“Novi Put svile”: Kad Zmaj zagrli Medveda - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\t“Novi Put svile”: Kad Zmaj zagrli Medveda\nNakon što su u maju 2014. Rusija i Kina postigli neočekivani sporazum o isporuci prirodnog gasa vrednog 400 milijardi dolara kroz gasovod ‘Moć Sibira’, čija je izgradnja počela u avgustu, njemu je dodat i drugi ugovor, vredan 325 milijardi za izgradnju Altajskog gasovoda u zapadnom Sibiru.\nBilo bi pogrešno zaključiti da će dva mega-energetska sporazuma Peking učiniti zavisnim od ruskog gasa, premda je procenjeno da će Ruska federacija obezbeđivati 17% svih kineskih prirodnih potreba za gasom do 2020. (Gas, međutim, čini samo 10% posto svih kineskih energentskih potreba u ovom trenutku). Ove sporazume pre treba shvatiti u njihovoj geopolitičkoj veličini, oni signaliziraju u kom pravcu vetar duva – ka srcu Evroazije. Iako kineske banke ne mogu da budu zamena za onu novčanu ponudu koje su ruske banke imale preko evropskog i američkog finansijskog tržišta one nude Moskvi priliku da se izbori sa nedavnim padom cena nafte, tako što će imati lakši pristup kineskim kreditima.\nNa vojnom planu, Rusija i Kina su sada posvećene velikim združenim vojnim vežbama, dok će napredni sistem protivvazdušne odbrane, ruska raketa S-400, uskoro krenuti za Peking. Pored toga, po prvi put nakon Hladnog rata, Putin obnavlja staru doktrinu iz sovjetske ere o “kolektivnoj bezbednosti” u Aziji, kao mogućem novom stubu kinesko-ruskog strateškog partnerstva.\nKineski predsednik Ši je ovo partnerstvo nazvao “uvek zelenim drvetom kinesko-ruskog prijateljstva”; može se o tome razmišljati i kao o Putinovoj “strateškoj osovini” koja se proteže sve do Kine. Bilo kako bilo, nema sumnje da Vašington nije oduševljen što je postao svedok udruživanja rusko-kineskih potencijala: Rusi su gotovo nenad,mašni kada je reč o avio-industriji, odbrambenim tehnologijama i teškoj industriji koja se dobro dopunjuje sa kineskom poljoprivredom lakom industrijom i informacionim tehnologijama.\nU ovom trenutku izgled izvesno da će širom Evroazije, biti data prednost ruskom, nad zapadnim gasovodima. najnovija gaspromova predstava sa ukidanjem Južnog toka, koji je trebalo da Evropu još intenzivnije snabdeva ruskim prirodnim gasom, izgleda da će s ezavršiti tako da dodatno učvrsti evroazijske veze Turske i Rusije.\nSvi ovi međusobno uvezani događaji ukazuju na geopolitički tektonski pomak u Evroaziji kojeg američki mediji još nisu ukopčali. Ili se možda prave da to ne primećuju. U Vašingtonu ipak vlada blaga panika, u establišmentu naravno, pa je tako Savet za inostrane odnose (Američki MIP) već objavio da žali zbog mogućnosti da Amerika, postane “bivša” supersila koja je profulala važan diplomatski momenat. Američko-kineska Komisija za ekonomiju i bezbednost sada samo preostaje da okrivi kinesko rukovodstvo zbog njegove”nelojalnosti”, nevoljnosti za “reformama”, anatemišući ga kao “neprijatelja liberalizacije” sopstvene privrede.\nVašington na sve strane žali kako kinesko rukovodstvo tobož pokušava da poremeti “međunarodni poredak”, i uzdrma “mir i prosperitet” u Aziji za sva vremena, čime se mogu otvoriti vrata “novoj vrsti hladnog rata” u tom regionu sveta. Iz perspektive Vašingtona, naravno, Kina u usponu, ostaje glavna “pretnja” u Aziji, ako ne i u svetu, pa čak i Pentagon troši ogromne sume novca kako bi svoju globalnu imperiju održao netaknutom. Razume se priče o pretnji potiču iz Vašingtona a malo se spominje činjenica da Kina i dalje ostaje okružena američkim bazama, a pritom (još) nema sopstvenu vojnu bazu van svoje teritorije.\nNaravno, Kina se suočava sa kolosalnim problemima, uključujući i pritiske nastale od strane “jedine planetarne supersile”. Peking, između ostalog, strahuje od pretnje po bezbednost svog pomorskog snabdevanja energijom iz inostranstva, kojim bi se mogle objasniti njene velike energetske investicije, koje podrazumevaju stvaranje evroazijske gasovodne mreže od Centralne Azije do Sibira. Time je moguće objasniti i njene strahove od moreuza Malaka, koji bi mogla sanirati tako što bi doprla do energenata u Africi i Južnoj Americi. O tome govori i njena ofanziva na energetski bogata područja na istoku i jugu Kineskog mora, za koje je Peking duboko ubeđen da bi u sebi sadrži 130 milijardi barela nafte.