnih građana može da pruži samo moralnu podršku otpuštenim radnicima, ali i obećanje da će, čim bude u prilici, vratiti državu građanima, snagu zakonima, a prava ljudima, naveli su u PSG.\nSRBIJA Vučić posetio radnike Goše: Probaćemo, ali su nam ruke vezane\nSRBIJA Iz šupljeg u prazno zarad glasova


Vesti online / Vesti / Svet / Neredi širom Italije, protesti protiv Vlade\nKarabinjeri su imali posla u većim gradovima Italije (Foto: Arhiva)\nU Torinu su zabeleženi najoštriji neredi, a sukobi između policije i više desetina najgnevnijih demonstranata, pristalica pokreta "forkoni", paralisale su gradski saobraćaj i njegovo normalno funkcionisanje.\nU noći između nedelje i ponedeljka, širom Italije počeo je protest takozvanih "forkona" koji zahtevaju ostavku Vlade, optužujući je da ne čini ništa kako bi pomogla najsiromašnijima. Napadnuta su sedišta državnih poreskih službi u Torinu, Milanu, Rimu i Bolonji.\nSvi u “forkone“\n"Forkone" su prvobitno činili poljoprivrednici nezadovoljni vladinim merama oporezivanja, a zatim su se tom pokretu pridružili i mali preduzetnici, zanatlije, vozači kamiona, zahtevajući ostavku Vlade zbog njene fiskalne politike.\nNajnapetija situacija je u Torinu, gde je, posle blokade železničke stanice, stotinak demonstranata napalo sedište poreske službe Ekvitalija, kao i upravu regije Pijemont, gađajući zgradu flašama, molotovljevim koktelima i kamenicama.\nPolicija je uzvratila suzavcem kako bi rasterala demonstrante, a organizatori skupa u Torinu najavili su da će se on nastaviti i "noćas, pa na dalje", prenosi Korijere.\nU neredima su uništena i tri vozila policije, oprema televizije Skaj TG24, blokiran je tramvajski saobraćaj, a brojne radnje zatvorile su odmah svoja vrata. Tužilaštvo Torina hitno je pokrenulo istragu.\nItalijanski mediji prenose da je u Bolonji takođe zaustavljen železnički saobraćaj, jer su demonstranti zauzeli pruge kod tog grada. Slični protesti održani su širom Italije - u Rimu, Veneciji, Palermu, Kataniji, Siciliji, kao i Kampaniji, u Markama i na Sardiniji. Ansa je prenela da je u Rimu zbog izazivanja nereda i bacanja dimnih bombi 11 ljudi privedeno.\nSVET Protesti širom Italije, sukobi demonstranata i policije\nSVET Na uličnim neredima u Varašavi privedeno 30 ljudi\nUtorak 10.12.2013. 04:12\nС вером у Бога за спас Србије https://www.youtube.com/watch?v=fII6gjuNNoY


Događaj se dogodio u vozu za Nju Džerzi, kada je jedna žena odlučila da sedne na mesto rezervirano za osobe s invaliditetom, trudnice i odlučna u nameri da "se brani" ignorisala je ostale putnike, ali i konduktera, koji su je molili da skloni torbu kako bi još neko mogao da sedne pored nje.\nŽivčana žena, nije popuštala u molbama, ali je i ostale putnike oko sebe nazvala "odvratnima". Vikala je kako neće da pomeri torbu jer ne želi da pokupi nečije grinje. Jednom putniku je čak rekla da se skloni od nje jer smrdi. Pretvarala se da je zauzeta dok je gledala u mobilni i ignorisala je putnike i konduktera koji je pokušao da skloni njenu torbu, ali žena je ponovo počela da se dere.\nNakon što je kondukter promenio taktiku i prostojno je zamollio da još neko sedne na slobodno mjesto, odgovorila je kako ne želi da tko sedi pored nje i da sednu na neko drugo mesto u vozu. U sve se umešala i policija koja je ispitala ženu, a voz je zbog čitave situacije kasnio 25 minuta.


Vladimir Putin rekao je da je zadovoljan rezultatima razgovora koji je, kako kaže, održan u otvorenoj, poslovnoj atmosferi.\n"Gledam na njih kao na uspešne i korisne", rekao je Putin na konferenciji za novinare nakon razgovora i radnog ručka sa Trampom, prenosi Tas.\nPutin je rekao da je današnji samit sa Trampom "prvi korak" ka čišćenju zaostalih problema u odnosima dve države.\n"Još postoje brojni problemi i mi nismo uspeli da u potpunosti sve razjasnimo, to je nemoguće učiniti, ali verujem da smo napravili prvi korak u tom smeru. Zadovoljni smo razgovorima. Jasno, ostali su neki izazovi. Nadam se da sada bolje razumemo jedni druge", rekao je ruski predsednik.\nIstovremeno, on je zahvalio Finskoj što je obezbedila radnu atmosferu na samitu.\n"Znamo da smo uznemirili stanovnike Helsinkija i izvinjavamo se za to", rekao je Putin.\nPrema njegovim rečima, on je tokom razgovora pozdravio doprinos SAD rešavanju problema na Korejskom poluostrvu ocenivši da je to postalo moguće zahvaljujući ličnom angažovanju Trampa u rešavanju problema.\nKako je rekao, tokom samita je izrazio zabrinutost zbog odstupanja Vašingtona iz iranskog nuklearnog sporazuma i dodao da američka strana zna stav Rusije, ali da im je stav nepromenjen.\n"Zahvaljujući iranskom sporazumu, Iran je postao pregledna zemlja pod kontrolom IAEA. To obezbeđuje čisto mirnu prirodu iranskog nuklearnog programa, promoviše režim neprofileracije", istakao je Putin.\nDodao je i da su njih dvojica razgovarali o rešavanju situacije u Siriji, pre svega humanitarnoj krizi u toj zemlji i dodao da dve države imaju "sve komponente" za delovanje u Siriji.\nRazgovarali su, kako je rekao, i o nuklearnom naoružanju.\nPutin: Rusija se nije mešala u izbore\nOdgovarajući na novinarska pitanja, tražio je da se navede samo jedna činjenica koja bi mogla da dokaže navodno mešanje i dosluh sa Trampom.\nTakođe je podsetio i na sporazum iz 1999. godine, prema kome jedna država drugoj može isporučiti svoje državljane, prenosi finska televizija JLE.\n"On (Robert Maler) može da upotrebi taj sporazum. Neka nam pošalje zvaničan zahtev, a onda ćemo mi ispitati te pojedince za koje se veruje da su počinili zločine. Naši oficiri za bezbednost su u stanju to da učine", rekao je Putin.\nUpitan o gasovodu "Severni tok 2", Putin je rekao da bi države mogle da sarađuju.\nKako je rekao, Tramp je izrazio zabrinutost da bi Rusija mogla da okonča isporuke gasa, ali je istakao da je Rusija zainteresovana da nastavi sa isporukama gasa kroz Ukrajinu.\nRuski predsednik predložio je da Moskva i Vašington sprovedu zajedničku istragu o ruskim obaveštajcima optuženim za hakerske napade tokom izborne kampanje u SAD 2016. godine.\nPutin je, međutim, dodao da će Rusija onda očekivati da SAD vrate uslugu i sarađuju u ruskoj istrazi protiv Vilijama Braudera, britanskog investitora optuženog za finansijski kriminal u Rusiji. Brauder je zaslužan i za izglasavanje takozvanog zakona "Magnitski", koji je američkim vlastima omogućio da sastavljaju crne liste ruskih zvaničnika za koje tvrde da krše ljudska prava.\nAmerički predsednik ocenio je da je Putin izneo "neverovatnu ponudu" da dozvoli ruskim i američkim istražiteljima da sarađuju u istrazi navoda o ruskim sajber napadima.\nNa kraju konferencije, Putin je bacio u ruke Trampu fudbalsku loptu i dobacio mu da je "lopta sada u njegovim rukama", a Tramp je tu loptu dobacio supruzi Melaniji, koja je takođe prisustvovala konferenciji.


