IslamBosna » Desničarska mađarska stranka poziva na bojkot Izraela do nezavisnosti Palestine\nDesničarska mađarska stranka poziva na bojkot Izraela do nezavisnosti Palestine\nbojkot Izraela, Gaza, genocid, izrael, mađarska, palestina\nIslamBosna.ba- Krajnje desničarska stranaka Jobbik navodi da bi Mađarska trebala suspendovati diplomatske odnose sa Izraelom dok Palestina ne postigne nezavisnost.\nGovoreći u četvrtak, 24. jula, pred nekoliko stotina demonstranata koji su demonstrirali u blizini izraelske ambasade, predsjednik Jobbika, Gabor Vona je pozvao na bojkot izraelskih proizvoda. Demonstranti su se kasnije okupili ispred palestinske ambasade gdje je ambasador Marie Antoinette Sedin pozvao na miran suživot između Izraela i Palestine i zahvalio se demonstrantima na njihovoj podršci.\nVona je odbacio optužbe da je Jobbik, koji je na paramentarnim izborima u aprilu osvojio 20,3 posto glasova antisemitski. Organizatori su tokom protesta zamolili demonstrante da se suzdrže od parola poput ‘Krvnici iz Tel Avica’ i ‘Ubice djece’ iako su to okupljeni i dalje izvikivali.\nIz stranke Jobbik smatraju da su razlozi izraelske intervencije na Gazzu neprihvatljivi, jer su neprijateljstva uzrokovana postojećim kršenjem međunarodnog prava od strane izraelske države jer Tel Aviv ne želi da se povuče na svoje granice prije 1967. godine.\n„Ne možemo mirno posmatrati postojeći genocidni rat“, kazao je potpredsjenik Jobbika Elod Novak.


Kako navode iz Eparhije vranjske, u četvrtak, 5. avgusta, u Sabornom hramu Svete Trojice u Vranju, od 8 časova biće služena Sveta zaupokojena Liturgija i u nastavku odslužen parastas svim stradalim vojnicima i civilima u toj akciji.\nU vojnoj akciji "Oluja" stradalo je 1.872 pripadnika srpskog naroda od kojih su dve trećine bili civili. Eparhija vranjska je tog avgusta 1995. godine pomogla u zbrinjavanju više od 5.000 izbeglih i prognanih Srba iz Republike Srpske Krajine, a njih oko 300 smestila je, i vodila brigu o njima, u svoje objekte. U manastiru Prohor Pčinjski narednih godinu dana boravilo je više od 50 izbeglih Srba.\nPomen stradalim i prognanim Srbima iz Republike Srpske Krajine održava se u Eparhiji vranjskoj svake godine 5. avgusta na dan početka progona Srba u vojnoj akciji "Oluja".\nVranje vesti Žrtve Oluje zločinačka akcija Oluja akcija Oluja


INFO ::: Naslovna - Aktuelnosti > Aktuelnosti arhiva - STRANA 2 > O migovima i mitovima\nU zaključku o događajima na Kosovu iz 1998. godine, Pretresno veće u predmetu Šainović i drugi navodi: „Izvedeni dokazi zaista pokazuju da su VJ i MUP od proleća 1998. godine, i sve intenzivnije u periodu od leta do oktobra, izvodili operacije protiv OVK, pogotovo blizu albanske granice i na centralnom Kosovu. Tokom tih operacija, u nekim slučajevima je dolazilo do prekomerne i neselektivne primene sile, o čemu svedoči hotimično nanošenje štete kućama i njihovo uništavanje, kao i ubijanje žena i dece.”\nDo oktobra 1998. godine, po podacima visokog komesara UN za izbeglice, broj raseljenih lica na Kosovu je dosegao 285.000 ljudi. Napadi na civile smanjeni su nakon oktobra 1998. godine, kada su Milošević i američki diplomata Ričard Holbruk potpisali sporazum o delimičnom povlačenju srpskih snaga sa Kosova, ali se u prvim mesecima 1999. godine nastavilo sa praksom napada na albanska sela. Usledili su novi mirovni napori, uspeha nije bilo i tada počinje NATO intervencija, u trenutku kada je blizu 1.500 albanskih civila već ubijeno i proterano njih stotine hiljada.\n1. Šainović i drugi, prvostepena presuda, tom I, paragraph 920.\n2. Statistički pregled UNHCR s podacima o izbeglicama i podnosiocima zahteva za azil s Kosova za period od kraja oktobra 1998. do 24. marta 1999. godine, u predmetu Šainović i drugi, zaveden pod brojem P736.


NBA će testirati igrače i na antitela na koronavirus\nKošarka Autor:Nova 15. Jul. 202020:45\nUlaz u "Dizni svet" EPA-EFE/ERIK S. LESSER\nZbog zabrinutosti timova da lažni pozitivni testovi utiču na oporavljene igrače, NBA je ažurirala protokole kako bi dodala test na antitela za košarkaše i osoblje koji su ozdravili od koronavirusa.\nTimovi su se zabrinuli zbog mogućnosti da bi važni igrači mogli da imaju lažno pozitivne testove, posebno tokom plej-ofa. U nedavnim razgovorima sa generalnim menadžerima ekipa postavljeno je pitanje šta će se dogoditi ako se tokom dana kada se igraju utakmice pojavi lažno pozitivan test.\nOkidač za ovu sumnju bio je test jednog košarkaša koji se oporavio od virusa, dobio dozvolu za putovanje u Orlando, zatim bio nekoliko puta negativan, odradio karantin u “Dizni svetu”, ali je kasnije bio pozitivan, navode izvori ESPN.\nU dopisu timovima navedena su četiri koraka koj svaka osoba mora da napravi kak više ne bi iala ograničenja da trenira sa timom.\nPrvi, da je prošlo najmanje 14 dana od prvog pozitivnog testa ili pojavljivanja simptoma. Drugi, moraju da imaju dva negativna PCR testa u razmaku od najmanje 24 sata. Treći, moraju da urade test na antitela i četvrti, da budu negativni na brziom testu pre nego što iaju bilo kakav blizak ili fizički kontakt sa ostalima.


Javni izvršitelj Dragan Nikolić iz Zrenjanina oglasio je prodaju nepokretne imovine fabrike za proizvodnju farmerica „Cico kolekšn“ u tom gradu.Kako se navodi, na prodaji je kancelarijski nameštaj, kao i 200 farmerica procenjene vrednosti od 1.500 dinara po komadu.\nPrvo javno nadmetanje zakazano je za 10. oktobar ove godine, a radi namirenja potraživanja poverilaca.\nFabrika za proizvodnju farmerica „Cico Kolekšn (Cico Collection)“, otvorena je septembra 2013. godine i kako su tada naveli vlasnici Siniša Novaković i Volfgang Rajzerer iz Nemačke, uloženo je tri miliona evra.\nOni su tada najavili gradnju još jedne fabrike, površine 12.000 kvadratnih metara, i da će do 2017. zaposliti 1.500 ljudi, kao i da će realizovati „čitav niz interesantnih projekata“.\nMeđutim, pogon u kome su Rajzerer i Novaković hteli da šiju unikatne farmerke od 1. marta nije u vlasništvu njihove firme, jer je u Osnovnom sudu prodat u postupku prinudne prodaje po početnoj ceni od 25,6 miliona dinara.\nObojite subotu - GRATIS karamel torta uz dve porodične kaprićoze\nPogon italijanske kompanije Tehnostruture svečano otvoren danas


Vozač ST Prevoza prvi pobednik The Drivers’ Fuel Challenge-a 2014 - Automagazin\nNabolji rezultat je postigao Darko Lazić is firme ST Prevoz iz Kragujevca, koji je zadatu rutu prevalio za 18 minuta, 26 sekundi i 60 stotinki, uz prosečnu potrošnju od 27,5 litara. Zanimljivo je da je identičnu potrošnju, ali uz nešto bolje vreme (18:13:96) prošle godine postigao Miroslav Nedić iz iste kompanije, koji je time postao i prvi polufinalista takmičenja Drivers' Fuel Challenge za 2013.\nDrugo i treće mesto na ovogodišnjem prvom kvalifikacionom takmičenju osvojili su vozači iz kompanije Knjaz Miloš, iz Aranđelovca, čiji predstavnici već tradicionalno učestvuju u ovom nadmetanju. Oba vozača su postigli bolja vremena od kolege iz Kragujevca, ali su potrošili više goriva: drugoplasirani Saša Pantić je vozio 17 minuta, 57 sekundi i 57 stotinki, uz prosečnu potrošnju od 27,7 litara, dok je njegov kolega Jovan Brkić imao još bolje vreme - 17:48:65, ali i osetno višu prosečnu potrošnju - 28,6 litara (na 100 km).\nDrugo kvalifikaciono takmičenje se održava naredne subote, 12. aprila, u prodajno-servisnom centru Volvo kamiona u Novom Sadu, a postoji i interesovanje za dodatni dan, pa će tako takmičenje u Novom Sadu biti organizovano i u nedelju 13. aprila. Treća kvalifikaciona runda biće održana u okolini Paraćina 15. aprila , a četvrta u Volvo prodajno-servisnom centru u Čačku 25. aprila. Finale, na kojem će biti odlučeno o ovogodišnjem pobedniku nadmetanja Drivers' Fuel Challenge u Srbiji, biće održano 7. juna, na aerodromu u Batajnici.\nČetiri kvalifikacione runde i finale su deo regionalnog takmičenja u ekonomičnoj potrošnji goriva ( DFC) koje se od od marta do jula održava u državama-članicama Volvoovog tržišta Srednja i istočna Evropa*. Tokom kvalifikacija biraju se nacionalni prvaci - predstavnici na Regionalnom finalu u Slovačkoj, gde se bira šampion takmičenja The Drivers' Fuel Challenge 2014 za tržište Srednja i istočna Evropa i dobitnik nagrade - novog automobila Volvo S60. Završna faza regionalnog takmičenja održaće se 29. avgusta, na stazi Slovakia Ring u Bratislavi. Prva tri vozača, učesnika regionalnog finalnog nadmetanja, po prvi put, predstavljaće tržište Srednja i istočna Evropa na svetskom superfinalu, 19. septembra 2014. u Geteborgu, u Švedskoj.\nSvi učesnici ovogodišnjih nadmetanja Drivers' Fuel Challenge u Srbiji upravljaju identičnim vozilima: tegljačima iz nove generacije FH, sa Euro VI motorima od 500 KS i automatizovanim menjačem I-Shift, koji vuku poluprikolice sa 18 tona tereta. To su kamioni koji nude izvanredne vozne karakteristike i troše manje goriva nego ikada ranije. Za ovo takmičenje je pripremljena posebna verzija - Volvo FH Drivers' Fuel Challenge, konstruisana da štedi gorivo, opremljena raznim rešenjima i uslugama za optimalnu potrošnju.\nOva specijalna verzija kamiona u ponudi je u okviru prodajne kampanje koju je pokrenula kompanija Volvo Trucks, tržište SIE, paralelno sa takmičenjem The Drivers' Fuel Challenge.\nVolvo podseća da ekonomična vožnja ima veoma pozitivan uticaj na životnu sredinu i na troškove transportnih kompanija. Odnos vozača prema ekonomičnoj vožnji i njihovo znanje o tome su, zbog toga, izuzetno važni. Vozači koji umeju da voze na ekonomičan način generišu značajne uštede - smanjuju eksploatacione troškove i, uz štedljiviju vožnju, bitno utiču na manju emisiju štetnih gasova.\n*Države tržišta SIE koje učestvuju na takmičenju Drivers' Fuel Challenge 2014: Bosna i Hercegovina, Bugarska, Crna Gora, Estonija, Hrvatska, Letonija, Litvanija, Mađarska, Makedonija, Poljska, Republika Češka, Rumunija, Slovačka, Slovenija i Srbija.\nThe Drivers' Fuel Challenge u organizaciji kompanije Volvo Trucks - podaci\nTakmičenje The global Drivers' Fuel Challenge - tokom kojeg se profesionalni vozači kamiona nadmeću u najekonomičnoj vožnji, pokrenuto je od strane kompanije Volvo Trucks 2011. godine, prvestveno da bi se naglasila važnost vozača u ekonomičnoj potrošnji goriva. Pokazalo se da vlada veliko interesovanje za događaj, organizovan kao globalna aktivnost, naročito na tržištu Srednja i istočna Evropa, gde se od 2011. sprovodi na godišnjem nivou.\nTakmičenje Drivers' Fuel Challenge za 2013. godinu u organizaciji tržišta SIE je bilo veoma uspešno, privuklo je blizu 3.200 učesnika iz 14 država tržišta Srednja i istočna Evropa - skoro dva puta više takmičara nego 2012. godine, kada je takođe zabeležen impresivan broj učesnika.\nMađarski vozač Zoltan Simon /Zoltán Simon/ iz kompanije SIMON Zoltán EV, pobedio je na prošlogodišnjem takmičenju, pokazao je svoje nenadmašivo umeće i održao savršenu ravnotežu između brzine, trajanja vožnje i potrošnje goriva u finalnoj rundi regionalnog finala i postao šampion tržišta SIE na takmičenju The Drivers' Fuel Challenge 2013.\njoca relifan09.04.2014. 10:08am\n27,5 prosečna potrošnja. Svaka čast majstore, sa ovomo grdosijom...\nA da li je kamion bio prazan ili natovaren?