\nNa unutrašnjem frontu, predsednik Ši je detaljno predstavio svoju viziju daljih koraka Kine koji podrazumevaju velike reforme koje bi trebalo da učvrste rezultate kineske ekonomije i odlučno preseku korupciju i mito posebno unutar same Komunističke partije.\nKineska privreda po efikasnosti još kaska. Kineska državna preduzeća sada ulažu zapanjujućih 2.3 triliona godišnje – što je 43% ukupnih investicija u infrastrukturu ove zemlje. Ipak, istraživanja Škole za ekonomiju pri Cinghua Univerzitetu su pokazala da niz investicija u industrijske objekte – u rasponu od železara do cementara postaju na duge staze neisplative jer imaju previše kapaciteta u odnosu na tražnju tržišta.\nĆjalu Vang i Jićjao Žou, autori naučnog rada “Produbljivanje reformi za dugoročni rast i razvoj Kine”, tvrde da će Kini biti teško da se od društva sa srednjim prihodima uspne do društva sa visokim prihodima – što je ključni uslov da ova zemlja postane istinski globalna sila. Da bi se ovo postiglo, bilo bi potrebno da vlada investira još mnogo više u bezbednost, socijalnu pomoć nezaposlenima i zdravstvo; ovo su troškovi koji sada zahvataju 9,8% kineskog budžeta, a od 2014. ovi budžetski troškovi narašće na 15,1 % – što je visoka stopa čak i za neke zapadne zemlje, ali ne i za Kinu, u ovom trenutku njenog razvoja.\nIpak, svako ko je pažljivo pratio šta je Kina postigla u protekle tri decenije zna da da kineski lideri imaju velike ambicije da zemlju ekonomski rekonfigurišu i razmišljaju o tome kako bi uskoro mogli da reformišu svoje odnose sa Evropom, na način koji bi fundamentalno promenio dosadašnje odnose.\nŠta se zbiva sa “Skladnom zajednicom”?\nUporedo sa kineskim predlozima, raste pritisak Vašingtona na proizvođenje novog Hladnog rata koji danas proizvodi haos, povratno udarajući preko Bliskog istoka u Afriku, pa čak i u periferiju Evrope.\nU tom kontekstu, proizvođenje paranoje o “novom hladnom ratu” raste u SAD, Evropi i Rusiji. Bivši sovjetski lider Mihail Gorbačov, koji zna ponešto i o Hladnom ratu (pošto je i sam okončao jedan), je veoma uznemiren i to ne krije. Na dnevnom redu zvaničnog Vašingtona su “mere izolacije”, koje će verovatno naneti štete Rusiji – što je krajnje opasan scenario, čak i ako na duže staze može biti osuđen na propast.\nU ovom trenutku, bez obzira na svoje slabosti, Moskva ostaje jedina snaga sposobna da sa Vašingtonom pregovara o globalnoj strateškoj ravnoteži, postavljajući neke granice preko kojih SAD ne može preći. U ovom interregnumu, članice NATO i nadalje će krotko pratiti period buđenja Vašingtona, dok će, za to vreme, Kini još uvek nedostajati potreban strateški uticaj.\nRusija, baš kao i Kina, igra na kartu evroazijske integracije. Niko, naravno, sa sigurnošću ne zna kako će se sve ovo završiti. Pre samo četiri godine, Vladimir Putin je predlagao “skladnu ekonomsku zajednicu od Lisabona do Vladivostoka”, što je uključivalo i trans-evroazijski sporazum o slobodnoj trgovini. Sa razvojem zategnutih odnosa na relaciji SAD, NATO i Rusija, u senci ratnih sukoba u Ukrajini, i sa slabom Evropskom unijom mogao bi uticati na širenje straha, nestabilnosti i proizvođenja haosa, koji se može proširiti i na druge delove Evroazije.\nMeđutim, ne treba olako isključiti ni mogućnost da se situacja promeni. Moglo bi se na primer desiti da Nemačka odvratiti delove Evrope od NATO “logike”, upravo zato što nemački poslovni lideri i industrijalci imaju na umu svoju potencijalno unosnu komercijalnu budućnost – baš u novoj Evroaziji. Koliko god to možda delovalo smešno, usred aktuelnog verbalnog rata oko Ukrajine, kraj ove igre mogao bi da uključi, na duge staze i savez na relaciji Berlin-Moskva-Peking.\nTrenutno, čini se d aje između ova dva plaetarna izbora dubok šanac, “ili-ili” scenario: Kina i Rusija znaju šta žele, baš kao i, kako se čini, Vašington. Pitanje je: Šta će ostali delovi Evroazije odabrati da učine?\nIndustrije kojima u vreme korone nije potrebna finansijska...