(Re)evolucija – Retrospektivna izložba Dragana Ilića – Muzej savremene umetnosti u Beogradu\n(Re)evolucija – Retrospektivna izložba Dragana Ilića\nOtvaranje: 15. maj 2019.\nMesto: Muzej savremene umetnosti,\nRetrospektivna izložba Dragana Ilića pravi presek kroz njegov višedecenijski stvaralački opus prikazom najznačajnijih konceptualnih celina i odabranih umetničkih projekata u različitijim medijima koje je realizovao u Australiji, SAD, Japanu ali i u Beogradu – u SKC-u, CZKD-u i drugim institucijama.\nPolazište u radu Dragana Ilića je konceptualna analiza de/rekonstrukcije procesa crtanja kao upisivanja telesnih aktivnosti na papir, praćenje „kinematike linije“ (Stelark) koju umetnik precizno i promišljeno proizvodi, kao i otvaranje prostora za komunikaciju različitih umetničkih aktivnosti koje kao finalni proizvod imaju crtež. Sučeljavanje primordijalne ljudske svaralačke delatnosti – crtanja– sa mogućnostima koje pružaju nove tehnologije, u središtu je Ilićevih umetničkih istraživanja. Umetnik se fokusira na eksperimentisanje na raskršću između umetnosti, nauke i tehnologije, s posebnim akcentom na primenu robotike u umetničkoj praksi.\nNakon intenzivnog istraživanja i korišćenja različitih mehaničkih instrumenata i sprava specijalno napravljenih za crtanje, Ilić je jedan od pionira koji koristi robote kao protetske ekstenzije ruke i alat za crtanje. Prateći razvoj tehnologije, Ilić u umetničke projekte sve više uvodi najnovije sofisticirane modele industrijskih robota kao i neurokompjuterskih interfejsa. Pored mašine programirane za crtanje, robot tako postaje i medij za interakciju i „simbiozu“ s umetnikom stvarajući „hibridno telo“ mašine i čoveka čiji nervni sistem i moždani talasi daju „softverske komande“ robotu prilikom izvođenja performansa crtanja. Ključni akter izložbe tako će biti novi model robota KUKA KR 210 s multifunkcionalnom performativnom namenom: od crtanja, preko eksperimentalnog plesa, proizvodnje industrijskog zvuka – muzike, sve do šestokanalne projekcije video dokumentacije Ilićevih projekata.


U Londonu otvoren prvi salon lepote namenjen isključivo muškarcima\nTrend «metroseksualaca», odnosno muškaraca koji poklanjaju pažnju negovanju svog izgleda a pri tome nisu seksualno skloni istom polu, sve je popularniji. Samo britanski muškarci, na primer, godišnje troše oko 800 miliona funti, ili milijardu i po dolara, na svoje ulepšavanje. U nastojanju da se iskoristi taj trend, u Velikoj Britaniji sada je otvoren prvi salon lepote namenjen isključivo muškarcima, prigodno nazvan - «Whole Man».\n«Whole Mn» tvrdi da je prvi salon te vrste, a njegova su ciljna grupa muškarci koji se ne libe da potroše velike sume novca na kozmetičke tretmane, depilaciju, čupanje obrva ili šminku. Salon koji je otvoren prošlog decembra nalazi se na Nju Bond Stritu, jednoj od najekskluzivnijih i najpopularnijih londonskih trgovačkih ulica. «Whole Man» ima cilj da ohrabri muškarce da svrate na brze tretmane uz minimalno deranžiranje, ili neprijatnost. Enterijer u kome dominiraju mermer i crna koža, a čuje se prijatna klasična muzika, osmišljen je tako da opusti posetioce kada prvi put udju u salon. Glavni menadžer salona, Bob Eger, kaže da su se vlasnici okrenuli muškim klijentima jer smatraju da su potrebe žena na tržištu i više nego zadovoljene.\n«Ako pogledate robne kuće – u njima su najvažnija odeljenja za kozmetiku, ali su proizvodi za muškarce raštrkani po raznim štandovima što, muškarcima, koji obično ne vole šoping kao takav, otežava da se snadju i naprave poredjenje izmedju različitih brendova», kaže Eger.\nOsim kremi i gelova, salon nudi niz vitamina i drugih dodataka prilagodjenih muškim potrebama. Jedan od kupaca, Gevin Rajt primećuje da muškarci, baš kao i žene, treba da vode računa o svom izgledu, a da je industrija proizvoda za mušku negu očigledno u usponu.\nAdam Kozens izašao je sa posla na nekoliko sati da bi došao na tretman lica u salonu «Whole man» On kaže da danas mladići u svojim 20-im i 30-im, počinju da proširuju svoju rutinu doterivanja pred izlazak u grad.\n«Moj najbolji drug i ja odnedavno smo počeli da koristimo kreme za lice, jer uveče često izlazimo na zadimljena mesta, gde vam se koža isuši», objašnjava Adam.\nKreme za lice postaju uobičajena stavka na spiskovima za kupovinu nekih muškaraca, medjutim, sa prihodom od blizu 100 miliona dolara godišnje, tržište muške kozmetike u Velikoj Birtaniji je još u povoju, i manje od jedne desetine istog tržišta sa druge strane Lamanša – u Francuskoj. Britanci naime na kozmetiku potroše oko 800 miliona funti, ili milijardu i po dolara, dok Francuzi potroše 2,2 milijarde funti, pokazuju podaci kompanije Mintel koja se bavi proučavanjem globalnog tržišta. Viši analitičar Mintela, Džejms Mekoj, upozorava da odnos britanskih muškaraca prema negovanju lica i tela i dalje daleko zaostaje za nekim od Evropljana.\n«U opštoj muškoj populaciji postoji otpor ideji da muškarac treba da ode na tretman lica ili počupa obrve» kaže Mekoj.\nJedna mala anketa u centru Londona pokazala je neke od stavova britanskim muškaraca prema ovakvom ulepšavanju... Piter Hejzel, vozač motocikl-taksija, kaže da se njegova nega sastoji od tuširanja, pranja zuba i možda malo after-šejva. Slikar Toni Burk svoj režim nege ograničava na tuširanje i nanošenje dezodoransa.\nŠon Harman, nezavisni školski administrator, koristi samo gel za kosu, dok lekar Šerif Salah kaže da muškarcima nisu potrebne kreme jer ih žene prihvataju onakvim kakvim jesu. Mark Holovej, dizajner softvera, smatra da njegova žena voli muževan, «grublji» izgled. Neke žene su, medjutim, izgleda otvorenije prema ideji da muškarci troše više vremena i novca na svoj izgled. Na kraju krajeva, prema podacima kompanije Mintel, gotovo 40% muške kozmetike kupuju – upravo žene. Andrina Lujzi kaže da ne vidi ništa loše u tome da muškarci posvete više vremena svojoj nezi, dok studentkinja Lavnija Šeher kaže da je njenom mladiću potrebno više vremena da se spremi za izlazak nego njoj. Medjutim, dosadašnje statistike pokazuju da ipak ima više nego dovoljno britanskih muškaraca koji bi radije mazali cementom pukotine na trotoarima nego što bi naneli bilo koju vrstu losiona na svoje lice.