Aerodrum u Beranama\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Aerodrum u Beranama\nJužni Sandžak – Predsjednici opština sa sjevera Crne Gore u ponedjeljak su uputili pismo Vladi Crne Gore i Ministarstvu saobraćaja, u kojem traže aktiviranje aerodroma u Beranama, čija bi ukupna vrijednost iznosila oko 15 miliona eura.\nInače, Opština Berane je 2010. godine objavila javni poziv – otvoreno nadmetanje za prikupljanje ponuda za izbor strateškog partnera za zajedničko ulaganje i izgradnju aerodrome u Beranama, na koji su se javile dvije turske kompanije: „Limak holding“ i „Turkmal“ u partnerstvu sa Cenaj-om.\nNa sastanku u Beranama, predsjednici sjevernih opština su ocjenili da je aerodrom od opšteg interesa za čitav region. Predsjednik Opštine Bijelo Polje Aleksandar Žurić, u tom pogledu, kaže da otvaranje aerodroma nije samo projekat Berana, već sjevera države.\n– Uz autoput Bar-Boljari ovo je ubjedljivo najvažniji projekat na sjeveru Crne Gore i kao takvom mu dajemo punu podršku. Opštine bi trebalo da budu spremne i za scenario u kojem bi same finansirale otvaranje aerodroma u Beranama. Vrijednost ove investicije nije tako velika u poređenju sa onim šta građani sjevera dobijaju otvaranjem ovog aerodroma, iz prostog razloga što dosta naših ljudi živi u dijaspori i šta bi ta kopča predstavljala za sve nas, šta bi ona značila za buduće investicije na sjeveru i za sve ono što kandidujemo prema stranim partnerima. Iz tog ugla mislim da treba da budemo spremni i na aktivno učešće, kako bismo došli do realizacije ovog projekta, u slučaju da Vlada ne iznađe neko rješenje. Za sada se nadamo da hoće i zbog toga sada dajemo podršku ovoj ideji, kaže Žurić.\nAerodrom u Beranama je važan strateški projekat za sjever Crne Gore, a beranska opština je već dobila ponudu od turskih kompanija. Predsjednik Opštine Berane Vuka Golubović ističe da se aerodrom nalazi ispod najznačajnijeg resursa Crne Gore – planine Bjelasice, gdje će Vlada Crne Gore realizovati projekat putnog pravca od Berana do Kolašina, preko Jelovice.\n– Otvaranje aerodroma bi donijelo koristi svim opštinama na sjeveru Crne Gore i smatram da niko ne smije da se ogluši po tom pitanju, pogotovo što imamo kvalitetne ponude turskih kompanija. Opština Berane jeste korisnik imovine aerodroma, ali bi se dobrobit ostvarila za sve opštine na sjeveru Crne Gore, kaže Golubović.\nIstog mišljenja je i predsjednik Opštine Plav Skender Šarkinović, koji ističe veliku dijasporu Plava i Gusinja, te otvaranja graničnog prelaza prema Albaniji. On kaže da će ove godine biti otvoren putni pravac Murino-Čakor-Peć, a naredne godine Plav-Gusinje-Podgorica, preko teritorije Republike Albanije. „Imajući u vidu sve, aerodrom Berane će biti destinacija ne samo za opštine sa područja Crne Gore, već i za stanovnike susjednih nam država“, istakao je Šarkinović.\nBego Bosnic 13. Marta 2012. At 07:22\novo je vidan korak naprijed sa svo stanovnistvo Juznog Sandzaka!ako Berane dobiju Aerodrom-ovo ce ucrveniti Ugljanina i Ljajica-i morace htjeli to ili ne-graditi Aerodrom u Zukorlicevu gradu!Okolo kole pa na mala vrata!Aerodrom Zukorlic-medjunarodna oznaka-za domace i inostrane letove-ZU-KO postaje NEODGODIVA REALNOST!Braco-cestitam!Sinovi ponosnih Bihoraca I Sefke Medjedovica-najcuvenijeg Bosnjaka guslara na Balkanu-ovim dobijaju i krila!da zivimo dok smo zivi-a polije-NEK NAM RASTU KRILA-kaze kurdska poslovica!\nSejat 13. Marta 2012. At 06:50\nKad će aerodrom u Sjenici,Pazaru meni ne treba Vasojevićki aerodrom!!!\nPazarac 13. Marta 2012. At 12:18\nVala brate ovim redom izgleda nikad! Kad u Pazaru i Sjenici budu najvecim procentom ziveli Srbi onda bi moglo, al posto se to nikad nece dogodit ni od aerodroma nista bit nece.


Zbunjeni slavljenik - NATO u šezdesetoj - Nedeljnik Vreme\nBroj 953 09.04.2009\nNATO u šezdesetoj\nNOVI I STARI ŠEF: De Hop Shefer i Rasmunsen\nNa jubilarnom sastanku Severnoatlantske alijanse, najbolje su se provele Turska i Rusija\nZa "Vreme" iz Brisela\n"Nemojte se osećati krivim ako sa dvadeset dve godine ne znate šta ćete sa sobom. Ja to u vašim godinama nisam znao, a neki od najzanimljivijih ljudi koje poznajem to ne znaju ni sa četrdeset." Ove mudre reči, koje je australijski režiser i dramaturg Baz Lurman pre deset godina uputio britanskim diplomcima mogle bi biti uteha najmoćnijem vojnom savezu na svetu – Organizaciji severnoatlantskog pakta, u javnosti poznatoj po skraćenici NATO. NATO je ove godine u Nemačkoj obeležio šezdeset godina od osnivanja, ali ako je suditi po onome što se u Strazburu čulo i videlo, pakt ni u ovom poodmaklom dobu nije siguran kuda je krenuo i šta ga čeka, pa čak ni ima li njegovo postojanje smisla u današnjem burnom svetu.\nSve je bilo mnogo jednostavnije 1949, kada je tokom mandata američkog predsednika Harija Trumana NATO oformljen na tri lako razumljiva principa koje je formulisao Lord Ismej, prvi generalni sekretar Alijanse: da drži Amerikance u Zapadnoj Evropi, Ruse napolju, a Nemce pod kontrolom. Sve se to drastično promenilo krajem devedesetih: slom komunizma u Rusiji obesmislio je drugi princip, pad Berlinskog zida treći, a posao je dovršio Džordž Buš junior, koji je nakon 11. septembra otvoreno poručio Evropljanima da će Amerika svoje buduće ratove voditi sama. Buš je, doduše, u svom drugom mandatu zatražio od NATO-a da pomogne u Avganistanu, ali čak i danas, američki vojnici u toj zemlji odgovaraju isključivo Pentagonu.\nIzgledalo je, u jednom trenutku, da su ratovi u bivšoj Jugoslaviji dali šansu NATO-u da prevaziđe krizu identiteta, kroz angažman u mirovnim operacijama i humanitarnim intervencijama. Ni to nije potrajalo: NATO je danas u Bosni samo simbolično prisutan, sa Kosova se polako izvlači, a kad je reč o "humanitarnom" bombardovanju Srbije, čija je desetogodišnjica pala nekako baš uoči samita, dovoljno je reći da niko od funkcionera Alijanse o toj epizodi nije hteo da govori, ako se izuzme izjava jednog zvaničnika, koji je želeo da ostane anoniman, da u vezi sa Kosovom "nema šta da se slavi i obeležava".\nIZVINI ANGELA, ZOVE ME REDŽEP: Ovo je pozadina za grupnu fotografiju u Strazburu na kojoj su se prošlog vikenda našli šefovi država i vlada dvadeset i osam zemalja članica NATO-a. Već na samom početku, protokol je prekršio premijer Italije Silvio Berluskoni, koji je umesto da se po dolasku pozdravi sa nemačkom kancelarkom Angelom Merkel, koja ga je čekala na crvenom tepihu, izvadio mobilni i proveo narednih četrdeset minuta šetkajući se po travnjaku sa telefonom u ruci; Merkelova je nekoliko minuta zbunjeno stajala, a zatim je odmahnula rukom i ušla u zgradu kako bi se pridružila ostalim gostima. Ispostavilo se, naknadno, da je razgovor bio zaista važan: Berluskoni je pričao sa turskim kolegom Redžepom Erdoganom, koji se u tom trenutku nalazio u Ankari (Tursku je u Strazburu predstavljao predsednik Abdulah Gul). Turska je, naime, zamalo minirala samit najavom da bi mogla da uloži veto na izbor novog generalnog sekretara, danskog premijera Andersa Rasmusena, oko čijeg se imenovanja većina članica ranije složila. Turcima je smetalo što je Rasmusen, nakon što se islamski svet digao na noge zbog objavljivanja karikatura proroka Muhameda u danskim novinama, otvoreno odbio da se u ime Danske zbog toga izvini, pa su mu zamerili da je antiislamski nastrojen. Sem toga, Rasmusen je ranije, tokom Erdoganove posete Kopenhagenu, odbio da iz sale za novinare udalji dopisnicu kurdske televizijske stanice, i odbacio uporne turske zahteve da se ta stanica, koja svoj program emituje iz Danske, zabrani.\nDa su Turci ispunili pretnju, samit u Strazburu bi označio početak krize koju bi Alijansa teško prevazišla. Ovako, malo zahvaljujući Berluskoniju, a još više američkom predsedniku Baraku Obami, Ankara je dala zeleno svetlo i Rasmusen je izabran. Zauzvrat je dobila mnoge ustupke: na novouspostavljenu poziciju zamenika generalnog sekretara biće postavljen Turčin (prvobitno je to mesto trebalo da pripadne Italiji), a sem toga joj sleduje nekoliko važnih mesta u komandi NATO-a u Monsu. Ne samo to: Rasmusen je obećao da će danska policija istražiti ima li pomenuta televizija veze sa kurdskim teroristima; i konačno, Turci su od Obame dobili obećanje da će Amerika aktivnije lobirati za prijem Turske u Evropsku uniju – mada za takav stav, ako je suditi po izjavama Merkelove i nekolicine evropskih lidera, Obama u Briselu neće naći mnogo prijemčivih ušiju.\nAmerika, inače, ne sme sebi da dozvoli da pokvari odnose sa Turskom, koja joj je glavni strateški saveznik na Bliskom i Srednjem istoku. Amerika teško može da povuče svoje vojnike iz Iraka, osim preko turske teritorije, a Vašingtonu je saradnja sa Ankarom neophodna i zbog Irana i niza naftom bogatih centralnoazijskih republika. Upravo zbog toga nije teško shvatiti zašto je Obama odlučio da nakon Strazbura i kratke posete Pragu krene u Istanbul, u dosad nezabeleženu ofanzivu šarma.\nMAJKA RUSIJA: Odnosi sa Rusijom bili su druga velika tema samita, nakon krize u koju su ti odnosi zapali nakon prošlogodišnjeg rata u Gruziji, koji se završio otcepljenjem Severne Osetije i Gornje Abhazije. Gruzija je, do sukoba u kome su ruske snage učestvovale na strani separatista, važila za perspektivnog kandidata za prijem u NATO, koji je neposredno nakon rata oštro osudio Moskvu zbog "agresije". Rusija je odgovorila suspendovanjem svojih odnosa sa Alijansom i najavom da će se suprotstaviti svakom daljem širenju NATO-a na zemlje bivšeg Sovjetskog Saveza.\nNakon što su se strasti ohladile, bilo je neophodno dugoročnije definisati odnose između Brisela i Moskve. Tu su se članice NATO-a jasno podelile na stare i nove: dok su se Amerika i većina zapadnoevropskih zemalja zalagale za normalizaciju, grupa članica iz bivšeg istočnoevropskog bloka je tražila oštriji stav prema Rusiji, pa čak i povratak na praksu iz osamdesetih, kada je NATO redovno sprovodio vojne vežbe na svojoj istočnoj granici, demonstrirajući time svoju spremnost da odbrani članice od eventualnog napada sa istoka. Mlađe članice Alijanse, kojima je prevashodan motiv za ulazak u pakt upravo i bio zaštita od Rusije, pogotovo su brinule zbog ranijih najava iz Vašingtona da bi odnose sa Moskvom trebalo unaprediti ili, kako je to Obama formulisao, "resetovati". "Kad se resetuje kompjuter, memorija se ne briše", upozorio je estonski predsednik Obamu uoči samita, podsećajući na gorka iskustva svoje zemlje pod diktatom Moskve.\nNa kraju su pobornici normalizacije odneli ubedljivu pobedu nad zagovornicima "povratka korenima" NATO-a. Ne samo što o članstvu Gruzije i Ukrajine uopšte nije bilo reči već su iz završne deklaracije uklonjene sve odredbe koje bi mogle da makar blago razdraže Rusiju. Još pre samita, Obama je najavom da bi Amerika mogla da odustane od postavljanja planiranog raketnog štita u Češkoj i Poljskoj uklonio jedan od najvećih kamena spoticanja u odnosima Vašingtona i Moskve.\nTako je Rusima, moglo bi se slobodno reći, zapao najlepši poklon na rođendanu NATO-a: ovo je prvi samit u istoriji pakta u čijim završnim dokumentima nema ni tragova hladnog rata. Rusi su ovaj signal odmah razumeli, na šta ukazuje prošlonedeljna izjava Dimitrija Rogozina, ruskog ambasadora pri NATO-u, da će odnosi sa Alijansom u najskorije vreme biti u punoj meri normalizovani.\nKREMA ZA SUNČANJE: Ovako blagonaklon stav prema Moskvi može se razumeti tek u kontekstu trenutno najvažnije operacije NATO-a – rata u Avganistanu. Rusija je, naime, nedavno ponudila Alijansi da svoje zapadne trupe u Avganistanu snabdeva preko njene teritorije, umesto kao do sada, preko Pakistana i Kirgistana. To je ponuda koju NATO jednostavno ne može da odbije: Kirgistan je (verovatno pod pritiskom Kremlja) nedavno otkazao gostoprimstvo američkim trupama, a prolaz kroz Pakistan je postao krajnje nesiguran zbog učestalih talibanskih zaseda. To znači da će Moskva odsad imati ključnu reč kada je reč o snabdevanju američkih vojnika u Avganistanu, što je u očima Amerikanaca (i ostalih zemalja koje tamo imaju trupe) čini značajnijom od nekih članica NATO-a, koje malo ili nimalo ne doprinose u tom ratu.\nPo pitanju Avganistana, na kome je zasnovao celu svoju spoljnu politiku, Obama je doživeo prvi i dosad najozbiljniji hladan tuš od svojih NATO saveznika. On je u Strazbur doputovao sa neskrivenim ciljem da nagovori članice da u Avganistan pošalju znatan broj svojih vojnika i time pomognu Americi da dobije ovaj rat, za koji mnogi smatraju da je već izgubljen. Međutim, NATO će u Avganistan poslati svega četiri do pet hiljada ljudi, od kojih će većina biti povučena već u drugoj polovini ove godine, odmah nakon okončanja avganistanskih izbora. Čak ni Obamino upozorenje da bi Evropa pre nego Amerika mogla da se nađe na udaru terorista ukoliko se Al Kaida ponovo ušanči u Avganistanu, nije pomoglo. Većina Evropljana, naime, smatra da će ih Al Kaida ostaviti na miru ako se dovoljno odmaknu od Amerikanaca.\nGorak ukus posle ovog poraza teško mogu da otklone dva za NATO nesumnjivo pozitivna događaja: prijem Hrvatske i Albanije u Alijansu i povratak Francuske u komandnu strukturu posle višedecenijske pauze. Ključno pitanje ostaje: ako NATO više nema volje da se koška sa Rusijom, a u Avganistanu samo statira, koja je stvarna svrha ove skupe i glomazne organizacije? Vratimo se Bazu Lurmanu i njegovim savetima za mlade, koji su uz muzičku podlogu dostigli vrh britanske top-liste singlova pre deset godina. "Ako bi trebalo da vam savetujem samo jedno, kažem vam: uvek koristite kremu za sunčanje. Njeno blagotvorno dejstvo je, za razliku od mog mudrovanja, naučno dokazano." Gde god NATO planira da letuje ove godine, pametno će učiniti ako ga posluša.\nNATO – Promena prioriteta i strategije\nOd Prištine do Kabula\nEvropa, kriza civilizacije\nPropast ili bitne promene\nFrancuska, socijalni nemiri\nProleteri svih zemalja\nG20, mere za prevazilaženje krize\nFinansijski stimulans i kontrola