Tanjug 27. februara 2020. 11:58\nBEOGRAD – U Srbiji je danas obavljeno prvo instant plaćanje mobilnim telefonom pomoću IPS QR koda, a prvu takvu transakciju obavila je guverner Narodne banke Srbije (NBS) Jorgovanka Tabaković.\nOna je u prodajnom objektu Merkatora S u ovom tržnom centru rekla da će ovaj dan za nju biti posebno upamćen, kao i u istoriji NBS, Banke „Poštanska štedionica“ i kompanije Merkator S.\nKaže da će ovakav način plaćanja biti omogućen u prođanim objektima kompanije Merkator S i preko Banke „Poštanska štedionica“, a da očekuje da će se uskoro tom projektu priključiti drugi trgovinski lanci i banke.\n„Danas činimo ono što je za mnoge daleka budućnost“ porucila je Tabaković i navela da će novi način plaćanja olakšati život građanima i plaćanje učiniti jednostavnijim, efikasnijim i najbezbezbednijim.\nOna je rekla da je današnji dan za NBS praznik i navela da takvu vrstu plaćanja imaju jos šamo Švedska i Kina gde samo jedan operator ima monopol nad tom vrstom plaćanja.\nNavela je da korisnici u Srbiji preko google plej prodavnice mogu preuzeti aplikaciju koja će omogućiti takvu vrstu plaćanja.\nDogađaju u TC Meraktor prisustvovao je i predsednik Izvršnog odbora Banke „Poštanska štedionica“ Bojan Kekić koji je izrazio zadovoljstvo zbog novog načina plaćanja za koje je rekao da je tehnološki najnaprednije u Evropi.\n„Banka Poštanska štedionica je, prateći mere centralne banke i politiku Vlade Srbije, prva banka u Srbiji koja je, upravo zahvaljujuci NBS, omogućila svojim klijentima najsavremeniji način instant placanja QR kodom, bez upotrebe platnih kartica i gotovine“, rekao je Kekić i naveo da je ovaj projekat od nacionalnog značaja.\nNaglasio je da Banke Poštanska štedionica, kao finansijska institucija u 100 odsto državnom vlasništvu, aktivno radi na unapredenju i kreiranju ponude savremenih bankarskih proizvoda i usluga.\nKekić kaže da je Banka Poštanska štedionica sve što jedna državna banka treba da bude – stabilna finansijska institucija koja svojim poslovanjem doprinosi velikom zajednickom cilju, a to je stvaranje uspešnije, bogatije i bolje države Srbije.\nKako je naveo, sve reforme, rast i investicije kroz koje je prošla država Srbija reflektovale su se i na tu banku.\n„Rasli smo, razvijali se, menjali istim tempom kojim je to činila i Srbija, vezujući svaki svoj uspeh za njen, i svaki njen za svoj“, rekao je Kekić.\nKaže da je Banka Poštanska štedionica banka tradicije i modernizacije, spoj starog i novog.\n„Našu banku možete naći u ruralnim oblastima, u Trgovištu, Žagubici, Čantaviru, ali mi smo i banka koja prva u Srbiji uvodi instant placanje QR kodom i koja je, iako najveći izdavalac čekova, prva ponudila svojim klijentima uslugu DINA na rate“, rekao je Kekić.\nIzvršni direktor područja finansija, pravnih poslova i IT, Merkator-S, Violeta Kovačević rekla je da je ta kompanija prepoznala ideju NBS usmerenu ka trgovcima i zajedno u saradnji sa Bankom Poštanska štedionica krenula u realizaciju projekta instant plaćanja.\nUsluga instant plaćanja QR kodom, kako je navela, za potrošače znači brz i jednostavan i, pre svega, bezbedan način kupovine i jedan sasvim novi ugođaj.\n„S jedne strane, kupac dobija brzu, efikasnu uslugu, a s druge strane, mi trgovci ovim načinom plaćanja imamo mogućnost unapređenje poslovnog procesa u svim našim objektima, a rezultata svega toga je zadovoljstvo kupca“, kaže Kovačević.