Novčane kazne za emitovanje neprikladnih sadržaja - Niške novine\nNaslovna strana » Novčane kazne za emitovanje neprikladnih sadržaja\nNovčane kazne za emitovanje neprikladnih sadržaja\nObjavljeno: 02 mar 2016\nElektronski mediji u Srbiji najčešće ne poštuju postojeći Zakon i pravilnike, time što ne obeležavaju sadržaje koji su adekvatni za određeni uzrast, rečeno je u Beogradu na skupu o primeni novog sistema označavanja televizijskog programa. Generalni sekretar Regulatornog tela za elektronske medije (REM) Nenad Janković ocenio je da to telo nije jedini krivac za činjenicu da pružaoci medijskih usluga ne obeležavaju sadržaje na propisani način.\nPrema njegovim rečima, od prošle godine, kada je usvojen novi Pravilnik o zaštiti prava maloletnika u oblasti pružanja medijskih usluga, REM je izrekao šest opomena, tri upozorenja i kaznio jednog pružaoca medijskih usluga zabranom emitovanja do 24 sata.\nOn smatra da bi izmene postojećeg Zakona o radiodifuziji, kojim bi se uvele novčane kazne za emitere koji ne poštuju pravila, doprinele da se ta oblast reguliše, jer postojeće sankcije nisu dovoljne.\n„Kada bi regulator imao meru novčanog kažnjavanja, kao što imaju sve kolege u regionu, vrlo brzo bi došlo do uređivanja programa onako kako treba da bude. Nadam se da će posle izbora novi parlament imati sluha za to“, rekao je Janković.\nNajčešća greška koju prave emiteri jeste emitovanje određenog programa u neodgovarajuće vreme, ali i neoznačavanje programa markicama, na kojima piše za koji uzrast je program prilagođen. Pored toga, emiteri vrlo često ne najavljuju programski sadržaj ni glasovno ni pisano, a jedna od grešaka je i prekrivanje markice reklamom.\nMedijski stručnjak Maja Divac istakla je da EU teži da ujednači pravila emitovanja programa, međutim, zemlje regiona još nisu u potpunosti dostigle očekivane standarde i one koje preporučuje EU.\n„Evropske zemlje ističu da je bitno označavati i naglasiti koje vreme je dozvoljeno za emitovanje nekog programa. Teži se tome da program bude oslobođen bilo kakvog sadržaja koji štetno deluju na razvoj dece i maloletnika“, rekla je Divac.\nDirektor UNICEF-a u Srbiji Mišel Sen-Lo rekao je da su mediji, a posebno televizija, veoma važno sredstvo za socijalizaciju deteta, ali da mogu da imaju i veoma loš uticaj, zbog emitovanja negativnih modela ponašanja.\n„Zato je potrebno poštovati pravilnik, a glavna odgovornost tu je na emiterima. Zbog toga je još više potrebno primeniti sistem označavanja televizijskih sadržaja i koristiti preporuku na osnovu uzrasta. I roditelji moraju paziti šta deca gledaju“, rekao je Sen Lo.\nPotpredsednik Udruženja novinara Srbije novinar Zoran Stanojević smatra da se svi moraju založiti da se pravila sprovode.\n„UNS smatra da REM ima najveću odgovornost da kazni one koji krše pravila. Ne vidim veći interes od zdravlja dece“, rekao je Stanojević.\nTagoviElektronski medijiMedijiMediji SrbijaREMUNS


Nemački ambasador na pečenju u Čajetini › Made-in-Germany.rs\nPrilikom posete Čajetini ambasador Nemačke u Srbiji Hajnc Vilhelm je poručio da su turizam i poljoprivreda oblasti koje ovom kraju pružaju velike mogućnosti za saradnju sa nemačkim partnerima.\nTokom razgovora sa predsednikom Opštine Milanom Stamatovićem, ambasador Vilhelm se upoznao sa privrednim potencijalima ove srpske opštine, pre svega u oblasti turizma i poljoprivredne proizvodnje, a u cilju buduće saradnje, saopšteno je iz lokalne samouprave.\n– Već je poznato da je opština Čajetina jedna od najuspešnijih turističkih destinacija u Srbiji. Cilj nam je da se predstavimo i u Nemačkoj, kako bi se i tamošnji investitori zainteresovali za saradnju sa nama – rekao je Stamatović, a prenosi agencija „Tanjug“.\nAmbasador Vilhelm je rekao da je sada, po prvi put, imao priliku da dođe u Čajetinu i izrazio žaljenje što nema više slobodnog vremena na raspolaganju da upozna celu Srbiju i njene prirodne lepote.\n– Vaš turizam je nešto što daje velike mogućnosti za saradnju sa nemačkim partnerima, a isto tako i poljopriveda. Opština Čajetina zaista ima velikih potencijala – naglasio je nemački ambasador , a zatim kroz osmeh dodao da jedva čeka da proba jagnjeće pečenje, po kome je ovaj kraj Srbije nadaleko čuven.\nOd MiG na 26/05/2015 / Investicije, Poljoprivreda, Proizvodnja, Turizam, Usluge / Ostavite komentar


Al Bagdadijeva sestra osuđena na smrt\nAbu Omar al Bagdadi na jednom od snimaka iz 2014.\nSud u Iraku saopštio je danas da je na smrt osudio sestru Abu Omara al Bagdadija, bivšeg šefa Al Kaide u Iraku, ubijenog 2010. godine.\nŽena, čije ime nije saopšteno, osuđena je na smrt vješanjem, naveo je sud i dodao da je tokom saslušanja utvrđeno da se priključila terorističkim organizacijama kojima je pružala logističku i pomoć u raznim krivičnim djelima.\nAbu Omar al Bagdadi bio je šef Al Kaide u Iraku, a potom je poslije spajanja te grupe s drugima, preuzeo vođstvo militantne organizacije "Islamska država" u toj zemlji.\nZa sada se ne zna gdje se nalazi Al Bagdadi, za kojeg je u nekoliko navrata saopšteno da je ubijen, a potom je informacija demantovana iz izvora bliskih militantima.\nIračke vlasti su krajem decembra saopštile da je završen rat sa militantima koji su 2014. godine zauzeli velike dijelove teritorije te države i susjedne Sirije.


Ivanović: Doći ćemo do rešenja\nNova runda pregovora Beograda i Prištine neće biti laka, jer se održava u atmosferi koja je opterećena nasilnim potezima albanske strane od 25. jula, ali će ipak rezultirati nekim rešenjima, jer je to u obostranom interesu, izjavio je državni sekretar Ministarstva za Kosovo i Metohiju Oliver Ivanović.\nKomentarišući navode nekih medija da će posrednik EU u nastavku dijaloga sutra u Briselu predstaviti predlog carinskog pečata, Ivanović je naglasio da će predstavnici zvaničnog Beograda prihvatiti samo ono što jasno ukazuje da Kosovo nije država i da je reč o protektoratu pod upravom međunarodne zajednice. “Rešenje za pečat moraće da podrazumeva odredbu vezanu za Rezoluciju 1244 SB UN, čime će biti otklonjena svaka mogućnost zloupotrebe od strane Prištine’, rekao je Ivanović, Međunarodnom radiju Srbije, prenosi FoNet. On je napomenuo da će modalitet koji bude prihvaćen za problem carine u velikoj meri imati uticaj i na rešenje problema predstavljanja Kosmeta na regionalnim forumima. Državni sekretar je istakao da se o pitanju srpskih institucija na severu KiM za sada neće raspravljati, zato što se to ne nalazi na spisku dogovorenih tema. “O tome će se možda razgovarati na kraju dijaloga, kada bude reč o statusnim temama’, rekao je Ivanović.\n19.09.2021 Jelena Đoković posetila manastir Gračanicu (538)\n19.09.2021 ’’Novaku ću preneti da mu je lepa domovina’’ (172)\n19.09.2021 Od posledica koronavirusa u Srbiji preminulo 37 pacijenata (95)


Osmani imenovala Krešnika Radonićija za novog predsednika CIK - Kosovo Online\n14. Jun 2021. • 16:58\nNakon smene Valjdete Dake sa mesta predsednice CIK-a, predsednica Kosova Vjosa Osmani imenovala je sudiju Krešnika Radonićija na mesto novog predsednika ove komisije, prenosi Reporteri.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani, u skladu sa svojim zakonskim nadležnostima, imenovala je sudiju Apelacionog suda Krešnika Radonićija za novog predsednika Centralne izborne komisije, nakon prestanka mandata dosadašnje predsednice CIK-a Valjdete Dake, kaže se u saopštenju.\n„Zakon predviđa da je predsednik Kosova nadležan za imenovanje predsedavajućeg CIK-a kao i za prestanak njegovog mandata. Predsednica Osmani je donela odluku o razrešenju Valjdete Dake, imajući u vidu demokratske vrednosti integrisane u Ustav Kosova imajući u vidu da nezavisnost i integritet CIK-a imaju vitalni značaj na demokratskim izborima. Krešnik Radonići je sudija Posebnog odeljenja Apelacionog suda i njegovo imenovanje će obezbediti da integritet CIK-a ne bude narušen, kao i nesmetano odvijanje lokalnih izbora, navodi se u saopštenju kanelarije predsednika Kosova“, navodi se u odluci.\nSudija Radonići je 2006. godine diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Prištini dok je 2013. godine završio master studije u SAD-u.\n„Radonići se smatra sudijom sa visokim profesionalnim kredibilitetom i nepristrasnošću u odlučivanju“, navodi se u saopštenju.\nPredsednica Vjosa Osmani u odluci za razrešenje Dake navodi da Daka kao predsedavajuća CIK-a, u mnogim slučajevima, nije uspela da donosi nezavisne odluke u političkim polarizacijama i da su njene odluke narušile integritet i poverenje građana u CIK.\nCIK Valjdete Daka smena Vjosa Osmani\nOsmani zahteva ostavku Valjdete Dake\nCIK od kosovske Vlade zahteva dodatni budžet za lokalne izbore