Đorđević: Vučić pravi otklon od Rusije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Đorđević: Vučić pravi otklon od Rusije\nOpozicioni aktivista tvrdi da je u toku promena spoljne politike Beograda\nAleksandar Vučić pravi otklon od Rusije, zato što su pri kraju dogovori o sveobuhvatnom sporazumu Beograda i Prištine, tvrdi opozicioni aktivista Mlađan Đorđević u autorskom tekstu za portal ruske federalne agencije Regnum.\nReč je uglavnom, iako ne isključivo, o žutoj štampu, čiji je nezvanični glavni urednik Vučićev savetnik Vladimir Beba Popović, zajednički imenilac Vučića i Đukanovića. Istorijski situacija neodoljivo podseća na 1948. godinu i pripremu za čuveno „ne“ Josipa Broza Tita koje je označilo početak hladnog sukoba tadašnje Jugoslavije, s jedne strane, i Staljinom, SSSR (dotadašnjim najvažnijim partnerom u spoljnoj politici) i čitavim Informbiroom, s druge…\nNaime, nakon nedavnih protesta protiv ponovnog uvođenja policijskog časa u cilju borbe sa korona virusom započeta je najotvorenija antiruska kampanja u proteklih 20 godina u Srbiji. Gotovo da nije bilo medija, televizije i novina, koji nisu izveštavali o navodnoj umešanosti Rusije u organizaciju nasilnih protesta u Beogradu.\nČak je i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić pomenuo mene kao jednog od glavnih organizatora ovih protesta, što je apsolutna besmislica. Ipak, ovo je poslužilo mnogim tabloidima da iskonstruišu čitav niz apsurdnih optužbi na račun uglednih ruskih ljudi, istinskih prijatelja Srbije i srpskog naroda, zbog njihove navodne umešanosti u organizaciju protesta.\nNajdalje je otišao upravo „Srpski telegraf“, koji je u mrežu „ruske duboke države, koja iza leđa Putina želi da sruši Aleksandra Vučića“ upleo čak i Svetlanu Medvedev, suprugu bivšeg premijera Dmitrija Medvedeva, Leonida Rešetnjikova, direktora fonda „Dvoglavi orao“ i bivšeg direktora Ruskog instituta za strateška istraživanja, ranije pomenutog Jevgenija Primakova, pa čak i fond za podršku javnoj diplomatiji „Gorčakov“.\nNakon demantija ovakvih navoda od strane ambasadora Bocan-Harčenka, glavni urednik „Srpskog telegrafa“ Milan Lađević je zavapio kako ruska ambasada želi da uguši slobodu govora u Srbiji, te je otišao na provladinu televiziju Pink, gde je zajedno sa Vučićevom bivšem suprugom, novinarkom Ksenijom Vučić maltene optužio Rusiju da je kriva i za agresiju NATO-a na Jugoslaviju 1999. godine.\nOdgovor na pitanje zbog čega baš sada i u ovoj formi dolazi do antiruske histerije u Srbiji je vrlo jednostavan: razlog je nastavak pregovora između Beograda i Prištine o statusu Kosova i Metohije.\nU većini medija, kako srpskih, tako i albanskih i evropskih, otvoreno se govori da su pri kraju pregovori o sporazumu o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa, kojim bi tzv. Kosovo steklo pravo na članstvo u UN, makar i bez direktnog priznanja od strane Srbije (poput odnosa između dve Nemačke). Budući da bi ovakav čin bio akt izdaje Srbije, u suprotnosti sa Ustavom naše zemlje i Rezolucijom SB 1244, Vučić pravi otklon od Rusije kao jedinog garanta njihovog očuvanja u ovom trenutku.\nAleksandar VučićBeogradMlađan ĐorđevićRusija


DANAS O NACRTU ZAKONA O JAVNO-PRIVATNOM PARTNERSTVU | SRNA\nBANjALUKA, 17. OKTOBRA /SRNA/ - Vlada Republike Srpske danas će na sjednici, koja će biti održana u Istočnom Sarajevu, razmatrati, između ostalog, Nacrt zakona o javno-privatnom partnerstvu u Srpskoj i Prijedlog strategije za borbu protiv sajber kriminaliteta od 2020. do 2024. godine.\nNa predloženom dnevnom redu je i informacija o realizaciji aktivnosti na rekonstrukciji, dogradnji/izgradnji i opremanju Tehničko-ekonomskog bloka Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske u Banjaluci, sa prijedlogom zaključka, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nVlada će razmatrati i informacije o projektu "Otvoreni regionalni fond za jugoistočnu Evropu - Implementacija sporazuma za biodiverzitet", sa prijedlogom zaključka, te o potrebi privremenog odgađanja naplate poreskih obaveza banjalučkom Ženskom košarkaškom klubu "Orlovi", kao i Fudbalskom klubu "Radnik" iz Bijeljine.\nPredviđeno je razmatranje prijedloga odluke o davanju saglasnosti Ministarstvu saobraćaja i veza na plan utroška 2.321.206 KM za period od 1. januara do 31. oktobra ove godine, a Ministarstvu privrede i preduzetništva na plan utroška 1.400.000 KM od 1. januara do 31. decembra.\nNa dnevnom redu je prijedlog odluke o utvrđivanju uslova za produženje roka na koji je dodijeljena koncesija za korištenje poljoprivrednog zemljišta u svojini Republike Srpske privrednom društvu "ZP komerc" Vršani, te prijedlog odluke o utvrđivanju opšteg interesa u svrhu izgradnje mosta na rijeci Plivi u opštini Jezero.\nPredviđeno je i razmatranje prijedloga rješenja o odobrenju realokacije sredstava od ukupno od 82.710 KM između institucija pravosuđa za period 1. januara - 31. oktobra, te prijedloga mišljenja na Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registru zaposlenih kod korisnika budžetskih sredstava Republike Srpske.\nNakon sjednice, koja će biti održana u sjedištu Republike Srpske u Istočnom Sarajevu sa početkom u 11.00 časova, biće objavljeno saopštenje, a u 12.30 časova biće održana konferencija za novinare.


NA MARGINAMA UN Micotakis Vučiću: Grčka neće menjati svoj stav o Kosovu | Ekspres.net\nNA MARGINAMA UN Micotakis Vučiću: Grčka neće menjati svoj stav o Kosovu\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se u Njujorku sa predsednikom Vlade Grčke Kirjakosom Micotakisom, koji je rekao da Grčka neće promeniti svoj stav kada je u pitanju priznanje samoproglašene države Kosovo. Vučić i Micotakis su sinoć razgovarali o bilateralnim odnosima, situaciji u regionu i evropskom putu Srbije.\nVučić je zamolio premijera Micotakisa da Grčka ne menja svoj stav o nepriznavanju samoproglašene nezavisnosti Kosova, istakavši da je to za Srbiju od presudnog značaja, navedeno je u saopštenju.\nPremijer Grčke istakao je da Grčka podržava dijalog, ali da smatra da mu jednostrani potezi ne doprinose, kao i da Grčka neće promeniti svoj stav kada je u pitanju priznanje samoproglašene države Kosovo, navedeno je u saopštenju.\nPredsednik Srbije je istakao da srpski i grčki narod vezuje iskreno prijateljstvo, naglasivši da je neophodno raditi na jačanju ekonomske saradnje. On je zahvalio Grčkoj za podršku koju pruža Srbiji na evropskom putu, kao i na podršci dijalogu Beograda i Prištine.\nTags Aleksandar VučićKirijakos Micotakisnezavisnost KosovaUN\nVučić: Kosovo će dobiti nezavisnost na celoj teritoriji, ali ne mojom krivicom VUČIĆ: Možete da me ubijete, ali nikada neću priznati Kosovo! Vučić i Pompeo sutra u Njujorku, glavna tema – Kosovo VUČIĆEV PUT U NJUJORK: Kosovsko pitanje, sastanak sa Merkelovom, klimatske promene…


Stevandić: Previše odnosa u RS zatrovano, samo ujedinjeni opstajemo | Radio Trebinje\n25 marta 2019, 8:06 PM\nStevandić: Previše odnosa u RS zatrovano, samo ujedinjeni opstajemo\n24. juna 2018., 11:11\nTREBINJE │ Predsjednik stranke Ujedinjena Srpska Nenad Stevandić kaže da je njihov koncept međusobnog razumijevanja spasonosan za Republiku Srpsku. On je za Radio Trebinje istakao da je put bržeg ekonomskog razvojai biranja najboljih za predstavljanje na nivou BiH, ono što građani žele u svakom gradu.\n„Previše odnosa u Republici Srpskoj je zatrovano i puno je međusobne mržnje i negativne energije u Srpskoj, a na nivou BiH ništa ne funkcioniše. Svi mi u RS trebamo da isto razmišljamo po principu međusobnog poštovanja, uvažavanja, razvoja i opstanka. Mi smo se sa tom istom percepcijom, sa identičnim osjećajem prije 27 godina odlučili da zaštitimo svoj način života, teritoriju i prošlost i omogućimo budućnost našoj djeci. Taj potpuno isti osjećaj da 1992. godine stvorimo Republiku Srpsku pod istom zastavom, jednom himnom od Trebinja do Novog Grada i danas ima svaki stanovnik Srpske. Srpska mora biti nesalomiva i sve njene karike od Trebinja do Banjaluke moraju biti snažne, jer je to jedini put njenog opstanka“, rekao je Stevandić.\n„Svi u Srpskoj trebaju da se zapitaju šta mogu i šta znaju, da poboljšamo natalitet, smanjimo odlazak mladih, da donosimo najbolje mjere kao što je naknada za porodilje, povećanje penzija, fiskalna stabilnost, i da se vodi borba protiv kriminala i korpucije“, rekao je Stevandić.\n„Vrijeme međusobnih svađa trebamo da zaboravimo. To vrijeme treba da bude zauvijek zatvoreno. Izgubili smo protekle četiri godine u Sarajevu blokirajući 700 miliona za Srpsku, blokirajući zapošljavanje, projekte, napredak“, pojasnio je Stevandić.\nOn je dodao da napadi na Srpsku i pokušaj njene destabilizacije nisu uspjeli, zbog čega je sada na snazi medijski bijes i ogorčenje onih koji su to pokušavali.\nPredsjednik stranke Ujedinjena Srpska Nenad Stevandić prisustvovao je danas na javnoj tribini ove stranke u Kulturnom centru, na kojoj su predstavljeni kandidati za Narodnu skupštinu RS iz izborne jedinice 9. Nosilac liste za ovu izbornu jedinicu biće Mijat Šarović iz Trebinja.\n„Ujedinjena Srpske podržaće na predstojećim izborima kandidate SNSD-a za člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske Milorada Dodika i Željku Cvijanović za predsjednika Republike Srpske. Pružićemo maksimalnu podršku mladim ljudima u Republici Srpskoj u borbi za brže zapošljavanje i ostanak u Srpskoj , rekao je na današnjoj konvenciji Stevandić.\nPavić u Trebinju: Hercegovina će dati jednog narodnog polanika iz DNS-a\nDuga Njiva: Obilježavanje 26 godina od proboja "Koridora života" (FOTO)


Ivo Miro Jović na čelu delegacije Bosne i Hercegovine u SAD\nPredsedavajući Predsedništva, Ivo Miro Jović, predvodiće delegaciju BiH, koja će od 20. do 22. novembra u Vašingtonu učestvovati na obeležavanju 10. godišnjice potpisivanja Dejtonskog sporazuma.\nKako se navodi u saopštenju Predsedništva BiH, Jović će 22. novembra, zajedno sa članovima Predsedništva Borislavom Paravcem i Sulejmanom Tihićem, razgovarati sa državnim sekretarom SAD Kondolizom Rajs.\nZa isti dan planirano je potpisivanje bilateralnih ugovora BiH i SAD o saradnji u sprečavanju širenja oružja za masovno uništenje, korišćenju infrastrukture i teritorije BiH i vazdušnom saobraćaju izmedju dve zemlje.\nParavac: Reforme u BiH moraju da budu rezultat dogovora\nSrpski član Predsedništva BiH Borislav Paravac ocenio je danas da Dejtonski sporazum ima izuzetan značaj za noviju istoriju BiH, jer je prekinuo rat, stradanja i uništenja i jer je ponudio okvir stvaranja decentralizovane, složene, demokratske države.\n"Za ovih deset godina pokazali smo da je u tim okvirima moguće izgradjivati državu, koja bi bila prihvaćena od svih njenih naroda i entiteta, i kao takva prihvatljiva za evroatlantske integracije. Reforme koje smo do sada realizovali najbolja su potvrda za to", naveo je Paravac u saopštenju.\nOn je ocenio da sve naredne reforme, koje će doprineti da BiH ima još funkcionalniju i razvijeniju državu, moraju biti rezultat dogovora, a ne nametnutog rešenja.\n"Došlo je vreme da odgovornost za budućnost ove zemlje preuzmu domaći političari, koji će svojim odlukama izražavati volju naroda koji su ih izabrali. Oni koji traže rešenja van Bosne i Hercegovine ne misle dobro svojoj državi", ocenio je Paravac.