Zaštitimo Zvezdarsku šumuPunim plućima!: EK: Zaštita životne sredine izazov za Srbiju\nEK: Zaštita životne sredine izazov za Srbiju\nZaštita životne sredine je oblast u kojoj će Srbija morati da uloži najviše napora za potpuno postizanje evropskih standarda, proističe iz Mišljenja Evropske komisije u Srbiji. Loš kvalitet vode za piće u nekim delovima Srbije, nerazvijeni sistemi za prikupljanje otpada i reciklažu i ilegalne deponije samo su neki od problema koji su izdvojeni u Analitičkom izveštaju, u kojem se ističe i da je usklađivanje Srbije sa standardima EU u oblasti klimatskih promena, što je goruća tema u svetu, tek počelo.\nRecikliranje je u određenim segmentima poput akumulatora za kola dostiglo 80%, ali je ukupna stopa recikliranja otpada iz domaćinstva i dalje niska i procenjuje se na 8%. Nema postrojenja za spaljivanje nekih vrsta otpada, a mali je broj i postrojenja za preradu otpada za proizvodnju đubriva.\nPotrebno je uvesti razdvajanje otpada prilikom njegovog odlaganja, kao i postupke za preliminarnu obradu u regionalnim postrojenjima za sortiranje otpada, kako bi se dobio materijal za recikliranje koji se može ponuditi tržištu, navodi se u Poglavlju 27 izveštaja, posvećenom životnoj sredini.\nPotrebna je i kombinovana strategija da bi se ostvarili ciljevi za smanjenje količine biorazgradivog otpada koji se odlaže u deponije, za preradu u đubrivo u seoskim domaćinstvima, za odvajanje organskog otpada prilikom bacanja đubreta, kao i za preradu tog otpada u đubrivo u centralnim postrojenjima u velikim gradovima.\nU toj oblasti odlaganja otpada, Srbija je uskladila zakonodavstvo sa osnovnim zakonima EU o otpadu i upravljanju opasnim otpadom, kao i u oblasti propisa o pakovanju i ambalaži otpada i specifičnim vrstama otpada, ali primenu zakona ometaju niska stopa prikupljanja otpada u seoskim zajednicama, kao i hiljade ilegalnih deponija i nepostojanje postrojenja za opasan otpad. Postoji i značajan problem sa naslagama opasnog otpada u privremenim skladištima.\nU Srbiji se i otpadne vode malo prečišćavaju - samo 10%. Pokrivenost kanalizacijom se kreće od više od 70% u gradovima do manje od 10% u srpskim selima. Tri najveća grada u Srbiji nemaju postrojenja za preradu otpadnih voda. Kvalitet površinskih voda je problematičan, pogotovo kada je reč o pritokama velikih reka Save i Dunava.\nU nekim delovima Srbije postoje i problemi u pogledu mikrobioloških i fizičko-hemijskih svojstava vode.\nNeophodno je takođe uskladiti zakonodavsko sa evropskom okvirnom direktivom o vodama, posebno u pogledu usklađivanja cene sa troškovima i razgraničenja vodnih basena. U srpsko zakonodavstvo, takođe, tek treba uvesti i propise o zaštiti podzemnih voda, kao i primeniti zakone i unaprediti vodnu infrastrukturu.\nU pogledu kvaliteta vazduha, ostvaren je značajan napredak u usklađivanju zakonodavstva, a tek se treba uskladiti sa odredbama direktive koja pokriva prisustvo arsenika, kadmijuma, žive, nikla i policikličnih aromatičnih ugljovodonika u vazduhu.