Najaktivniji i s pozitivnim idejama\n8. Juna 2012. Arhiva Visoko.co.ba\nUdruženje „Damar omladine” je počelo radnu 2011. godinu organizovanjem potpisivanja peticije protiv splalionice u Visokom, zajedno sa Eko-vikingom i Udruženjem učenika i studenata USV, u kojoj je skupljeno preko 3.000 potpisa što će poslije značajno doprinijeti daljoj borbi protiv izgradnje spalionice.\nU mjesecu aprilu 2011. godine uspjeli smo unajmiti i renovirati prostorije Udruženja, mjesto koje nosi naziv „DOM”, i koje postaje centar rađanja novih ideja mladih entuzijasta, članova Damara. Također, u aprilu je uspostavljen i Prijateljski centar za zdravlje mladih koji je otvoren pri JU Dom zdravlja sa poliklinikom Visoko, centar namijenjen mladim ljudima od 14-25 godina, a usluge centra su anonimne, besplatne i kvalitetne, u rad i promociju centra je uključen 31 vršnjački edukator. Projekat je rezultat saradnje sa Asocijacijom xy na projektu „Maksimiziranje i pokrivanje prevencije HIV-a i njege među populacijama u najvećem riziku”. Ovog mjeseca je održan i prvi trening za vršnjačke edukatore u vezi seksualnog i reproduktinvog zdravlja u Visokom.\nU mjesecu maju 2011. godine drugi put zaredom je organizovana izložba „Probudi se-pokreni se” koju radimo u saradnji sa Zavičajnim muzejom Visoko, a specifičnost projekta je bila Noć muzeja, tako da je ove godine Visoko uz Sarajevo bilo jedini grad u BiH u kojem je obilježena Noć muzeja. Istog mjeseca je potpisan i memorandum o saradnji sa Mrežom Sporazum Plus koja broji 461 organizaciju iz BiH, a „Damar omladine” je koordinirajuće Udruženje.\nU junu su održani „Dani fotografije” projekat u sklopu kojeg je pruženo osnovno znanje o fotografiji, te realizovane i radionice fotografije, i organizovan foto-maraton u kojem je učestvovalo više od 30 učesnika. U sklopu projekta je otvorena i izložba „Fotografija godine 2010” u saradnji sa portalom fotografija.ba.\nU septembru su organizovane fokus grupe u prostorijama Udruženja sa mladim bračnim parovima sa ciljem sprovedbe istraživanja o potrebama i upotrebi kontraceptivnih sredstava u našoj zemlji što je održano održano u sklopu projekta „Maksimiziranje i pokrivanje prevencije HIV-a i njege među populacijama u najvećem riziku”. Istog mjeseca je održan drugi trening u Sarajevu koji je obuhvatio mlade iz Sarajeva, Visokog i Istočnog Sarajeva.\nDan državnosti BiH Damar omladine je obilježio zajedno sa sugrađanima na neobičan način. Obilježavanje ovog datuma je organizovano u razrušenoj robnoj kući „Vema”, nekadašnjem simbolu Visokog. Uz himnu BiH, prigodno obraćanje sugrađanima i obilazak Veme ukazali smo na simboliku stanja u državi. U ovom mjesecu je održan i napredni trening za vršnjačke edukatore pod nazivom „Napredni stilovi života”\nKraj 2011. godine obilježili smo manifestacijom „Nikad jača zima”, koju smo realizovali zajednički, finansijski, volonterski i organizacijski sa Gimnazijom Visoko. Kroz manifestaciju koja je trajala osam dana, a počela sa prvim zimskim danom svaki dan su obilježile različite aktivnosti sa ciljem objedinjavanja svih vidova umjetnosti kako bi se pružio maksimum javnosti u periodu kada se ne dešava puno toga. Na manifestaciji je učestvovalo više od 200 učesnika, a događaj je prepoznat kako u Visokom tako i okruženju. Festival je svečano otvoren koncertom Balašević orkestra iz Zenice, a u okviru manifestacije održani su:\n– Damarov salon knjige koji je trajao tri dana\n– Damarova mala scena\n– Visoko ponovo živi,\n– Dan solidarnosti, suživota i tolerancije,\n– Noć gitare\n– Zabavno veče sa vršnjačkim edukatorima,\n– Izložba fotografija „Ruglo oko mene”.\nManifestacija održana na nekoliko lokacija, a sala Gradskog kina i diskoteka Puls godinama nisu bile punije. Na jednom mjestu su okupljene sve visočke osnovne i srednje škole uključene u projekat, a plan je da ova manifestacija preraste u tradicionalnu te da Visoko u ovo doba godine postane regionalni kulturni centar BiH.\nRaif Seferović: “Mapirano je više od 1.500 kilometara cesta na području ZDK”\n„Centar za rano podsticanje razvoja i ranu intervenciju za djecu sa posebnim potrebama u Zenici“


Otvoren konkurs za učešće demo bendova na 49. Gitarijadi\nKonkurs za učešće demo bendova na 49. Gitarijadi zvanično je otvoren 15. marta. Demo bendovi sa područja jugoistočne Evrope koji nemaju objavljeno komercijalno izdanje, mogu se prijaviti za učešće na 49. Gitarijadi do 22. maja.\nO uslovima konkursa, novinama u glasanju, ali i o programu predstojeće Gitarijade, bilo je reči na celodnevnoj promociji u beogradskom Domu omladine, koja je bila organizovana u okviru 16. međunarodnog Gitar art festivala.\nPrijave za učešće popunjavaju se isključivo elektronskim putem na sajtu Gitarijade. Bendovi treba da prilože snimke dve autorske kompozicije u trajanju od 10 minuta, tekstove kompozicija na maternjem i engleskom jeziku, spisak članova sa kontaktima, kratku biografiju i fotografiju sastava.\nNovina je to što će se na 49. Gitarijadi u završni program Festivala pored 12 bendova koje odabere stručni žiri, plasirati još dva na osnovu glasova publike.\nGlasanje će se sprovoditi putem onlajn aplikacije na sajtu Gitarijade od 25. maja do 3 juna, a odluka stručnog žirija i publike biće objavljena 4. juna. Među odabranim bendovima, biraće se tri pobednika. Ovogodišnja Gitarijada biće održana od 29. jula do 1. avgusta u Zaječaru.\ngitarijada konkurs zaječar\nZaječar: Raspisani konkursi za poljoprivredu za 2020...\nKonkurs za upis 11 polaznika za policijsku obuku na...


Putnički voz izleteo iz šina kod Brodareva - Radio Luna\nRadio Luna 12/02/2020\nLokomotiva brzog voza koji je saobraćao na liniji Bar – Beograd danas oko 13.30 izletela je iz šina na deonici pruge u kanjonu Lima između železičkih stanica Vrbnica i Brodarevo na teritoriji opštine Prijepolje.\nDo incidenta,u kome niko od putnika nije povređen, je došlo pošto je lokomotiva voza 430 naletela na odron na pruzi.\nNekoliko kilometara posle Vrbnice, prve železničke stanice na barskoj pruzi posle crnogorske granice, kompozicija brzog voza udarila je u kamenje koje se otisnulo sa brda, usled čega je lokomotivi prva osovina izletela iz šina. Istom prilikom kiša kamenja zasula je prvi vagon iza lokomotive.\nU vozu ima mnogo putnika za koje se još uvek ne zna kako će nastaviti putovanje. Traži se način da oni budu preveženi do 25 kilometara udaljenog Prijepolja, a čeka se da na ovaj deo pruge stigne vučni voz i vrati na šine lokomotivu.\nUžičani dobijaju kante za primarnu selekciju otpada\nŠarčević: Kombinujte načine nadoknade časova