Poštovani koordinatori kvaliteta u bolnicama, domovima zdravlja i apotekama obavještavamo vas:\nAKAZ je u skladu sa donesenim preventivnim mjerama i shodno zaključku Vlade FBiH od 23.03. obustavio i zabranio fizički kontakt i rad sa strankama, te zabranio ulazak u poslovne prostorije AKAZ-a jer smo smješteni u prostorijama Doma zdravlja Ilidža gdje je na snazi mjera izolacije osoblja DZ zbog boravka lica zaraženog novim koronavirusom.\nObavještavamo vas da će se komunikacija sa strankama obavljati isključivo putem pošte, e-maila, faksom i telefonom.\nAdrese kontakata se nalaze una web stranici Agencije www.akaz.ba.\nIndikatori sigurnosti i kvaliteta\nDalje, želimo da Vas obavijestimo da se rokovi za dostavu podataka o indikatorima kvaliteta i sigurnosti prolongiraju do 1. septmebra 2020. godine, zbog epidemije i opterećenosti zdravstvenih ustanova u ovom trenutku.\nSve zdravstvene ustanove koje su dostavile podatke o indikatorima kvaliteta i sigurnosti za zdravstvene ustanove ne moraju ponovo dostavljati podatke o indikatorima kvaliteta i sigurnosti, a rok za slanje struktuiranih godišnjih izvještaja, kao i za slanje svih drugih dijelova izvještaja ukoliko ih zdravstvene ustanove nisu dostavile, prolongira do 1. septembra 2020. godine.\nAgencija za kvalitet i akreditaciju u zdravstvu u FBiH će po stabilizaciji stanja uputiti ponovljene pozive za dostavu podataka o indikatorima kvaliteta i sigurnosti za sve bolnice i domove zdravlja, a koordinatore kvaliteta u apotekama molimo da ovu obavijest smatraju konačnom, te ih sve pozivamo da do 1. septembra dostave podatke o indikatorima kvaliteta za apoteke.\nPodatke o indikatorima kvalitete i sigurnosti za zdravstvene ustanove i dalje, a u skladu sa Vašim vremenom i mogućnostima možete dostavljati na e-mail adresu: koordinator@akaz.ba.\nOvom prilikom svim našim koordinatorima kvaliteta u zdravstvenim ustanovama želimo mnogo sreće i uspješnog rada, kao i svim zdravstvenim profesionalcima u FBiH, sa nadom da ćemo se svi mi što prije vratiti svojim redovnim obavezama.


Ako su odštampani primerci nejasni, mutni ili nepotpuni, možda je nivo mastila nizak. U sistemu Windows ne postoji univerzalni metod za proveravanje nivoa mastila jer se on razlikuje od štampača do štampača. Pogledajte informacije koje ste dobili sa štampačem da biste saznali kako da proverite nivo mastila u štampaču.\nAko sumnjate da je nivo mastila nizak, korisno je da odštampate probnu stranicu pre nego što pokušate da odštampate nešto drugo. Ako se crna ili druge boje ne štampaju (ili se ništa ne štampa), štampač je možda ostao bez mastila, možda mu je potrebno čišćenje ili je u pitanju problem u hardveru ili upravljačkom programu. Za dodatnu pomoć pogledajte informacije koje ste dobili sa štampačem ili posetite Web lokaciju proizvođača.\nTakođe pogledajtePromena kertridža sa mastilom ili toneromŠtampanje probne stranicePronalaženje Web lokacije proizvođača


RTV Puls | RTK POZIVA NA POGROM SRBA\nZahtev je upućen i medijskim udruženjima, ambasadama u Prištini i Beogradu.\nJavni servis Radio televizija Kosova objavila je juče u centralnom dnevniku i na svom sajtu da su "odredjene bezbednosne strukture direktno uključene u organizovanje uništavanja srpskih grobalja u nekim delovima Kosova".\nSrpska Žandarmerija je u nedelju uklonila iz centra Preševa nelegalno postavljen spomenik pripadnicima OVPMB, koju Beograd smatra terorističkom organizacijom. Nakon toga, na Kosovu je oskrnavljeno nekoliko srpskih grobalja, srušen spomenik partizanima u Vitini i pucano na spomenik ubijenoj deci u Gorazdevcu.\nUNS i DNKiM upozorili su da je takvo izveštavanje "direktno pozivanje na linč čitavog jednog naroda i usmeravanje nasilja sa grobalja, crkava i spomenika prema Srbima koji su ostali da žive ne Kosovu i Metohiji", navodi se u saopštenju novinarskih udruženja.\nPrema njihovoj oceni, takve neproverene vesti mogu poslužiti za izazivanje "novog pogroma i haosa, na isti način kao što je to RTK uradila 17. marta 2004. godine, kada je objavila lažnu vest da su Srbi u Ibar naterali albansku decu koja su stradala".\n"I danas se Radio televizija Kosova ponaša kao okidač koji može izazvati nasilje nesagledivih razmera", navodi se u saopštenju.\nIzvor na koji se poziva Javni servis Kosova podseća i kao istorijsku istinu iznosi tvrdnju da je Srbija i 1981. godine sama porušila svoja groblja, kao i da rušenje grobalja nije u albanskoj tradiciji.\nUNS i DNKiM apeluju na Srbe koji su u Upravnom odboru Radio televizije Kosova, kao i na direktora RTK kanala na srpskom jeziku Žarka Joksimovića da hitno reaguju ili se povuku iz tih institucija.