\nPotrebno je unaprediti sposobnost Agencije za zaštitu životne sredine za upravljanje mrežom merenja kvalieta vazduha, kao i u postpunosti uskladiti tu praksu sa EU.\nKada je reč o industrijskom zagađenju, do 2015. godine oko 180 postrojenja za integrisanu prevenciju i kontrolu zagađenja moraće da dobije dozvolu u skladu sa EU standardima, a prva je izdata Titan cementati u julu. Za neke industrije nadležnost za izdavanje imaće lokalne vlasti, kojima nedostaju znanje i resursi.\nU pogledu opasnih hemikalija, Srbija treba da primeni odredbe o klasifikaciji i obeležavanju opasnih stupstanci i mešavina.\nKada je reč o klimatskim promenama, usvajanje tekovine EU je u početnoj fazi, a biće potrebno osetno povećanje kako administrativnih kapaciteta tako i tehničkih i finansijskih resursa da bi se Srbija uskladila sa EU u tom domenu.\nPotrebno je povećati saradnju ministarstava i podići svest na svim nivoima.\nSrbija je ratifikovala Protokol iz Kjota za smanjenje zagađenja gasovima sa efekom staklene bašte, a dostavila je prvi inventar emitovanih gasova za 1990. i 1998, kao i prognoze za 2012. i 2015. godinu, i priprema i drugi za period od 2000. do 2010.\nU izveštaju se ukazuje i na značaj snažne administracije za primenu pravne tekovine u oblasti životne sredine. Konstatuje se, međutim, da su mehanizmi koordinacije, informisanja i zajedničkog odlučivanja među vladinim telima za sprovođenje evropske pravne tekovine slabi, a da fragmentacija odgovornosti i dalje predstavlja izazov.\nOdgovornost za zaštitu i upravljanje vodnim resursima tako dele ministarstva poljoprivrede, zdravstva i infrastrukture. Nadzor u oblasti životne sredine obezbeđuju centralne vlasti, vlasti vojvodine i lokalne vlasti, sa preklapanjima i prazninama.\nTek su počeli napori da se ovaj sistem bolje usmeri uz postepeni prenos zadataka nadzora na Agenciju za zaštitu životne sredine (SEPA).\nOvlašćenja inspektora su široka, uključujući pravo na zabranu, zaplenu i pokretanje akcije kako bi se ispunili pravne obaveze. "Međutim, i dalje postoje znatna ograničenja u pristupu lokacijama bez prethodnog obaveštenja i u uzimanju uzoraka. Samo sudovi mogu da nametnu novčane kazne", navodi se u izveštaju.\nNeophodna je i usmerenija saradnja među različitim inspekcijama (za životnu sredinu, vodu, zdravstvo i trgovinu), a saradnja s policijom i tužilaštvom treba da bude formalizovana. Srbija je pokrenula program za rešavanje pravnih i sistemskih slabosti koje otežavaju inspekciju, ali to je dugoročan proces koji zahteva znatnu političku volju i adekvatna sredstva.\nSrbija treba da usvoji strategiju o usklađivanju sa pravnom tekovinom EU u oblasti životne sredine, nakon koje mora uslediti detaljno ispitivanje kako bi se jasno ustanovilo stanje infrastrukture u životnoj sredini i komunalnim produzećima. Time će se razjasniti polazna osnova kako bi se pripremio detaljniji plan.\nPotrebno je povećati pristup javnosti informacijama, kao i učvrstiti partnerstvo između vlasti i civilnog društva.