NOVA LOKACIJA za smeštaj uklonjenih vozila JKP “Parking servis“ - iKragujevac\nNOVA LOKACIJA za smeštaj uklonjenih vozila JKP “Parking servis“\nčetvrtak, 17 avgust 2017 15:03\nGradsko veće, na sednici održanoj u sredu, 16. avgusta usvojilo je Program rasporeda sredstava za finansiranje razvoja informisanja u gradu Kragujevcu u 2017. godini. Programom su predviđena sredstva u ukupnom iznosu od 20 miliona dinara, i to za usluge po ugovoru - 18 miliona dinara i za subvencije javnim nefinansijskim preduzećima i organizacijama u iznosu od 2 miliona dinara, raspoređenih u korist Privrednog društva “Radio-televizija Kragujevac“ d.o.o.\nUsvojen je Zaključak o prihvatanju Preliminarnog predloga za dodelu sredstava iz budžeta grada Kragujevca za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata udruženja koji su od javnog interesa za grad Kragujevac za 2018. godinu. Ovim predlogom raspoređena su sredstva na osnovu Javnog poziva za dodelu sredstava iz budžeta grada Kragujevca za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata udruženja koja su od javnog interesa za grad Kragujevac za 2018. godinu. Predlogom je obuhvaćeno 18 programa i 21 projekat, a ukupna planirana sredstva za njihovu realizaciju iznose 8 580 000 dinara. Gradsko veće je dalo saglasnost na zaključivanje Ugovora o učešću grada Kragujevca u naknadi dela troškova boravka dece u predškolskim ustanovama čiji je osnivač drugo pravno ili fizičko lice. Grad će, kao i prethodne godine, subvencionisati deo troškova boravka dece u privatnim predškolskim ustanovama u iznosu od 80% od ekonomske cene. Na ovaj način biće povećan obuhvat dece u predškolskom obrazovanju i vaspitanju.\nNa osnovu izmena i dopuna Rešenja o odobravanju posebnih programa u oblasti sporta u 2017. godini, grad će podržati i sledeće programe: “Razvoj rukometa kod devojčica školskog uzrasta“ Rukometnog udruženja “Radnički 1964“, “Međunarodno takmičenje u igrama na vodi - City games Kragujevac“ Kluba ekstremnih sportova “Kragujevac“, “Košarkaški kamp Cross over 2017“ Košarkaškog kluba “Kragujevac 96“ i “Pravo na igru - pravo na zdravlje“ Sportskog kluba “Olimp 2015“. Prihvaćena je inicijativa JKP “Parking servis Kragujevac“ za izmeštanje depoa za smeštaj uklonjenih vozila. Postojeći depo nalazi se u ulici Kraljevačkog bataljona u MZ Stanovo, udaljen je šest km od centra grada, što, kako je navedeno u zahtevu ovog preduzeća utiče na nedovoljnu efikasnost u korišćenju vozila “pauk“ i povećanju potrošnju goriva, pa je predloženo da se odredi lokacija koja je bliža centru grada. Nova lokacija depoa za smeštaj uklonjenih vozila JKP “Parking servis“ biće u ulici Lepenički bulevar.


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | RUŽIĆ: ZAHVALNI NA PODRŠCI FRANCUSKE REFORMI JAVNE UPRAVE U SRBIJI\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić razgovarao je sa ambasadorom Francuske Frederikom Mondolonijem o podršci koju ta zemlja pruža reformi javne uprave u Srbiji i predstojećoj poseti u koju dolazi francuski državni sekretar za javnu administraciju Olivier Dussopt.\n„Zahvalni smo na podršci koju nam je Francuska pružila u uspostavljanju Nacionalne akademije za javnu upravu, stručnom usavršavanju, upravljanju ljudskim resursima i u sektoru dobre uprave“, rekao je Ružić.\nMinistar Ružić istakao je da je tokom posete predsednika Francuske Emanuela Makrona Srbiji, potpisan sporazum sa francuskim Ministarstvom za javnu upravu i javne račune. „Taj sporazum će omogućiti da zajedno kreiramo sistem još profesionalnijih i efikasnijih službenika, a na taj način i bolje usluge za građane“, istakao je Ružić.\nU cilju jačanja saradnje dva ministarstva, 9. i 10. septembra 2019. godine u Beograd dolazi francuski državni sekretar za javnu administraciju u koji će se sastati sa ministrom Ružićem.\nTo će biti prva poseta visokog francuskog zvaničnika posle posete predsednika Francuske Emanuela Makrona Srbiji.\nAmbasador Mondoloni ocenio je da činjenica da će prva poseta koja će uslediti posle posete Makrona biti poseta državnog sekretara Francuske zaduženog za javnu administraciju, govori da je za Francusku veoma važna saradnja na polju reforme javne uprave.\nMinistar Ružić dodao je da je reforma javne uprave jedan je od tri uslova koje Srbija treba da ispuni na svom putu ka Evropskoj uniji i da je upravo zbog toga veoma značajna podrška i iskustvo Francuske, kao jedne od zemalja osnivača Evropske unije.


Brus ONLINE - Uz podršku EU i Švajcarske gradi se prihvatilište za pse u Vlasotincu\nUz podršku EU i Švajcarske gradi se prihvatilište za pse u Vlasotincu\nVlasotince, 28. mart 2017. – U Vlasotincu su počeli radovi na izgradnji prihvatilišta za napuštene životinje koje treba da reši problem pasa lutalica na ulicama koji ugrožavaju bezbednost i zdravlje stanovništva. Izgradnju objekta površine 400 metara kvadratnih sa ambulantom, stacionarom i dve štenare, finansiraju Evropska unija i Vlada Švajcarske preko razvojnog programa Evropski PROGRES sa 92.000 evra, dok je učešće opštine Vlasotince 24.600 evra.\n"Za nas je ovaj objekat strateški važan jer smo u 2016. isplatili 2,4 miliona dinara građanima zbog ujeda napuštenih pasa, a u 2015. čak 3,8 miliona što je za samo dve godine polovina sume koja je potrebna za izgradnju prihvatiliša koje će moći da primi od 80 do 100 pasa", rekao je zamenik predsednika opštine Vlasotince Boško Stančić.\nOvaj projekat predstavlja dobar primer međuopštinske saradnje opština Vlasotince i Bojnik koje će primeniti principe dobrog upravljanja u rukovođenju prihvatilištem. Opštine će potpisati Ugovor o saradnji, a posebno će se urediti oblasti upravljanja objektom, troškovima, podeli rizika, kao i procedure koje se odnose na zbrinjavanje životinja.\nPlanirano je da se građevinski radovi završe za 60 kalendarskih dana, a izvođač radova je građevinska frima "AD Spektar Invest" iz Paraćina koja je izabrana u postupku javne nabavke.


Dva slobodna radna mesta u mitrovačkoj bolnici - Ozon Media\n1. Medicinska sestra/tehničar – Odeljenje interne medicine 3, Odeljenje hemodijalize sa nefrologijom, Služba interne medicine – Sektor za internističke grane medicine, na određeno vreme do 6 meseci zbog povećanog obima posla, sa punim radnim vremenom.\nUslovi: Završena srednja Medicinska škola, smer medicinska sestra-tehničar (IV stepen stručne spreme) sa položenim stručnim ispitom.\n2. Ginekološko akušerska sestra odeljenja akušerstva sa porođajnom salom – Odeljenje akušerstva sa porođajnom salom – Služba ginekologije i akušerstva – Sektor za hirurške grane medicine, na određeno vreme do 6 meseci zbog povećanog obima posla, sa punim radnim vremenom.\nUslovi: Završena srednja Medicinska škola akušerskog smera sa položenim stručnim ispitom (IV stepen stručne spreme).\nКonkurs je otvoren od 31. oktobra do 07. novembra ove godine.\nPromocija romana „Ispovest jedne sobarice“