Zakon o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Besplatni propisi Republike Srbije Zakon o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je...\nZakon o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave\nZakon je objavljen u "Službenom glasniku RS", br. 47/2018, 95/2018 86/2019 i 157/2020.\nPredmet i primena zakona\nOvim zakonom uređuje se plata, naknada plate, naknada troškova i druga primanja zaposlenih u javnim agencijama i drugim pravnim licima na koje se primenjuju propisi o javnim agencijama.\nOdredbe ovog zakona primenjuju se i na zaposlene u drugim organima i organizacijama koje je osnovala Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave na koje se ne primenjuju propisi o platama u državnim organima, organima autonomne pokrajine i jedinice lokalne samouprave ili javnim službama, izuzev na zaposlene u organizacijama koje obavljaju delatnost u skladu sa propisima o privrednim društvima, a koje nisu osnovane kao privredna društva i u organizacijama sa statusom lica u finansijskom sektoru.\nOdredbe ovog zakona ne primenjuju se na zaposlene u javnim preduzećima i privrednim društvima koje je osnovala Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave, na zaposlene u Narodnoj banci Srbije, organizaciji nadležnoj za zaštitu konkurencije, Regulatornoj agenciji za elektronske komunikacije i poštanske usluge, Regulatornom telu za elektronske medije, javnim medijskim servisima i organima i organizacijama koje su osnovane međunarodnim ugovorom ili u kojima se plate određuju u skladu sa međunarodnim ugovorom.\nBliži rokovi za isplatu plate utvrđuju se kolektivnim ugovorom, odnosno pravilnikom o radu (u daljem tekstu: opšti akt).\nOstvarivanje i zaštita prava na platu, naknadu plate i druga primanja\nZaposleni iz člana 1. st. 1. i 2. ovog zakona ostvaruje pravo na platu, naknadu plate, naknadu troškova i druga primanja u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru i ovim zakonom.\nNa primanja zaposlenih koja nisu uređena zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru i ovim zakonom, primenjuju se opšti propisi o radu, odnosno opšti akt.\nPravo na platu, naknadu plate, naknadu troškova i druga primanja zaposleni ostvaruje u pravnom licu iz člana 1. st. 1. i 2. ovog zakona (u daljem tekstu: poslodavac).\nZaposleni ostvaruje zaštitu prava na platu, naknadu plate, naknadu troškova i druga primanja prema opštim propisima o radu.\nOsnovna plata određuje se množenjem osnovice sa koeficijentom za obračun plate.\nZaposleni ostvaruje osnovnu platu iz stava 1. ovog člana za postignute rezultate rada i ostvareni standardni, odnosno očekivani radni učinak.\nPravo na isplatu minimalne zarade\nZaposleni čija bi osnovna plata primenom ovog zakona, drugih propisa i opštih akata bila manja od minimalne zarade obračunate u skladu sa opštim propisima o radu, ostvaruje pravo na isplatu minimalne zarade.\nOsnovica za obračun i isplatu mesečne plate zaposlenih utvrđuje se u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru.\nOsnovica iz člana 6. ovog zakona služi za obračun mesečne osnovne plate zaposlenog.\nOsnovica za obračun osnovne plate za ostvarene sate rada, za zaposlenog koji u toku meseca nije ostvario pun fond radnih sati zbog odsustva sa rada u skladu sa zakonom ili zbog rada sa nepunim radnim vremenom, dobija se deljenjem osnovice iz člana 6. ovog zakona sa brojem 174.\nBliža merila za primenu kriterijuma za svrstavanje radnih mesta u platne grupe i platne razrede\nSva radna mesta vrednuju se na osnovu kriterijuma složenosti poslova koji se obavljaju, potrebne kompetentnosti za rad na tim poslovima, odgovornosti za rad i donošenje odluka u obavljanju poslova, autonomije u radu, zahtevane poslovne komunikacije i uslova rada i svrstavaju u odgovarajuće platne grupe i platne razrede utvrđene zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru.\nPrimena kriterijuma i merila vrši se ocenom njihove zastupljenosti u opisima poslova određenog radnog mesta i to tako što svaki kriterijum ostvaruje određeno procentualno učešće u ukupnoj vrednosti radnog mesta, i to: složenost poslova predstavlja 25% vrednosti, kompetentnost 23% vrednosti, odgovornost 20% vrednosti, autonomija u radu 15% vrednosti, poslovna komunikacija 8% vrednosti i uslovi rada 9% vrednosti.\nSvrstavanje radnih mesta u platne grupe i platne razrede vrši se tako što se radna mesta na kojima se obavljaju poslovi iste ili slične zahtevnosti primenom navedenih kriterijuma svrstavaju u istu platnu grupu i isti platni razred, u skladu sa opštim opisom platne grupe utvrđenim zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru.\nPočetni koeficijent radnog mesta određuje se u rasponu vrednosti početna tri platna razreda one platne grupe u koju su svrstana ta radna mesta primenom kriterijuma i merila iz člana 8. ovog zakona.\nSvrstavanje radnih mesta zaposlenih u platne grupe i platne razrede i određivanje početnog koeficijenta utvrđuje se opštim aktom.\nPri svrstavanju radnih mesta vodi se računa da se uporediva radna mesta, odnosno radna mesta na kojima se obavljaju isti ili slični poslovi kao na radnim mestima koja se utvrđuju aktom Vlade u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru, svrstaju u platne grupe i platne razrede u koja su ta radna mesta svrstana aktom Vlade.\nOpšti akt donosi se uz prethodno pribavljenu saglasnost osnivača.\nSvrstavanje u platnu grupu i platni razred i određivanje koeficijenta za radno mesto direktora utvrđuje se primenom kriterijuma i merila iz člana 8. ovog zakona odlukom organa upravljanja poslodavca.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, lice koje ima radno iskustvo na poslovima radnog mesta na kojima zasniva radni odnos u trajanju od najmanje osam godina i posebna znanja kojima može da doprinese unapređenju rada i kvalitetu obavljanja poslova na svom radnom mestu, ugovorom o radu može da se odredi veći koeficijent u rasponu do dva platna razreda u odnosu na platni razred platne grupe u koje je njegovo radno mesto svrstano.\nPrilikom određivanja visine uvećanja koeficijenta iz stava 2. ovog člana vodi se računa o kvalifikacijama i stručnosti zaposlenog u odnosu na poslove radnog mesta koje obavlja.\nPočetni koeficijent za obračun i isplatu plate na određenim poslovima može da se uveća do 20% svoje vrednosti (u daljem tekstu: korektivni koeficijent), ako su kumulativno ispunjeni sledeći uslovi:\n2) ako se na tržištu poslovi iste vrste i složenosti vrednuju više od takvih poslova kod poslodavca;\nKorektivni koeficijent može se, izuzetno utvrditi i iznad visine utvrđene u stavu 1. ovog člana, u okviru ukupnih sredstava za plate utvrđenih finansijskim planom.\nPoslovi na kojima može da se utvrdi korektivni koeficijent, visina korektivnog koeficijenta i period za koji se vrši korekcija koeficijenta, utvrđuju se aktom poslodavca, uz saglasnost osnivača.\nPravo na korektivni koeficijent za zaposlene koji rade na poslovima iz st. 1. i 2. ovog člana utvrđuje direktor rešenjem.\nZaposlenom koji je premešten na drugo odgovarajuće radno mesto određuje se početni koeficijent radnog mesta na koje je premešten.\nUvećanje plate za ostvareni radni učinak\nZaposleni ostvaruje pravo na uvećanje plate po osnovu postignutih rezultata rada, odnosno ostvarenog radnog učinka iznad standardnog ili očekivanog, koje može da iznosi do 30% njegove osnovne plate.\nNačin praćenja rada zaposlenih, postupak vrednovanja i kriterijumi i merila za vrednovanje rezultata rada, odnosno radnog učinka i način uvećanja plate iz stava 1. ovog člana utvrđuju se opštim aktom.\nDeo sredstava koji je, od ukupno utvrđenog iznosa sredstava za plate, namenjen za uvećanje plate iz stava 1. ovog člana određuje se u finansijskom planu pravnog lica.\nPosledice neostvarivanja rezultata rada\nAko se u postupku vrednovanja primenom kriterijuma i merila iz člana 13. stav 2. ovog zakona utvrdi da zaposleni nije postigao rezultate rada i ostvario standardni, odnosno očekivani radni učinak, poslodavac je dužan da prema zaposlenom preduzme mere u skladu sa opštim propisima o radu.\nZaposleni ostvaruje pravo na druga uvećanja plate za rad noću, rad na dan praznika koji nije radni dan, prekovremeni rad, pripravnost i minuli rad primenom zakona kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru.\nOsnovica za obračun uvećane plate zaposlenog koja se isplaćuje u toku meseca po radnim satima, dobija se deljenjem osnovice iz člana 6. ovog zakona sa brojem 174.\nIII. NAKNADA PLATE\nZaposleni ostvaruje pravo na naknadu plate u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru.\nPravo na naknadu troškova prevoza\nZaposleni ostvaruje pravo na naknadu troškova prevoza za dolazak i odlazak sa rada (u daljem tekstu: naknada za prevoz) u visini cene prevozne karte u javnom saobraćaju, ako poslodavac nije obezbedio sopstveni prevoz.\nAko zaposleni nema troškove nastale zbog odlaska i dolaska na rad, zato što zbog blizine mesta stanovanja mestu rada ne koristi javni ili sopstveni prevoz, zaposleni ne ostvaruje pravo na naknadu troškova prevoza.\nZaposleni ostvaruje pravo na naknadu troškova za vreme provedeno na službenom putu u zemlji ili inostranstvu, za smeštaj i ishranu dok radi i boravi na terenu i na naknadu troškova koji su izazvani privremenim ili trajnim premeštajem u drugo mesto rada, ako ostvarivanje navedenih prava nije obezbeđeno na drugačiji način, shodnom primenom propisa koji se odnose na državne službenike i nameštenike.\nZaposleni ima pravo na naknadu troškova za ishranu u toku rada i regres za korišćenje godišnjeg odmora u visini utvrđenoj aktom Vlade kojim se, u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru, utvrđuje naknada navedenih troškova.\nIV. DRUGA PRIMANjA\nOtpremnina zaposlenog koji je utvrđen viškom zaposlenih\nPoslodavac je dužan da zaposlenom kome prestaje radni odnos usled tehnoloških, ekonomskih ili organizacionih promena zbog prestanka potrebe za obavljanjem određenog posla ili dođe do smanjenja obima posla (u daljem tekstu: višak zaposlenih) isplati otpremninu, kao meru materijalne naknade i privremenog obezbeđenja njega i njegove porodice nastale zbog prestanka radnog odnosa i privremene nezaposlenosti.\nVisina otpremnine iz stava 1. ovog člana utvrđuje se u visini zbira trećine prosečne plate zaposlenog za svaku navršenu godinu rada kod svih poslodavca određenih zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru.\nZa utvrđivanje otpremnine iz stava 1. ovog člana računa se vreme provedeno u radnom odnosu kod poslodavca u javnom sektoru koji je prestao da postoji, odnosno promenio oblik organizovanja, ako je za vreme rada zaposlenog njegov osnivač bila Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave.\nIzuzetno od st. 2. i 4. ovog člana, korisnik starosne penzije i zaposleni koji na dan prestanka radnog odnosa ispunjava uslove za ostvarivanje prava na starosnu penziju, ima pravo na otpremninu u visini iz člana 20. ovog zakona, odnosno zaposleni koji na dan prestanka radnog odnosa ispunjava uslove za ostvarivanje prava na prevremenu starosnu penziju i zaposleni koji u skladu sa propisima o zapošljavanju i osiguranju za slučaj nezaposlenosti ispunjava uslove za ostvarivanje prava na novčanu naknadu za slučaj nezaposlenosti u dužem trajanju od opšteg pravila, ima pravo na otpremninu u visini dvostrukog iznosa iz člana 20. ovog zakona.\nDruga primanja prema opštim propisima o radu\nV. NADZOR NAD PRIMENOM ZAKONA\nNadzor nad primenom ovog zakona vrši ministarstvo koje obavlja poslove državne uprave koji se odnose na radne odnose i plate u javnim agencijama, a inspekcijski nadzor nad primenom ovog zakona vrši inspekcija rada.\nNovčanom kaznom od 100.000 do 500.000 dinara kazniće se za prekršaj poslodavac-pravno lice, ako zaposlenom odredi korektivni koeficijent suprotno odredbama ovog zakona (član 11).\nNovčanom kaznom od 50.000 do 150.000 dinara za prekršaj iz stava 1. ovog člana kazniće se direktor, odnosno odgovorno lice kod poslodavca – pravnog lica.\nOdredbe zakona kojima su uređene plate u javnim agencijama i drugim organima i organizacijama na koje se primenjuje ovaj zakon, a koje su u suprotnosti sa ovim zakonom, prestaju da se primenjuju danom početka primene ovog zakona.\nPoslodavci su dužni da, do 30. juna 2019. godine, ministarstvu nadležnom za poslove državne uprave i lokalne samouprave dostave popis radnih mesta sadržanih u aktu o sistematizaciji, opšte/tipične opise poslova koji se obavljaju na tim radnim mestima i zahteve za njihovo obavljanje radi objavljivanja tih podataka u Opštem katalogu radnih mesta, odnosno zvanja, činova, položaja i funkcija u javnom sektoru (u daljem tekstu: Opšti katalog).\nPoslodavci su dužni da, u roku od 30 dana od donošenja opšteg akta iz člana 9. stav 3. ovog zakona, ministarstvu nadležnom za poslove državne uprave i lokalne samouprave dostave podatke o platnim grupama i platnim razredima u koja su svrstana radna mesta radi objavljivanja tih podataka u Opštem katalogu.\nDruge akte za izvršavanje ovog zakona poslodavci su dužni da donesu do početka primene ovog zakona.\nPravo na naknadu troškova za ishranu u toku rada i regresa za korišćenje godišnjeg odmora\nDo donošenja akta Vlade kojim se u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru utvrđuje naknada troškova za ishranu u toku rada i regres za korišćenje godišnjeg odmora za zaposlene u javnom sektoru i njihova visina, zaposleni ostvaruje pravo na naknadu navedenih troškova u visini utvrđenoj opštim aktom poslodavca.\nUtvrđivanje osnovice za 2022. godinu \nIzuzetno, osnovica za obračun i isplatu plata za 2022. godinu utvrdiće se odlukom organa upravljanja tako da se primenom ovog zakona i zakona kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru troškovi za plate i druga primanja zaposlenih u 2022. godini kreću u okviru raspoložive mase sredstava za plate utvrđene donetim finansijskim planovima tih pravnih lica i ne može biti veća od jedinstvene osnovice utvrđene zakonom o budžetu za 2022. godinu.\nPlaniranje ukupnih sredstava za plate zaposlenih za 2022. godinu u finansijskim planovima vrši se na osnovu elemenata na osnovu kojih su planirana ta sredstva za 2021. godinu.\nDo donošenja finansijskih planova za 2022. godinu zaposleni zadržava pravo na isplatu zatečene plate njegovog radnog mesta, a isplata plate u skladu sa ovim zakonom vrši se od narednog meseca od meseca u kojem su doneti finansijski planovi.\nPlatna grupa, platni razred i koeficijenti za zaposlene koji su u radnom odnosu na dan početka primene ovog zakona, određuju se prema platnoj grupi, platnom razredu i početnom koeficijentu radnog mesta čije poslove zaposleni obavlja određenog u skladu sa odredbama ovog zakona.\nZa zaposlenog koji je u radnom odnosu na dan početka primene ovog zakona imao ugovorom o radu utvrđenu osnovnu zaradu u većem iznosu od osnovne zarade utvrđene na osnovu elemenata iz opšteg akta primenom člana 107. stav 4. Zakona o radu („Službeni glasnik RS”, br. 24/05, 61/05, 54/09, 32/13, 75/14, 13/17 – US i 113/17), može da se odredi veći početni koeficijent u rasponu do dva platna razreda u odnosu na platni razred platne grupe u koje je njegovo radno mesto svrstano.\nZaposleni čija bi osnovna plata, primenom zakona kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru i ovog zakona uvećana za ostvareni radni učinak, bila manja od zatečene plate na radnom mestu čije poslove obavlja na dan početka primene ovog zakona utvrđene u skladu sa zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru, zadržava pravo na isplatu zatečene plate koju je imao do početka primene ovog zakona sve dok njegova osnovna plata, uvećana za radni učinak primenom odredaba ovog zakona ne dostigne platu koju je imao.\nAko je osnovna plata zaposlenog na dan početka primene ovog zakona veća za više od 30% od osnovne plate koju bi imao primenom ovog zakona, zaposlenom se nakon isteka šest meseci od početka primene ovog zakona zatečena plata umanjuje na iznos koji je za 30% veći od osnovne plate njegovog radnog mesta primenom ovog zakona, i zaposleni zadržava pravo na isplatu takve plate sve dok primenom odredaba ovog zakona njegova osnovna plata uvećana za radni učinak ne dostigne tako određenu platu.\nAko zaposleni koji je bio u radnom odnosu na dan početka primene ovog zakona, bude premešten na drugo radno mesto, zadržava zatečenu platu radnog mesta na koje je premešten utvrđenu u skladu sa st. 1. i 2. ovog člana, sve dok njegova osnovna plata uvećana za ostvareni radni učinak primenom odredaba ovog zakona, ne dostigne zatečenu platu tog radnog mesta.\nOdredbe kolektivnog ugovora koji je na snazi na dan stupanja na snagu ovog zakona, a koje nisu u suprotnosti sa ovim zakonom ostaju na snazi do zaključivanja kolektivnog ugovora u skladu sa ovim zakonom i zakonom kojim se uređuje sistem plata zaposlenih u javnom sektoru, odnosno do isteka važenja kolektivnog ugovora.\nPoslodavci koji prava, obaveze i odgovornosti zaposlenih iz radnog odnosa na dan stupanja na snagu ovog zakona uređuju Pravilnikom o radu dužni su da usklade Pravilnik o radu sa odredbama ovog zakona – do početka primene ovog zakona.\nČlan 33. \nOvaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u „Službenom glasniku Republike Srbije”, a primenjuje se od 1. januara 2022. godine.\nautonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave\nZakon o platama zaposlenih u javnim agencijama i drugim organizacijama koje je osnovala Republika Srbija


U nepunih sat vremena ove epizode potrudili smo se da detaljno analiziramo i prisetimo se onih događaja koji su zainteresovali domaću IT zajednicu, a koji su u isto vreme izazvali najviše pažnje među publikom. Jedna od činjenica koja raduje jeste i sve bolji položaj za startape u Srbiji, uz napomenu da je veliki broj inostranih fondova zainteresovan za ulaganje u timove iz ovog dela Evrope, uključujući i našu državu.\nJedna od najznačajnijih vesti za industriju bila je i akvizicija Nordeusa od strane kompanije Take Two Interactive, a čitavu priču o dobroj godini u startap ekosistemu zaokužuje podatak da smo ove godine imali najviše investicija, što je čini rekordnom u tom domenu. Neizostavna tema epizode bila je i sada već čuvena akvizicija domaćeg servisa Donesi.com koji je sada deo kompanije Glovo se sedištem u Barseloni.\nPregled godine nikako ne bi mogao da bude potpun da se nismo dotakli i snažnog rasta gejming industrije koja ne prestaje da pozitivno iznenađuje iz godine u godinu. Samo neke od veoma bitnih događaja za ovu zajednicu jeste predstavljanje Meta Human Creator alata novosadskog 3Laterala, zatim činjenica da je sve više manjih ili većih studija ali i pojedinaca koji žele da postanu deo ove industrije. Takođe, prema SGA istraživanju lokalna gejming scena i dalje beleži rast prihoda, što je samo ohrabrenje za godine koje dolaze.\nNismo mogli a da ne pomenemo i dešavanja u društvu, tačnije ekološke proteste, nadovezujući se na to šta je zapravo potrebno uraditi na nivou države da bi kvalifikovani kadar ovde i ostao. Kao svojevrsni zaključak moglo bi se reći i šlag na torti jeste web 3.0 oblast koja je bila jedna od najčitanijih na Netokraciji ove godine.\nOtuda, ostanite sa nama do kraja epizode kako biste saznali zašto veliku pažnju svetske javnosti nastavljaju da okupiraju kriptovalute, blockchain i NFT, kao i šta to ovdašnje kompanije kao što su Tenderly, MVP (Celsius), AltTabs, Tempus i druge rade na razvoju ove tehnologije budućnosti.


Regionalizacija Srbije - SJENICA.com forum\nSJENICA.com forum » Vijesti - Vase i nase » Vijesti iz Srbije » Regionalizacija Srbije\nDa ne kopiram vijesti sa drugih stranica,kad ste ionako vec dosta informisani o ovome. Koje je vase misljenje o ovome sto je Sandzaku uradjeno???\nPitanje autonomije i regionalizacije za LDP je pitanje ispunjavanja odgovornosti. Građanima Vojvodine, Sandžaka, juga Srbije, ali i Beograda, Kragujevca, Niša mora se dopustiti pravo specifične odgovornosti koje im omogućava da u potpunosti ostvare svoje autentične interese u okviru regionalne ili pokrajinske autonomije.\nJel ovo definitivno? Sta bi od one price da ce sandzak biti jedan region, ili cio sandzak deo nekog veceg regiona, kako li vec?


Protest ekoloških udruženja ispred Skupštine Srbije; Vujović: 'Ekološki ustanak' paravan za politički protest\nU Beogradu je danas održan protest predstavnika i aktivista više od 70 ekoloških pokreta i udruženja protiv, kako su naveli, uništavanja prirode, reka i planina u Srbiji.\nProtest u organizaciji Udruženja ”Odbranimo reke Stare planine” počeo je oko 13.00 časova na platou ispred Skupštine Srbije odakle su dva sata kasnije okupljeni krenuli u protestnu šetnju do Vlade Srbije, a zatim Nemanjinom i Resavskom ulicom u kojoj su prostorije britansko-australijske kompanije >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Rio Tinto.\nUčesnici su ispred zgrade RTS u Takovskoj zatražili da se organizuje posebna emisija posvećena ekološkim problemima u Srbiji uz učešće nadležnih ministara.\nAktivisti su protest izražavali uz pištaljke i sa transparentima sa natpisima "Tvoj život su tvoja pluća", "Mladi odlaze jer ne mogu da dišu", "Studenti čuvaju reke", "Nećemo crvenu Drinu"..., a pojedinci su protest iskazali noseći gas maske.\nSa protesta su upućeni zahtevi ekoloških organizacina i udruženja da se poštuju zakoni i standardi u oblasti životne sredine, da se zaštite šume, obustavi seča u zaštićenim područjima, zaštiti voda i vrate reke u prirodno stanje, ukinu subvencija za MHE...\nTakođe, zalažu se za odgovorno upravljanje otpadom i donošenje nacionalnog energetskog plana.\nAleksandar Jovanović Ćuta iz Udruženja Odbranimo reke Stare planine rekao je da je u toku "sveopšti napad na sve što je zdravo i čisto u Srbiji" i da su okupljeni došli ispred Skupštine da kažu "ne" onima koji, kako kaže, svakodnevno skrnave reke i planine.\nDekan Šumarskog fakulteta Ratko Ristić rekao je da Srbiji teba život, rađanje, obnova i razvoj, ali ne takav da dovodi do, kako je naveo, kasapljenja šuma, odvođenja voda, zagađenja zemljišta i raseljavanja stanovništva.\nOn je kritikovao Ministarstvo rudarstva i energetike zbog projekta Jadar pored Loznice koji, kako tvrdi Ristić, ugrožava životnu sredinu u tom delu Srbije.\nNa protestu je govorio pesnik Ljubivoje Ršumović koji je poručio da nam je potreban "ekološki patriotizam" i borba protiv pohlepe svake vrste.\n"Pohlepa je stavljanje potoka i reka u cevi da bi se dobilo nešto kilovata što elektroprivredi ne znači ništa", rekao je Ršumović.\nNa protestu su govorili i predstavnici frilensera koji, inače, protestuju zbog načina oporezivanja. Sabraćaj je u ulicama gde su šetali i na Trgu Nikole Pašića bio obustavljen.\nVujović: "Ekološki ustanak" paravan za politički protest\n"Iza lažne brige za životnu sredinu kriju se protagonisti propale politike i lažni zaštitnici životne sredine, koji su često potpomognuti spolja. Šta god da uradim kao ministarka zaštite životne sredine i koju god meru da donese Vlada Srbije, oni će se držati svoje političke agende", navela je Vujović u saopštenju povodom protesta koja su ekoloških udruženja danas održala u centru Beograda.\nOna kaže da tome u prilog govore i uvredljive poruke na protestu upućene predstavnicima vlasti, koje nazivaju najpogrdnijim imenima.\n"Ali narod sve vidi, i zna da ova interesna politička grupacija nema drugih ciljeva, osim da oslabi državu, uruši privredni rast i životni standard", rekla je Vujović, saopštilo je resorno ministarstvo.\nOna je istakla da otkako se aktivno rešava problem zagađenosti vazduha u Valjevu, to ođednom više nije tema, već litijum koji niko ne eksploatiše, niti za to postoji zahtev.\n"Valjevo je imalo veliki problem zagađenja u grejnoj sezoni zbog toplane koja koristi mazut, i taj problem ćemo za sledeću grejnu sezonu rešiti. Ali o tome se ne govori, već je ođednom tema litijum, za čiju eksploataciju nema zahteva ka ministarstvu", ukazala je ona.\nVujović je dodala i da organizatori današnjeg protesta nisu svoje zahteve slali na adresu ministarstva, nego se obraćaju putem medija.\n"Jasno je da im motiv nije da čuvaju životnu sredinu, nego da na ekološkim problemima, na čijem rešavanju intenzivno radimo, na brzinu politički profitiraju", rekla je Vujović.\nOna je istakla da su za samo pet meseci pokrenuti veliki projekti, a sprovedeni su i konkursi za čistiji vazduh, potpisani ugovori i podeljena sredstva.\nKaže da se u ministarstvu danonoćno radi na rešavanju decenijama nagomilanih problema u ovoj oblasti i da je tim Ministarstva zaštite životne sredine vredno radio i na donošenju Zakona o klimatskim promenama, što je osnov za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte.\n"Svako ozbiljan vidi šta smo za kratko vreme uradili. Ne postoji čaroban štapić kojim ćemo čitav sistem u ekologiji promeniti preko noći, ali ubrzano radimo i ljudi to vide. A videli su i šta su oni pre nas radili i šta su nam ostavili. Funkcioneri bivšeg režima su kroz projekat „Očistimo Srbiju“, očistili budžet Srbije, a napunili budžet Mauricijusa. Njihova suštinska briga je vazduh Mauricijusa, a ne Loznice i Bora", poručila je Vujović.\n"Građani pamte i nije ih lako prevariti, jer znaju da nema čuda. Za svaki rezultat potreban je ozbiljan, odgovoran i posvećen rad. A kako smo spasili zemlju sa ivice bankrota, tako ćemo rešavati i ekološke probleme, odgovorno, ozbiljno i uz mukotrpan rad. Probleme rešavamo kao tim, sarađujemo sa ministarstvima rudarstva i energetike, poljoprivrede, građevinarstva, i sa svakim resorom sa kojim imamo zajedničke probleme. Zato ni rezultat neće izostati", poručila je Vujović.\nN1 televizija: Vujović: Ekološki problemi nisu nastali preko noći, ne postoji instant rešenje


Od sutra radi „Buvljak”, u maju i stočne pijace -\nOd sutra radi „Buvljak”, u maju i stočne pijace\n28.04.2020. Redakcija Društvo Ostavi komentar\nŠtab za vanredne situacije za teritoriju opštine Aleksinac danas je doneo nekoliko odluka koje se odnose na ublažavanje ranije donetih mera u cilju suzbijanja virusa korona. Tako je van snage stavljen zaključak o zatvaranju robne pijace, pa će ovaj popularni aleksinački „Buvljak” početi sa radom od sutra. Tu informaciju nam je potvrdio i direktor JKP „Komunalne usluge” Budimir Marković. Prema njegovim rečima, prostor robne pijace juče je dezinfikovan, a danas je sve urađeno kako bi se ispoštovale preporučene mere zaštite, tako da je objekat spreman za sutrašnji početak rada.\nOd 4. maja ponovo će biti otvorene stočne pijace u Tešici i Kormanu i one će moći da nastave sa radom u terminima koji su predviđeni kako pijačni dani.\nŠtab je još zaključio da se korisnicima posebne novčane naknade sa evidencije Centra za socijalni rad distribuira određeni broj paketa.\nPaketi za najugroženije, foto: Iz arhive\nNa ovom zasedanju doneta je odluka da se pristigle donacije JP Pošta Srbije od 3.300 maski i 6.600 rukavica, kao i 10 000 maski od firme „Magna” stave na raspolaganje Crvenom krstu Aleksinac radi dalje distribucije.\nČlanovi Štaba, predstavnici medicinskih ustanova napomenuli su da je sve veće angažovanje medicinskog osoblja i da je prisutno njihovo veliko opterećenje. Očito, iako se mere ublažavaju, na području opštine Aleksinac još uvek nije iskorenjeno prisustvo virusa korone. Donete mere očigledno imaju za cilj pospešivanje privrednih aktivnosti.\nPrevious Post:Magna: Stiže pomoć, a uskoro i pogon\nNext Post:Sloga u doba korone: „Moleri” za ugled


poseta Archives - Stranica 2 od 3 - BC Info\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović posetio opštinu Bela Crkva (VIDEO)\n20. februara 2019. admin 0\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović i pokrajinski sekretar poljoprivrede Vuk Radojević posetili su opštinu Bela Crkva gde su razgovarali sa predsednikom opštine Darkom Bogosavljevićem i predsednikom Skupštine opštine Bela Crkva Marjanom Aleksićem. Minstar je posetio i poljoprivredno gazdinstvo Ignjata Stošića u Crvenoj Crkvi.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio Belu Crkvu (VIDEO)\n13. februara 2019. admin 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučića, u okviru kampanje „Budućnost Srbije“ u nedelju 10. februara posetio je Belu Crkvu.\n5. oktobra 2018. admin 0\nDečija nedelja koja se ove godine odvija pod sloganom „Moje je pravo da živim srećno i zdravo – za odrastanje bez nasilja“ započela je nizom aktivnosti u belocrkvanskim osnovnim školama. Učenici OŠ ,,Dositej Obradović“ su u organizaciji Učeničkog parlamenta posetili Narodnu biblioteku, gde ih je dočekao direktor Radovan Marković, kustos […pročitaj više]\nZvezdarci u „Akvalendu“ (VIDEO)\n31. avgusta 2018. admin 0\nDeca iz Produženog boravaka „Zvezdarac“ iz Beograda zajedno sa svojim učiteljicama bili su na jednodnevnom izletu u Dečijem kampu „Akvalend“ u Beloj Crkvi.\nČeška delegacija posetila opštinu Bela Crkva (VIDEO)\n24. avgusta 2018. admin 0\nPredsednik opštine Bela Crkva Darko Bogosavljević i predsednik Skupštine opštine Marjan Aleksić, u četvrtak, 23. avgusta, sastali su se sa delegacijom iz Češke republike, koju predvodi predsednik regiona Hradec Kralove, dr Jirži Štepan.\n24. jula 2018. admin 0\nDelegacija Češke razvojne agencije u Beloj Crkvi (VIDEO)\n21. jula 2018. admin 0\nPredsednik opštine Bela Crkva Darko Bogosavljević i predsednik SO Bela Crkva Marjan Aleksić razgovarali su sa delegacijom Češke,Razvojne agencije (ČRA) koju predvodi direktor Pavel Frelih i ekonomskim savetnikom Ambasade Republike Češke u Beogradu Jiržijem Kralom.\nUčenici „Townshend“ internacionalne gimnazije iz Češke republike posetili Belu Crkvu (VIDEO)\nUčenici iz internacionalne Gimnazije „Townshend“ iz Češke Hluboke zajedno sa profesorkom Stefani Matrinez i akademskim direktorom Kitom Sabri, bili su u sedmodnevnoj poseti Opštini Bela Crkva.\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez u Beloj Crkvi (VIDEO)\n5. aprila 2018. admin 0\nPokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez posetio je Belu Crkvu i nakon radnog sastanka sa predsednikom opštine Darkom Bogosavljevićem, obišao i sportske objekte koji se prvenstveno koriste za nastavu fizičkog vaspitanja, ali ih za treninge i takmičenja koriste i mnogobrojni belocrkvanski sportski klubovi.\n„Noćni vukovi“ u Beloj Crkvi (VIDEO)\n27. marta 2018. admin 0\nU okviru ture „Ruski Balkan“, desetočlana ekipa motociklista iz Rusije, članova moto kluba „Noćni vukovi“, posetila je Belu Crkvu.


Bolesti pluća vodeći uzrok smrtnosti u Srbiji\nPočetna / ZDRAVLJE / HIPOKRAT / Bolesti pluća vodeći uzrok smrtnosti u Srbiji\nSana Life 21. oktobra 2017.\tHIPOKRAT, MANIFESTACIJE, ZDRAVLJE Ostavite komentar\nTokom petog Kongresa respiratorne medicine Srbije oko 400 učesnika i 60 predavača iz zemlje i inostranstva razmeniće svoja iskustva i znanja u ove oblasti medicine. Bolesti pluća su u Srbiji među vodećim uzrocima smrtnosti a samo karcinom pluća godišnje pokosi oko pet hiljada stanovnika Srbije.\nPodmukle i bez izraženih simptoma sve dok ne bude prekasno plućne bolesti imaju najveći uticaj na radno sposobno stanovništvo pa su se učesnici skupa u Nišu složili da je preventiva i unapređenje zaštite jedan od prioriteta u domaćem zdravstvu.\n„Medicina je napredovala u lečenju plućnih bolesti ali je problem što je terapija za naše prilike sve češće nedostupna jer je mali broj lekova na pozitivnoj listi, kaže Zorica Lazić iz Instituta za plućne bolesti u Kragujevcu koja upozorava da se neadekvatno koriste i „pumpice“ koje služe kao terapija ali i da olakšaju svakodnevni život.\nProf.dr Ilija Andrijević iz Insitutta za plućne bolesti KC Vojvodina preneo je poražavajuće podatke iz „Bele knjige plućnih bolesti u Evropi“ da 600 hiljada Evropljana svake godine umre od neke plućne bolesti.\n„Pored kancera najpodmuklija je hronička opstrukcija pluća (HOBP) od koje u Srbiji boluje od 400 do 600 hiljada stanovnika. Između 20 i 50 procenata bolesnika koji imaju HOBP i izražene simptome te bolesti ne znaju da boluju od nje, i kad se jave lekaru to bude već poodmakli stadijum bolesti, koja je posebna i u dijagnostičkom i u terapijskom smislu, ističe dr Andrijević i dodaje da je s druge strane karcinom bronha najveći ubica među malignim bolestima jer se 20 posto smrti izazvane karcinomima odnosi na karcinom pluća.\n„U toku jednog meseca ima 120 novoregistrovanih od ove bolesti, na godišnjem nivou to je negde oko 1.450 1.500 novootkrivenih pacijenata“.\nNa kongresu je istaknuto to da je medicina doživela napredak u lečenju velikog broja respiratornih bolesti a prof. dr Violeta Vučinić Mihailović, iz Klinike za plućne bolesti KC Srbije smatra da je Srbija poslednjih godina uspela da se svrsta u kategoriju evropskih zemalja po raspoloživosti nekih inovativnih terapija.\nPomoćnica ministra zdravlja dr Vesna Knjeginjić kao prevenciju vidi odvikavanje od duvana i negovanje zdravog stila života.\nNa Kongresu je istaknuto i to da su respiratorne bolesti među vodećim uzrocima smrtnosti u Srbiji kao i u svetu, a imaju najveći uticaj na radnu sposobnost stanovništva.\n„U toku godine, u Evropi se u bolnice smešta oko šest miliona pacijenata zbog plućnih oboljenja, od toga 600 hiljada ljudi umre“ ukazuje prof. dr Ilija Andrijević\nOznakeastma HOBP kongres medicina Niš pluća rak respiratorna\nPrethodni Britanski modni brend SUPERDRY stigao u Srbiju\nSledeći Dok kažeš VURDA sve se pojelo! (VIDEO)\nU četvrtak 4. oktobra u 19 časova otvorena je izložba “mera – granica” u galerijama …