Za ulazak u Grčku negativan PCR test ili vakcina, priznavaće se verovatno sva cepiva - Sputnjik Srbija\nZa ulazak u Grčku negativan PCR test ili vakcina, priznavaće se verovatno sva cepiva\n16:15 18.03.2021 Preuzmite kraći link\nPredsednik Građanske stranke Grka Srbije Vasilios Provelegios izjavio je da će uslovi za ulazak u Grčku ostati isti, odnosno da će moći da se uđe uz negativan PCR test, potvrdu o primljenoj vakcini protiv virusa korona ili uz brzi antigenski test koji će se raditi na samoj granici.\nProvelegios je za Tanjug rekao da misli da će 14. maja granice Grčke biti otvorene za sve, u zavisnosti od epidemiološke situacije.\n„U Srbiji su restriktivne mere, u Grčkoj još restriktivnije, tamo građani čak ne mogu da se šetaju više od dva kilometra od kuće. Mere su primarne i od toga zavisi ulazak turista i u krajnjoj liniji i nas“, naveo je Provelegios.\nOn je podsetio da je i ruska vakcina „Sputnjik Ve“ (Sputnik V) odobrena za teritoriju Grčke.\n„Preporuka EU je bila da se priznaju vakcine koje se daju u zapadnom svetu, međutim svaka zemlja će imati pravo da odluči da li će primiti još neku. Vrlo verovatno će se desiti da su sve vakcine dobrodošle. Antigenski test koji se radi će pokazivati prisustvo antitela u svima koji ulaze u Grčku tako da mislim da iz te perspektive problema neće biti“, rekao je Provelegios.\nKomentarišući digitalne zelene sertifikate, koje je u sredu predložila Evropska komisija, Provelegios je napomenuo da je ta odluka još u povoju i da se još definiše kako će oni izgledati i šta će sadržati u informacijama.\n„U ovom trenutku mi još nemamo tu informaciju, ali imamo informaciju da će se deliti, a da li će se deliti i građanima Srbije ostaje da se vidi i kojim putevima će se to dešavati“, rekao je on.\nValentina Matvijenko: „Sputnjik Ve“ ima sve mogućnosti za sertifikovanje u EU\nvakcine, virus korona, uslovi, ulazak, Srbija, Grčka


U ponedeljak svi na “Marakanu”, podržimo Srbiju! - Smedia\nU ponedeljak svi na “Marakanu”, podržimo Srbiju!\nCela je nacija - reprezentacija. U ponedeljak uveče trebalo bi da svim srcem podržimo “orlove” na putu ka Mondijalu.\nSrbija igra sudbonosnu utakmicu sa Gruzijom, a pobeda nas direktno vodi u Rusiju. Ovo je san od koga očekujemo da postane java. Među najglasnijima na “Marakani” će biti i naša velika zvezda Svetlana Ceca Ražnatović, koja u razgovoru za “Alo!” apeluje na sve navijače da se nađu na stadionu i da budu “vetar u leđa” našem nacionalnom timu.\n- Ovo je trenutak oko koga svi moramo da se ujedinimo, da dišemo kao jedno, da stvorimo ambijent u kome će našoj sjajnoj fudbalskoj reprezentaciji biti otvoren put ka pobedi i plasmanu na Svetsko prvenstvo. To veče nije važno ko je partizanovac, ko zvezdaš, ko navijač Vojvodine ili bilo kog drugog kluba. To je događaj od nacionalnog i državnog interesa, ali i spektakl koji narodu može da...


Bitka za “Folksvagen”, odluka u maju (SRB) | Logistic Magazin\nNemački autogigant “Folksvagen” trebalo bi u maju da odluči u kojoj od zemalja jugoistočne Evrope će otvoriti proizvodni pogon. Za tu značajnu investiciju u visini od 1,4 milijardi evra trenutno se žestoko bore dve članice EU, Bugarska i Rumunija, kao i dve zemlje kandidati, Srbija i Severna Makedonija, ali i Turska, tvrdi bečki dnevnik “Prese”.\nNa odluku “Folksvagena” presudno će uticati tri klučna faktora: dobra saobraćajna povezanost, raspoloživost kvalifikovane radne snage i visina državnih subvencija, navodi Prese.\nPlanovi “Folksvagena” o uspostavljanju proizvodnje u jugoistočnoj Evropi ne nailaze na odobravanje zaposlenih, odnosno Radničkog saveta kompanije, a izazvali su i borbu zemalja koje bi želele da dovedu ovog giganta.\nSve veća izdvajanja za plate, kao i sve veći nedostatak radne snage teraju tu kompaniju da traži novo mesto za proizvodni pogon.\nFabrike “Folksvagena” u Nemačkoj koncentrisaće se ubuduće na proizvodnju automobila na električni pogon, a pogon u jugoistočnoj Evropi bi od 2023, sa kapacitetom od 300.000 vozila godišnje, mogao proizvoditi modele marke “folksvagen”, “škoda” i “seat”, navodi Prese.\nList ističe da novo postrojenje treba da zaposli oko 5.000 radnika, a dodatno će otvoriti više hiljada radnih mesta kod dobavljača.\nBlago favorizovana Bugarska\nPrese podseća da u jugoistočnoj Evropi postoji snažan automobilski sektor, jer u Turskoj postoje pogoni “Forda”, “Hjundaija”, “Honde”, u Rumuniji “Forda” i “Dačije”, a u Srbiji “Fijat”.\nList, takođe, ukazuje da se ne očekuje odluka u korist Turske zbog tenzija u odnosima Ankare i EU.\nŠto se Rumunije tiče nedostajuća mreža auto-puteva, kao i nešto viši nivo primanja, te i u pojedinim regionima problem sa nedostajućom radnom snagom, ne idu u prilog donošenja odluke naseljavanja pogona u toj zemlji.\nPrese ukazuje da je blago favorizovana Bugarska, jer na aerodromu u Sofiji postoji areal čeličane koja od 2008. ne radi, a koja je savršeno mesto za novo postrojenje “Folksvagena”, a i Plovdiv pokušava da privuče nemačkog giganta.\nTakođe, kao prednost Bugarske se navodi i njeno članstvo u EU, te i tesne trgovinske veze sa Nemačkom.\nPrednosti Srbije i Severne Makedonije\nSrbija i “autsajder” Severna Makedonija, dodaje list, pored niskih troškova plata, mogu da skupljaju poene i snažnim subvencijama.\nKao kandidati za članstvo u EU nisu u obavezi da u potpunosti primenjuju strogi pravilnik o državnoj pomoći, podseća Prese.\nIstovremeno list navodi da nikakvu ulogu, pri donošenju odluke “Folksvagena”, ne igra sporazum o slobodnoj trgovini sa Rusijom koji ima Srbija, jer su od bescarinskog izvoza u tu zemlju isključeni “Fijatovi” modeli iz kragujevačke fabrike.\nPrese ističe da je borba za pridobijanje “Folksvagena” i dalje otvorena, a da su nade u svim zemljama jugoistočne Evrope velike da bi ova velika investicija mogla doći kod njih.