UHAPŠENI ZBOG ŠVERCA ROBE - JUGPRESS\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu presekli su lanac krijumčarenja robe i protiv dve osobe iz Niša i jedne iz Pirota podneli krivičnu prijavu zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela krijumčarenje i neovlašćeno bavljenje određenom delatnošću.\nSumnja se da su dvojica Nišlija u dogovoru sa osumnjičenim iz Pirota, od početka 2012. godine do kraja 2014. godine, za novčanu nadoknadu od 50 do 70 evra, kombijem prevozili vlasnike butika i radnji, iz raznih gradova Srbije, do Istanbula, radi kupovine velike količine različite vrste robe. Postoje osnovi sumnje da su Nišlije kupljenu robu skladištili u iznajmljenom prostoru na teritoriji Bugarske i put nastavljali sa manjom količinom, kako bi nesmetano ušli na teritoriju Srbije. Sumnja se da su jedan od osumnjičenih iz Niša i osumnjičeni iz Pirota, nakon izvesnog vremena, naizmenično, svojim putničkim vozilima, odlazili u Bugarsku, gde su preuzimali skladištenu robu iz iznajmljenog prostora i dovozili je do Niša. Vlasnici butika i radnji iz Niša su robu preuzimali u ovom gradu, dok je vlasnicima butika i radnji iz drugih gradova Srbije roba lično dostavljana, za određenu novčanu nadoknadu u zavisnosti od količine i vrednosti krijumčarene robe.\nOperativnim radom policija je otkrila da se radi o velikoj količini veoma vredne robe, čime je oštećen budžet Republike Srbije za više od osam miliona dinara.\nKrivična prijava protiv osumnjičenih biće prosleđena Osnovnom javnom tužilaštvu u Nišu.


„DRŽAVA EVROPSKE UNIJE ŠALJE ZATVORENIKE NA KOSOVO: Na hiljade će ih doći, žučna rasprava već počela”, piše portal Srbija danas, otkrivajući u daljem tekstu da je reč o Danskoj. Za razliku od „paničnog” naslova, realnost je drugačija - Danska planira da iznajmi 300 zatvorskih mesta na Kosovu, usled nedovoljnog kapaciteta zatvora u toj zemlji.\nNe, Zemlji ne preti asteroid „Bog haosa“ koji će nas istrebiti\nPortal Srbijadanas.com objavio je klikbejt naslov o asteroidu nazvanom „Bog haosa“ koji leti ka Zemlji, spreman da nas istrebi i da odbrane nema. To nije tačno - ovaj asteroid jeste prošao pored planete početkom marta, ali naučnici ne očekuju da će predstavljati bilo kakvu pretnju po Zemlju makar u narednih 100 godina.\n“TRI STVARI KLJUČNE Procurio izveštaj američkih obaveštajaca o Vuhanu koji menja sve”, piše danas portal Alo prenoseći tekst CNN-a o novom izveštaju američkih službi o koronavirusu. Tekst međutim ne otkriva ni koje su to „tri ključne stvari”, niti šta je izveštaj promenio, već samo prenosi delove teksta CNN-a o navodima da je nekoliko istraživača laboratorije u Vuhanu imalo simptome bolesti slične aktuelnom virusu još u novembru 2019. godine.


АМЕРИКА У ОФАНЗИВИ: Трамп планира удар на Ангелу\nU pregovore oko postizanja sporazuma bili su uključeni i Trampov zet i viši savetnik Džared Kušner, američki ambasador u Izraelu David Fridman i predstavnik za Bliski istok Avi Berković, savetnik za nacionalnu bezbednost Bele kuće Robert O’Brajan i Pompeo.\nZanimljivo je da su, pored Grenela, u rešavanje kosovskog pitanja uključeni upravo Pompeo, Kušner i O’Brajan.\n– Sigurno da će biti pomena, ali iz ličnog iskustva, koje sam imao učestvujući u razgovorima na najvišim nivoima i izveštavajući o njima, shvatio sam da ono što se negde isforsira kao neka tema uopšte ne mora da bude prioritet, nego samo paravan za ono što se radi i što je od većeg suštinskog značaja, a to je popravljanje strategijskih odnosa Amerike prema Evropi.\n– Nikada se nije desilo da neki specijalni sud najavljuje podizanje optužnice. A upravo se to desilo pred razgovore Beograda i Prištine, koje je Grenel zakazao, a koji su potom otkazani zbog optužnice koja je spremana Hašimu Tačiju. Nemačka ne odustaje od borbe za kosovsku nezavisnost, međutim, ovo pitanje koristi i zarad ostvarivanja svojih interesa. Naime, kad god Tramp i Amerika pomenu gasovod „Severni tok 2“, Nemci nešto urade da isprovociraju situacija na Kosovu, pa ceo svet, uključujući i Vašington, pažnju preusmere na tu stranu – objašnjava Miletić.


DEMOKRATIZACIJE U SRBIJI NEMA BEZ PROMENE IZBORNOG ZAKONA\nNova komunistička partija Jugoslavije i Savez komunističke omladine Jugoslavije u okviru najavljivanog dijaloga između vlasti i opozicije oko demokratizacije izbornog procesa u Srbiji, predali su pismo predsedniku Narodne skupštine Republike Srbije Ivici Dačiću. Takođe, NKPJ i SKOJ su svoje zahteve uputitili i misiji OEBS-a u Srbij, dok će komunistički poslanici preneti naše stavove u Evropskom parlamentu.\nNKPJ i SKOJ se zalažu da u vidu demokratizacije izbornog procesa u Srbiji je neophodno ukidanje Zakona o izborima i Zakona o političkim partijama u Srbiji koji su u potpunosti diskriminatorski prema političkim predstavnicima radnog naroda naše zemlje.\nU Srbiji je na snazi izborni zakon koji od učesnika na izborima traži da uz kandidatsku listu dostave i 10.000 potpisa overenih pred nadležnim sudskim organima. Svaki od tih potpisa sa plaća. Srbija ima distriminatorski izborni zakon koji spada u red najlošijih i najnepravednijih u celom svetu. Taj zakon je donet kako bi se sprečili komunisti, kao jedini istinski zastupnici interesa radnog naroda, da učestvuju u izborima. Aktuelni izborni zakon komuniste u Srbiji sprečava da izađu na izbore diskriminatorskim propisom o 10.000 sudski overenih potpisa kojima se podržava izborna lista.\nU uslovima antikomunističke histerije od ljudi koji podržavaju listu NKPJ se traži da se svojim potpisima overenim u sudu deklarišu kao članovi ili simpatizeri komunista. Izbornim zakonom se od komunista traži da državi faktički dostave spisak svojih članova i simpatizera. Takve zakonske odredbe u praksi mogu da zastraše građane spremne da podrže listu NKPJ koji rade u državnoj upravi, javnim preduzećima, kompanijama koje kontroliše država ili rade kod privatnih poslodavaca. Najveći broj naših simatizera, uplašen od mogućeg gubitka posla i za egzistenciju svojih porodica, iako to želi, nije spreman da podrži komunističku listu opravdano se plašeći eventualnih odmazde buržoaskih poslodavaca.\nTakođe, svaki overeni potpis se plaća državi, isto tako se plaća usluga sudskog overivača a pare se ne vraćaju u slučaju da izborna lista ne bude priznata što predstavlja dodatnu diskriminaciju koja komunistima onemogućava izlazak na izbore. Takve odredbe predstavljaju orgoman finansijski trošak za NKPJ, jer naše organizacije ne mogu da računaju na izvore finansiranja koji su dostupni buržoaskim strankama. NKPJ se finanasira isključivo iz članarine i dobrovoljnih priloga, i ne može da računa na sredstva koja su dostupna buržoaskim strankama na vlasti niti dobija basnoslovne donacije od predstavnika krupnog kapitala kakav je slučaj i sa vladajućim i sa opozicionim buržoaskim strankama.\nZbog svega navedenog NKPJ i SKOJ traže da se oba diskriminatorska zakona ukinu i umesto njih donesu nova zakonska rešenja koja bi otklonila sve odredbe koje autentičnim predstavnicima radnog naroda onemogućavaju ustavno pravo da učestvuju na izborima. U prvom redu NKPJ i SKOJ zahtevaju da se brojka od 10.000 potpisa smanji na 1.000 kao i da se overa potpisa ne naplaćuje, već da se overavaju na osnovu peticija kao što je to slučaj u većini evropskih zemalja. Demokratizacje izbornog procesa u Srbiji nema bez ukidanja najnedemokratskijeg zakona u Evropi.


Saradnja za primer ostalima - juGmedia\nU Beogradu potpisan ugovor o saradnji opštine Vlasotince i Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga\nVLASOTINCE/BEOGRAD/LESKOVAC – Opština Vlasotince i Centar za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga potpisali su u Razvojnoj agenciji Srbije, u Beogradu, ugovor o nastavku saradnje na projektu Godina preduzetništva u Vlasotincu.\nOvaj projekat u skladu je sa politikom republičke vlade koja ove godine takođe sprovodi projekat Godina preduzetništva, usmeren na jačanje poslovanja i unapređenje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća koja su pokretač razvoja svake ekonomije.\nOpština Vlasotince prva je lokalna samouprava u Srbiji koja je ovaj projekat prilagodila lokalnim okvirima i implementirala ga u saradnji sa Centrom za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga.\n„Ovo je odličan primer kako se veliki projekti mogu primeniti u manjim sredinama, uz angažovanje lokalnih samouprava i regionalnih razvojnih agencija. Primer saradnje Vlasotinca i Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga može biti model za sve ostale opštine kako da pokrenu preduzetnički duh u svojim sredinama“, rekao je ovom prilikom direktor Razvojne agencije Srbije Željko Sertić i najavio da će RAS kontaktirati druge opštine kako bi se realizovalislični mini-regionalni projekti u celoj Srbiji.\n„Naš tim se u ovoj godini intenzivno koncentrisao na rad sa malim i srednjim preduzećima i početnicima u biznisu. Iza nas su rezultati čija smo najbolja iskustva pretočili u konkretnu saradnju sa opštinom Vlasotince, a namera nam je da proširimo saradnju i na ostale opštine“, rekla je direktor Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga Biljana Stanković.\n„Vlasotince ima nepunih 30 000 stanovnika, ali ima blizu 1200 privatnih firmi u kojima radi oko 5000 radnika i četiri pogona stranih investitora u kojima je zaposleno oko 1300 ljudi. Preduzetnički duh u našoj sredini oduvek je postojao, a najbolji njegov izdanak je veliki predratni industrijalac i gradonačelnik Beograda između dva rata Vlada Ilić, koji je rodom Vlasotinčanin. Zato smo se, kao lokalna samouprava i angažovali da ponovo oživimo preduzetnički duh i da podstaknemo ljude na pokretanje sopstvenog posla“, rekao je ovom prilikom predsednik opštine Vlasotince Zoran Todorović.\nGimnazijalci na krilima vetrova Boba Dilana\nCentra za razvoj\nČitaoci Jugmedie biće u izbornoj noći 24. aprila prvi obavešteni o tome ko će činiti novi politički vrh u opštinama i gradovima na jugu Srbije.…\nFOTO PRIČA: Blato naše nasušno\nBitno je da se grade auto putevi kako bi Evropljani brže stigli do Grčke, a mi i deca davimo se u blatu, žale nam se meštani nekoliko ulica u Vaskovom…


Virus Priyanka koristi Whatsapp za širenje\nMobilni telefoni, 09.07.2013, 00:06 AM\nPrema pisanju sajta TheAndroidSoul.com, virus pod nazivom „Priyanka“ širi se preko popularne aplikacije za Android koja služi za razmenu poruka i to preko kontakt fajla, tako da ako dodate kontakt „Priyanka“, virus će izmeniti nazive svih grupa koje imate u aplikaciji, a u najgorem slučaju, i imena svih kontakata sa kojima ste povezani preko Whatsapp biće takođe zamenjena imenom „Priyanka“.\nSrećom, virus se ne može instalirati sam, bez pomoći korisnika. U slučaju da dobijete kontkat fajl sa nazivom „Priyanka“ od bilo kog od vaših kontakata ili od nekog drugog, ne dodajte ga svojim kontaktima. Virus može da nanese štetu samo ako se doda bazi podataka kontakata.\nUkoliko je vaš telefon već zaražen, evo šta možete uraditi kako biste se rešili virusa.\nDa biste se rešili virusa, morate ga izbrisati iz svojih kontakata ali i obrisati bazu podatka aplikacije. Brisanje baze podataka aplikacije će dovesti aplikaciju u stanje kao kada je upravo instalirana. Srećom Whatsapp automatski pravi rezervne kopije svih vaših razgovora pa će vam oni biti ponovo vraćeni kada okončate proces instalacije.\nDakle, evo kako izgleda proces uklanjanja virusa korak po korak:\nPotražite kontakt „Priyanka“ među ostalim kontaktima u Whatsapp i obrišite ga\nU podešavanjima telefona izaberite Apps ili App manager i odaberite sa liste Whatsapp\nPritisnite dugme Force stop a zatim i dugme Clear data\nI to bi trebalo da bude dovoljno da uklonite virus sa uređaja.


BEOGRADSKI DŽEZ FESTIVAL PLUS: Slavni pijanista KETIL BJØRNSTAD u DOMU OMLADINE - MediaSfera\nBeogradski džez festival ove godine će imati i program PLUS: u ponedeljak, 28. oktobra nastupiće jedan od najznačajnijih evropskih džez umetnika, vrhunski pijanista Ketil Bjørnstad iz Norveške. Ovaj kultni autor, kada su u pitanju skandinavska džez škola i ECM etiketa, održaće solo koncert u Velikoj sali Doma omladine Beograda u 20 časova. Biće to prilika da zajedno saberemo utiske sa slavljeničkog, 35. izdanja najstarijeg srpskog džez festivala.\nNorvežanin Ketil Bjørnstad, slavno ime evropske kulture, ove godine slavi pet decenija umetničke karijere. Školovan je kao klasični pijanista, započevši karijeru izvođenjem Trećeg klavirskog koncerta Bele Bartoka, ali ga je džez veoma brzo odveo drugim putem.\nZajedno sa Arildom Andersonom, Terjeom Ripdalom i Jonom Kristensenom bio je među vodećim skandinavskim stvaraocima u traženju evropskog puta u džez. Bjørnstadova muzika prepoznatljiva je po melanholičnoj atmosferi sa jakim ukusima klasike, zbog čega je i postao jedan od omiljenih umetnika Manfreda Ajhera, producenta kuće ECM, za koju je snimio niz albuma.\nBavi se i muzikom za film, omiljeni je kompozitor Žana-Lik Godara, za koga je čak šest puta pisao muziku. Tokom bogate karijere snimio je preko pedeset albuma, među kojima mnoge kao solo pijanista, kakav će nam se predstaviti i u Beogradu, na dodatnoj večeri festivala BJF+. Osim muzike, Bjørnstad je i veoma plodan pisac. Objavio je preko pedeset novela i zbirki pesama, osvojivši i nekoliko nagrada u oblasti književnosti.\nUlaznice su u prodaji preko Ticket Vision mreže i na www.tickets.rs\nTagovibeograd Beogradski džez festival dzej Ketil Bjørnstad pijanista Plus


Zbog plana o izgradnji novog reaktora u nuklearnoj elektrani u Mađarskoj, na 70 kilometara od granice sa Srbijom, prošle godine domaći ekolozi zamerili su srpskoj vladi da nije preduzela sve na šta joj međunarodne konvencije daju pravo kako bi se osvedočila da taj pogon neće predstavljati pretnju po ovu zemlju. Ministarstvo životne sredine je tvrdilo da je iskoristilo sve mogućnosti za uticaj na Mađare i da opasnosti po Srbiju neće biti, te da ćemo zbog novog i savremenijeg reaktora biti i bezbedniji nego dosad, sa zastarelim instalacijama na tolikoj blizini. Možda je zbilja tako, ali niko se neće osećati mirnije ako je, uprkos demantijima Bukurešta, istina da SAD prebacuju nekoliko desetina nuklearnih bombi iz Turske u Rumuniju, na 200 kilometara odavde. Tek u tome pravo glasa nemamo, kao\n15.08.2016 u 08:06\nOtkrivena ćelija Islamske države kod Milana\nPrema izveštajima agencija Rim – Dok se sprema da, kako prenose svetski mediji, za nekoliko dana pošalje svoje specijalne jedinice na teritoriju Libije kako bi se tamo borile s lokalnim ogrankom Islamske države (ID), Italija se na sopstvenom tlu već suočava s opasnošću od „kalifata”. Upravo su libijske vlasti bile te koje su upozorile italijanske kolege da u regionu Milana postoji ćelija ID koja je povezana sa komandantom džihadističke grupe u Libiji, javlja AFP pozivajući se na italijanske medije. Postojanje mreže koja uključuje ćeliju ID kod Milana je, prenosi Tanjug navode tih medija, otkriveno u dokumentima koje su zaplenili libijski agenti nakon što su vladine snage preuzele sedište ID u gradu Sirtu ranije ove nedelje. Ekstremisti čije je sedište u Italiji su, navode tamošnji\nTurska preti Zapadu okretanjem od NATO-a\nTurska, čija je armija druga najmoćnija u Severnoatlantskom savezu, mogla bi potražiti i opcije van NATO-a za saradnju u vojnoj industriji, kazali su u zasebnim izjavama Mevlut Čavušoglu, turski ministar spoljnih poslova, i Ibrahim Kalin, portparol predsednika Redžepa Tajipa Erdogana. Ankara je preko svog ambasadora u Rusiji, koja za razliku od nje podržava sirijskog predsednika Bašara el Asada, poručila i da veruje kako bi vođstvo Sirije moglo imati ulogu u političkoj tranziciji u toj zemlji. U trenutku kada se spekuliše o odbijanju Turske od Zapada, koji Erdogan optužuje za izostanak podrške tokom pokušaja puča 15. jula, i o\n02.08.2016 u 12:00\nDžihadisti Rusima: „Pobićemo vas u vašim domovima”\nU trenutku kada se Kremlj i Bela kuća približavaju dogovoru da konačno krenu u koordinisane akcije protiv džihadista u Siriji, Islamska država (ID) opet je pozvala svoje sledbenike da napadnu Rusiju na njenom tlu. „Slušaj, Putine, doći ćemo u Rusiju i pobićemo vas u vašim domovima... Oh, braćo, povedite džihad i ubijajte ih i borite se protiv njih”, traži neidentifikovani glas koji se čuje na snimku postavljenom na mreži za razmenu poruka „Telegram”, na nalogu koji je ID ranije koristila. Glas je montiran preko kadrova koji prikazuju muškarce dok se obučavaju za borbu negde u pustinji. Takve pretnje Rusiji su upućene i vrlo brzo nakon što je njena vojska počela intervenciju u Siriji u septembru prošle godine\n01.08.2016 u 08:05\nSrce svih zavera\nPokret koji se ne skriva, ali se malo zna o strukturi koja obuhvata sledbenike na važnim položajima u domovini, kao i u 150 država. Posvećen je filantropiji i obrazovanju, deklarativno bez političkih aspiracija, ali mu se prebacuje infiltracija u kanale moći radi tajnovitih ciljeva. Bilo kad u poslednja dva veka, ovo bi se moglo odnositi na masone i opskurna društva kojima se paranoično pripisuje da vladaju iz senke. Uloga takvog bauka u srcu svih zavera u današnjoj Turskoj svaljena je na pokret Hizmet propovednika Fetulaha Gulena, kojeg predsednik Erdogan optužuje za pokušaj puča. U središtu fantastičnih nagađanja o domašaju globalne mreže Hizmeta je čovek u 76. godini i krhkog zdravlja, nedostupan u zabiti Pensilvanije. Izolacija je relativna, jer je u svom kompleksu okružen mnoštvom\n27.07.2016 u 23:00\nEvropa do jeseni čeka „novog” Erdogana\n„Prinudni brak” Ankare i Brisela, na koji ih je naterala migrantska kriza, samo je zakomplikovao propali puč u Turskoj i evropske kritike čistki koje su usledile, ali obe strane šalju signale da još nisu odustale od tog nelagodnog odnosa. Uz nešto oštriju retoriku Turske prema SAD, ali i dalje veoma dvosmislen nastup prema tom strateškom savezniku, kao i uz sve veću srdačnost u porukama Rusiji, predsednik Redžep Tajip Erdogan ipak još ne otkriva karte dovoljno da bi razrešio dileme onih što se pitaju da li će se odbiti od Zapada i okrenuti Moskvi. Dan nakon što je Erdogan potvrdio da će se pridržavati sporazuma s Evropskom unijom o zaustavljanju migrantskog talasa, uz konstataciju da je Turska ispunila svoja obećanja i opomenu da EU nije pružila svu pomoć na koju se obavezala, evropski\n18.05.2016 u 11:52\nSAD ucenjivale Sarajevo zbog „Alžirske grupe”\nDokumentima koje je iz američke Nacionalne bezbednosne službe (NSA) izneo uzbunjivač Edvard Snouden još se ne nazire kraj. Istraživački sajt „Intersept” objavio je još jednu grupu tih spisa, među kojima i one koji se tiču izručenja takozvane Alžirske grupe, šestorice navodnih pripadnika Al Kaide osumnjičenih za planiranje bombaškog napada na američku ambasadu u Sarajevu 2001. godine, koji su nakon oslobođenja pred sudom u bosanskoj prestonici ipak završili u zatvoru – u Gvantanamu, na Kubi. Taj slučaj nije pokazao samo to koliko su Džordž Buš mlađi i njegovi ljudi u „ratu protiv terorizma” ignorisali sopstvene i tuđe zakone nego i koliko su njihovim ucenama bili podložni međunarodna administracija u Bosni i Hercegovini i vlada te države, čiji se ondašnji premijer Zlatko Lagumdžija


Stopa rasta prihoda od indirektnih poreza za ovu godinu 2,1 odsto - Akta.ba\n21.05.2021. 12:33 / Izvor: Akta.ba\nU ovom odjeljenju kažu da se prilikom izrade projekcija prihoda za ovu godinu ne može osloniti na sezonsku šemu naplate prihoda, jer je ona izašla iz svih ranijih okvira zbog efekata virusa korona u prethodnoj i ovoj godini.\nOporavak domaće ekonomije se očekuje u drugoj polovini godine sa očekivanim realnim rastom bruto domaćeg proizvoda (BDP) od 2,3 odsto u odnosu na prošlu godinu.\nTakođe se očekuje da bi, usljed poboljšanja privredne aktivnosti u zemljama koje su glavni trgovinski partneri BiH i jačanja izvozne tražnje, BiH na kraju godine mogla ostvariti realni rast ukupnog izvoza od 4,7 odsto, dok je očekivani realni rast uvoza projektovan na tri odsto.\nProjektovana stopa rasta prihoda od indirektnih poreza za narednu godinu je 3,4 odsto, dok su projektovane stope rasta za 2023. godinu 3,5 odsto, a za 2024. godinu 4,4 odsto.\nImajući u vidu ogromne nepoznanice u trenutku izrade projekcija o jačini i trajanju šoka uzrokovanog pandemijom virusa korona, postoje značajni rizici za ostvarenje projekcija prihoda od indirektnih poreza, pri čemu preovladavaju rizici lošijeg ishoda, navodi se u biltenu.\nU biltenu se naglašava da, osim preduslova poboljšanja u spoljnom okruženju, veoma bitan uslov za oporavak ekonomskog rasta u zemlji tokom srednjoročnog perioda predstavlja i institucionalni kapacitet u sprovođenju strukturalnih reformi.


RTS :: Urušavanje zgrada zbog nove gradnje može i mora da se spreči – ko je sve odgovoran\nDruštvo Urušavanje zgrada zbog nove gradnje može i mora da se spreči – ko je sve odgovoran\nsreda, 21. jul 2021, 20:00 -> 20:04\n"Ovde je počelo da puca, u kupatilu isto na tri, četiri mesta pločice unakrsno pucaju", kaže Ramiz Kamber, stanar.\n"Mi znamo da se dešavaju takve stvari i mi smo uplašeni za svoju imovinu i svoju zgradu", dodaje Anđelka Ristić, stanarka.\n"Mi evo već 13 godina živimo kao podstanari, sami sebi plaćamo zakup. Pored zakupa mi i dalje plaćamo sve komunalije za kuću, jer se ona nije urušila, kuća kao što vidite stoji, ona je nebezbedna", naglašava Nives Čulić, stanarka Dubljanske.\n"Direkcija za građevinsko zemljište i izgradnju Grada Beograda sruši zgradu, napravi novu zgradu i da oni svi dobiju stanove iste kvadrature. To znači da će oni za godinu dana, mi toliko procenjujemo da će trajati postupak projektovanja i izgradnje, useliti se u nove stanove na ovoj lokaciji na kojoj se nalazila stara zgrada", poručuje Goran Vesić, zamenik gradonačelinka Beograda.\n"Tu bi svakako podvukla i veliku ulogu stručnog nadzora koji je obavezan da bude prisutan na gradilištu i da investitora u svakom trenutku, ali ne samo investitora, već i građevinskog inspektora upozori da se neki radovi na izvode na način kako je to utvrđeno kroz građevinsku dozvolu ili se ne izvode u skladu sa pravilima struke", ističe Aleksandra Damnjanović, državna sekretarka.\n"Nadzor treba više da vodi računa o javnom interesu o tim susednim zgradama, stanarima, vlasincima stanova, u susedstvu tih gradilišta, a ne samo o interesu investitora", navodi Dragoslav Šumarac, diplomirani građevinski inženjer.


Direktor Federalne direkcije za izgradnju, upravljanje i održavanje autocesta Erdal Trhulj izjavio je da je zvanično započeo tehnički prijem stanice za naplatu putarine u Jošanici na autoputu Sarajevo-Zenica, ali nije mogao precizirati datum početka njenog rada.Tehnički prijem je počeo ovih dana uvodnim sastankom između komisije za tehnički prijem, formirane od predstavnika Federalnog ministarstva prostornog uređenja, nadzora i investitora.\n– S obzirom na složenost administrativnih procedura, koje u ovom momentu ne ovise od nas, ne možemo precizirati tačan datum početka rada naplatnog mjesta, već samo da se ono s naše strane može pustiti u rad već krajem naredne sedmice – izjavio je Trhulj Federalnoj novinskoj agenciji.\n-Po okončanju žalbenog postupka primit ćemo u radni odnos deset kandidata koji su zadovoljili na konkursu, a preostalih 11 ćemo primiti na ugovor o djelu. Tada ćemo raspisati i novi konkurs u kome bismo trebali vjerovatno popuniti nedostajućih 11 radnih mjesta na koje će privremeno biti primljeni radnici po ugovoru o djelu – kazao je Trhulj.\n-Kada se uzme u obzir da su izvođaču radova na račun kašnjenja odbijeni maksimalni penali za kašnjenje u iznosu od 135.868 KM evidentno je da će trošak izgradnje biti 2.821.739,00 KM ili za 3,84 posto veći od ugovorenog, odnosno za 10,4 posto manje od iznosa odobrenog budžetom – kazao je Trhulj Feni.