Drugi svetski rat predstavlja najveći i po obimu stradanja najtragičniji oružani sukob u istoriji čovečanstva. Odigrao se između dva bloka država — Sila osovine, na čelu sa Nemačkom i Savezničkih snaga, na čelu sa SSSR, Velikom Britanijom i SAD. Dolazak nacista na vlast u Nemačkoj 1933. godine predstavljao je prekretnicu u istoriji Evrope u prošlom veku. Pobedivši na talasu primitivnog i lažnog patriotizma, agresivnog nacionalizma i rasizma, otvoreno šireći antisemitizam (mržnju prema Jevrejima) i netrpeljivost prema Slovenima i Romima, vlast Adolfa Hitlera otpočela je uspostavljanje režima zasnovanog na otvorenom nasilju, netoleranciji i isključivosti.\nRuski vojnik za zastavom Crvene Armije na zgradi Rajhstaga u Berlinu, slika koja označava propast Hitlerove Nemačke\nNa Crvenom trgu u Moskvi tradicionalno je održana vojna parada povodom Dana pobede. Otkucajima sa Spaske kule na Crvenom trgu počela je 74. po redu Parada pobede. Smotru svih jedinica je izvršio je ministar odbrane Sergej Šojgu, koji je zatim predao raport predsedsedniku Vladimiru Putinu.\nPutin je u obraćanju čestitao Dan pobede – dan ponosa i tuge.\n„To je dan naše bezgranične zahvalnosti zaštitnicima otadžbine koji su razbili nacizam. Oni su ratovali, trudili se, prošli su nadljudska iskušenja i stajali na strašnom mestu borbe, dali sve što su mogli i dobili su tu pobedu“, istakao je predsednik Rusije.\nPoručio je da građani svake godine sve više i jače osećaju moć tog podviga bez presedana.\nNa ovogodišnjoj paradi učestvuje 13.000 vojnika, više od 130 komada najmodernijeg naoružanja. Biće prikazano 74 naprednih letelica, među njima i dve bespilotne – avion i helikopter.\nUnazad godinu dana vežbalo se za ovu Paradu.\nParade pobede u Moskvi održavaju se po istom modelu kao prva parada koja je održana 1945. nešto više od mesec dana pošto je Nemačka kapitulirala.\nTom paradom, koja je i najveći događaj održan na Crvenom trgu, proslavljena je kapitulacija Nemačke.\nU toj paradi je čestvovalo 40.000 vojnika, 1.850 vojnih oružja i oruđa i trajala je dva sata.\nParadu je tada pripremio maršal Rokosovski, a komandovao general Žukov koji je i formalno primio kapitulaciju Nemačke.\nParada je održana po Staljinovoj naredbi.\nAleksandar Vučić je Putinu čestitao „jedan od najsvetlijih datuma u istoriji čovečanstva“, saopštila je predsednikova Služba za saradnju sa medijima.\n„Čestitam i bratskom ruskom narodu, koji je veliku pobedu u Drugom svetskom ratu izvojevao svojim vanvremenskim patriotizmom, junaštvom i žrtvovanjem“, istakao je Vučić.\nVladimir Vladimirovuč Putin, predsednik RF\n„Naša zajednička borba na strani prava i pravde obavezuje nas da, uz večitu zahvalnost, čuvamo uspomenu na svakog pojedinca, koji je život izgubio u plemenitoj misiji za slobodu, mir i nezavisnost. Zato i ove godine u Srbiji, kao i u Rusiji, ponosno korača ‘Besmrtni puk‘. S ponosom se sećam svog učešća u tom maršu neizbrisivog sećanja prošle godine sa Vama u Moskvi, a posle veličanstvene parade na Crvenom trgu“, dodao je Vučić.\n„Uz želje da sa mnogo mudrosti i snage nastavite da postižete uspeh na odgovornoj dužnosti i bratski ruski narod vodite putem napretka, primite, ekselencijo, moje srdačne pozdrave, i izraze dubokog uvažavanja“, navodi se u čestitki predsednika Vučića.\nDetalj sa parade u Moskvi – vojni orkestar\nPARADA VOJSKE SRBIJE SUTRA U NIŠU\nNa niškom Bulevaru Nikole Tesle u petak 10. maja biće vojnici i tenkovi i nadletaće avioni, na paradi koja se povodom Dana pobede održava u Nišu. Iz Ministarstva odbrane najavljuju da će defilovati više od 4.000 vojnika, 300 borbenih i neborbenih vozila, a u vazduhu će biti 40 aviona.\nProgram vojne parade „Odbrana slobode“ počinje u 11 sati. Tada je najavljeno da će svoju sposobnost prikazati vojska i policija. Povod je Dan pobede, a slogan manifestacije „Da se ne zaboravi“. Najavljen je svečani defile pešadijskog i motorizovanog ešelona, kao i nalet vazduhoplovnog ešelona i padobranski desant.\nVučić: Vratićemo se pregovorima, kada se ukinu takse ali ne znam kad!\nIz Republike Srpske stiže 700 paketića za predškolce na centralnom Kosovu\nMedijska godina za nama: Smene, napadi, siromašenje novinara i medija obeležili 2016. godinu\nLivađe: Novi asfaltni put od sela do magistrale Priština – Skoplje\n27. oktobra 2020., 02:00


Šansa za mlade naučnice u Srbiji – Personal magazin\nKonkurs za Nacionalne stipendije „Za žene u nauci“ namenjen mladim ženama koje se bave naučno istraživačkim radom, produžen je do 1. decembra 2012 godine. U Srbiji će i za ovu…\nKonkurs za Nacionalne stipendije „Za žene u nauci“ namenjen mladim ženama koje se bave naučno istraživačkim radom, produžen je do 1. decembra 2012 godine. U Srbiji će i za ovu godinu biti dodeljene tri stipendije, svaka u iznosu od 5 hiljada evra u dinarskoj protivvrednosti.\nNovi ciklus konkursa za 2012/2013 raspisan u septembru, otvoren je za mlade naučnice do 35 godina starosti, na doktorskim ili postdoktorskim studijama u oblasti prirodnih nauka, a uslov je da svoj naučno istraživački rad sprovode u Srbiji. Stipendije imaju za cilj da podstaknu dalje naučno i profesionalno usavršavanje, i deo su globalnog programa koji postoji u više od 50 zemalja širom sveta. U našoj zemlji ovaj program se sprovodi u saradnji Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Nacionalne komisije za saradnju sa UNESCO-m i kompanije L’Oréal Balkan.\nPartneri na projektu pozivaju sve zainteresovane mlade naučnice, koje nisu stigle da se uključe na vreme ili prikupe potrebnu dokumentaciju, da se o konkursu informišu na internet adresi www.zeneunauci.co.rs i dostave svoje prijave na e mail adresu [email protected] ili direktno Nacionalnoj komisiji za saradnju sa UNESCO-m na adresu Kneza Miloša 24-26 u Beogradu.\nProgram Nacionalnih stipendija realizuje se u okviru međunarodnog partnerstva L’Oréal-a i UNESCO-a „Za žene u nauci“ u Srbiji je pokrenut 2010. godine. Stipendije koje se dodeljuju svake godine predstavljaju vid podrške mladim, talentovanim i posvećenim ženama da, u trenutku koji je možda preloman za njihovu naučnu karijeru, unaprede svoj naučno istraživački rad i podsticaj da nastave da se bave naukom u Srbiji. Učešćem u ovom programu naučnicama je takođe omogućen pristup međunarodnoj naučnoj zajednici. Odluku o dobitnicama doneće stručni žiri sastavljen od eminentnih profesora fakulteta prirodnih nauka i predstavnika partnera na projektu, a stipendistkinje će proglašene na svečanoj ceremoniji koja će 2013. godine biti održana u Beogradu.\nO svetskom programu „Za žene u nauci“ www.forwomeninscience.com\nL’Oréal-UNESCO „Za žene u nauci“ je jedinstveni, svetski poznat program kreiran da promoviše i ohrabri žene koje doprinose naučnom napretku u celom svetu. Postoji od 1998. godine kada su ustanovljene Nagrade „Za žene u nauci“, koju godišnje dobija pet najuspešnijih naučnica u svetu. Danas ovaj program, pored nagrada, obuhvata i internacionalne, regionalne i nacionalne stipendije „Za žene u nauci“, koje se svake godine dodeljuju mladim naučnicama širom sveta. Čitav program danas predstavlja referentnu tačku za međunarodna naučna dostignuća i neprocenjiv izvor motivacije, podrške i inspiracije ženama u oblasti nauke.\nŠansa za mlade naučnice u Srbiji was last modified: November 17th, 2012 by Redakcija\nL'OréalnaucnicenaukaSrbijaUNESCOZa žene u nauci


source.ba | Dodik: Udruženi poduhvat Izetbegovića, Komšića i Radončića bio je očigledan napad i izliv mržnje prema Srbiji. Banja Luka više pripada Vučiću\nPredsjednik Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) Milorad Dodik je na pres-konferenciji govorio o jučerašnjim izjavama lidera stranaka Fahrudina Radončića, Bakira Izetbegovića i Željke Komšića.\nPoruke koje su poslali Komšić, Izetbegović i Radončić Dodik je, kako prenosi N1, nazvao "izljevima mržnje prema Srbiji i RS i govore o stanju u BiH".\n"Napad na Srbiju i njenog predsjednika je svakako napad na pokušaj da se uruši Srbija jer Srbija smeta Izetbegoviću i ostalima zato što je stabilna i pod rukovodstvom Vučića postigla značajne napretke. Oni savršeno dobro znaju, ako sklonu Vučića, Srbija uazi u višedecenijsku nestabilnost i njima najviše odgovara nestabilna Srbija", naveo je lider SNSD-a.\n"U svakom slučaju, treba reći da svojatanje Banja Luke kao šeher grada Izetbegoviću služi samo za zamajavanje njegovih podanika. Banja Luka nikada nije bila šeher i neće biti. Banja Luka pripada Srbima i srpskom narodu i RS. Banja Luka više pripada Vučiću i više podržava Vučića nego što je ikada i što će ikada podržavati Izetbegovića i njegove sljedbenike", prenosi Oslobođenje.\nNaveo je da je Vučić svojim nastupom pokazao da je "čovjek mira u regionu i da je Srbija faktor stabilnosti".\n"U RS nema nijedan plan za secesiju. RS nije donijela nijednu odluku te vrste. RS nije na dnevnom redu nikakve secesije. RS ima legitimni cilj da putem svog djelovanja preferira izvorni Dejton".\nKazao je da "Izetbegović nikada neće ovladati Banja Lukom niti može da ovlada".


Izveštaj sa sastanka Radne grupe (april) | NSP - Nezavisni sindikat policije\nDana 10.04.2017.g sa početkom u 08.30 časova u Palati Srbija održan je redovni mesečni sastanak radne grupe Ministarstva i predstavnika Nezavisnog sindikata policije.\n1.Dokle se stiglo sa obradom predmeta za solidarnu pomoć podnetih do 02.01.2017 godine i u kom će roku podnosioci zahteva dobiti pozitivna ili negativna rešenja po istima?\nPredlažemo da da Sektor za ljudske resurse izradi instrukciju kako bi\nZaposleni bili upoznati šta treba da sadržati zahtev za solidarnu pomoć ako ga podnose po Zakonu o policiji, kao i šta treba sadržati ako ga podnose po čl.43.PKU za državne organe.\nKomisija za dodelu solidarne pomoći iz objektivnih razloga nije mogla da se sastane tako da još uvek nisu obrađeni svi zahtevi za solidarnu pomoć iz 2016.godine ali će komisija u toku ove nedelje krenuti sa radom kojom prilikom će doneti rešenja i ista će biti uručena zaposlenima.\nU vezi načina podnošenja zahteva i potrebne dokumentacije Sektor za ljudske resurse je dostavio svim organizacionim jedinicama instruktivnu depešu br. 46/2016 od 04.12.2016. godine koja je još uvek na snazi.\n2.Kada će početi primena Pravilnika o opremanju i oznakama policijskih službenika i kada se može očekivati nabavka opreme za kriminalističku policiju, IJP, Graničnu policiju Žandarmeriju i dr?\nPredstavnici Radne grupe su izjavili da su javne nabavke u toku i očekuju se prve isporuke pojedinih delova opreme krajem prve polovine 2017.godine.\n3.Kada će doći do realizacije nabavke patrolnih službenih vozila i kada se može očekivati isporuka istih područnim policijskim upravama?\nOdgovoreno nam je da su javne nabavke u toku i da se očekuju isporuke vozila krajem prve polovine 2017.godine.\n4.Često se dešava da su elektronske zdravstvene knjižice zaposlenih u MUP- a, neispravne, pa čak ni potvrde koje se dobijaju iz zdravstvenog fonda kao zamena jer nisu unete u sistem. Da li je moguće da se na drugi način reše ovi problemi tako što će zdravstvene ustanove dobiti obaveštenje koga da pozovu i provere da li je neko radnik MUP-a i da li je pokriven osiguranjem ako pružanje medicinke pomoći zahteva hitnost u postupanju.\nDobijen je odgovor da je MUP učinio sve što je bilo potrebno da elektronske zdravstvene knjižice profunkcionišu te je sve ostalo u nadležnosti PIO fonda.\n5.Zašto nije realizovano, najavljeno, nagrađivanje svih radnika na upravnim poslovima, kao u drugih angažovanih na tim poslovima za mesec decembar 2016.godine, mimo ustanovljene kvote od 5% od broja zaposleni koje je u nadležnosti načelnika PU?\nNaime svedoci smo činjenice da je poslednjih par meseci, posebno decembar 2016 bio neverovatan pritisak građana za zamenu ličnih dokumenata zbog isteka važnosti starih obrazaca. U tom smislu od strane Direkcije policije i Uprave za upravne poslove svim policijskim upravama, naložen je rad u dve smene svih sedam dana u nedelji uz dodatno angažovanje i zaposlenih po drugim linijama rada u cilju izlaženja u susret građanima za zamenu ličnih dokumenata. Nesporna je činjenica da se i dalje radi u istom režimu, krajnjim naporima i zalaganjem zaposlenih. Zbog izuzetnog zalaganja i prevelikog obima posla koji je uspešno rešen i rešava se i dalje u januaru su od strane Uprave za upravne poslove zatraženi spiskovi zaposlenih angažovanih na tim poslovima kako bi svi bili nagrađeni uvećanjem koeficijenta plate za mesec decembar 2016.godine. Spiskovi su uredno i blagovremeno dostavljeni mejlom Upravi za upravne poslove, ali do realizacije nije došlo. Nezvanično, ispada da je od strane MUPa selektivno došlo do nagrađivanja u nekim da li u sedištu MUPa u samoj Upravi ili u nekim policijskim upravama.\nRadna grupa nam je odgovorila da se nagrađivanje po upravama vrši do kvote od 5% od ukupnog broja zaposlenih i samo u okviru toga se može vršiti nagrađivanje.\n6.Predlažemo da Direkcija policije instruktivnom depešom naloži da se pripadnici IJP oslobode postupanja po naredbama sudova i da se sve naredbe u radu prezaduže na druge zaposlene?\nU proteklih godinu dana, nastankom migrantske krize povećao se i broj angažovanja IJP. S obzirom da IJP sačinjavaju radnici policije i saobraćajne policije javljaju se izvesni problemi u funkcionisanju policijskih, odnosno saobraćajnih policijskih ispostava.U protkelom vremenskom periodu naročito se pojavio problem kod policijskih službenika koji rade na postupanju po nardbama sudova.\nPolicijski službenici, pripadnici IJP, ,veliki broj njih, na zaduženju ima i po nekoliko stotina naredbi suda. Odlaskom na angažovanje iste se ne realizuju, a rokovi za realizaciju teku i često se događa da naredbe zastare.\nSmatramo da je ovo nephodno uraditi kako zbog nemogućnosti da pripadnici IJP fizički ovaj posao urade tako i zbog mogućnosti zastarevanja koja povlači disciplinsku odgovornost i štetu za budžet RS.\nOdgovoreno je da je zaduživanje u nadležnosti starešina i oni moraju imati obzira prilikom dodele zadataka izvršiocima, odnosno oni procenjuju koliko se neko može optereti odrećenim poslom.\n7.U kojoj je fazi proces koji se odvija u vezi odmarališta Promenada – Vrnjačka Banja i Narcis – Zlatibor, obzirom da je 1.decembra 2016 godine, upućen dopis Republičkoj direkciji za imovinu Republike Srbije kojim se MUP odriče prava na korišćenje istih i da se traže drugi korisnici uz napomenu da su odbornici na skupštini SO Vrnjačka Banja doneli odluku o preuzimanju odmarališta Promenada od direkcije za imovinu RS?\nDa li će doći do normalizacije u snabdevanju osnovnih namirnica za rad, objekata Odeljenja za ishranu i smeštaj (odmarališta i restorana) u narednom periodu? U uslovima nestašica osnovnih namirnica je gotovo nemoguće funkcionisati, što se odražava na kvalitet usluga koje se pružaju i dovodi do nezadovoljstva korisnika.\nMUP RS u saradnji sa Direkcijom za imovinu RS i dalje razmatra mogućnost boljeg iskorišćenja kapaciteta i popunjenosti odmarališta Promenada i Narcis ali je sve još uvek u fazi razmatranja.\nPreduzeti su koraci ka potpunoj normalizaciji uslova za normalno poslovanje i neki tenderi su već u završnoj fazi. Očekuje se potpuna normalizacija snabdevanja u toku narednog meseca.\n8.Da li su rukovodioci u MUP-a obučeni za primenu Pravilnika o ocenjivanju obzirom da je stupio na snagu 14.03.2017 godine (oblast koju regulišu ljudski resursi) imajući u vidu da novi način ocenjivanja podrazumeva primenu novih standarda i kriterijuma već od juna 2017 godine.\nDobili smo odgovor da je nekim rukovodiocima obuka završena a nekima je obuka pri kraju, odnosno da će na vreme svi biti obučeni kako bi primenili Pravilnik o ocenjivanju zaposlenih.\nzamenik predsednika IO