21.12.2018 u 11:16\nKomisija za NATO integracije BiH održana bez Srba\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Da je u BiH svaka priča o eventualnom ulasku zemlje u NATO besmislena, ukoliko nije utemeljena na kompromisu konstitutivnih naroda, dokaz je i sednica Komisije za NATO integracije BiH, koja je održana juče u Sarajevu. Na tu sednicu nisu došli srpski članovi, jer su želeli i na taj način potvrditi privrženost Rezoluciji o vojnoj neutralnosti Republike Srpske koju političko Sarajevo, sudeći po potezima koje vuče u poslednje vreme – ignoriše. Iako je Sead Jusić, zamenik predsedavajućeg komisije, odmah nakon što je ona nedavno kompletirana, samouvereno izjavio kako „Rezolucija o vojnoj neutralnosti nije relevantna za njen rad”, juče se mogao uveriti koliko je bio u pravu. „Komisiji nisu prisustvovali Srbi. Imali smo kvorum za rad, ali ne i za\n20.12.2018 u 11:06\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Iako je Centralna izborna komisija BiH (CIK) napokon donela odluku o načinu izbora delegata u Dom naroda Federacije BiH (FBiH), formiranje vlasti u tom entitetu je i dalje neizvesno i moglo bi, sudeći po reakcijama političkih faktora iz Sarajeva, potrajati unedogled. Odluka CIK-a mogla bi, kako se već najavljuje, završiti na Ustavnom sudu BiH. Prema toj odluci pri izboru delegata u Dom naroda FBiH „koristio bi se popis stanovništva iz 2013. godine” i princip da se „iz svakog kantona bira jedan predstavnik svakog konstitutivnog naroda ukoliko je izabran u kantonalnu skupštinu”. Za Bošnjake to je neprihvatljivo, jer oni smatraju da se na taj način krši Ustav FBiH po kome se „sve do potpune primene Aneksa 7. Dejtonskog mirovnog sporazuma (do\n07.12.2018 u 11:30\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Novi saziv Predstavničkog, to jest donjeg doma parlamenta BiH, koji je konstituisan juče u Sarajevu, činiće 42 poslanika iz 14 stranaka, od kojih 14 predstavnika dolazi iz Republike Srpske, a 28 iz Federacije BiH. Iz RS najveći broj izabranih poslanika (šest) ima SNSD Milorada Dodika, a iz FBiH – SDA Bakira Izetbegovića (osam). U prvih osam meseci na poziciji predsedavajućeg Predstavničkog doma biće Borjana Krišto (HDZ), a na pozicijama njenih zamenika Nebojša Radmanović (SNSD) i Denis Zvizdić (SDA). Nezadovoljni radom Centralne izborne komisije (CIK), poslanici SDP-a Nermina Nikšića i PDP-a Branislava Borenovića odbili su juče da preuzmu sertifikate od članova te komisije. Pridružio im se i poslanik SDS-a Dragan Mektić. Iz SDP-a najavljuju i\n29.10.2018 u 19:53\nMigranti još blokiraju Maljevac\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Posledice višednevne blokiranosti graničnog prelaza Maljevac kod Velike Kladuše trpe i izvoznici sa tog područja. Ta grupa privrednika je, kako kažu njeni pripadnici, dovedena u situaciju da mora koristiti druge, udaljenije granične prelaze, što iziskuje dodatno vreme i snižava im promet i do 50 odsto. Oni poručuju da će, zbog ogromne štete, morati da daju otkaze izvesnom broju radnika. Granični prelaz Maljevac zatvoren je za saobraćaj pre sedam dana, kada je nekoliko stotina migranata na silu pokušalo ući iz BiH na teritoriju Hrvatske, u čemu su ih sprečili pripadnici policije s obe strane granice. Tada se njih oko 200, koji su odbili da se vrate u Bihać i Veliku Kladušu, povuklo na lokaciju u neposrednoj blizini prelaza, gde se i dalje nalaze.\nSahranjeni policajci koji su ubijeni u Sarajevu\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Članovi porodica, brojne kolege, prijatelji i građani Sarajeva oprostili su se od dvojice policajaca, Adisa Šehovića i Davora Vujinovića, koje su u petak u ranim jutarnjim časovima u službenom automobilu u sarajevskom naselju Alipašino Polje ubili kriminalci zatečeni u krađi automobila. Vujinović je sahranjen na groblju Sveti Josip, a Šehović na mezarju u naselju Buća Potok. Na zajedničkoj komemoraciji u opštini Novi Grad, održanoj pre sahrane, komesar MUP-a Kantona Sarajevo Mevludin Halilović rekao je, između ostalog, da mu je teško da nađe prave reči da iskaže tugu, bol i ogorčenje, „prvenstveno zbog gnusnog i brutalnog načina ubistva dvojice kolega” kojima nije ostavljena mogućnost da reaguju i da se brane. „Ovo je nenadoknadiv gubitak za\n21.07.2018 u 10:12\nKo u BiH strahuje od strategije za procesuiranje ratnih zločina\nOd našeg dopisnika Sarajevo – Revidirana strategija za vođenje sudskih procesa u svim predmetima ratnih zločina – kao poslednja nada porodicama žrtava da počinioci tih najtežih krivičnih dela neće ostati nekažnjeni – izgubila je već dve šanse da se o njenoj vrednosti izjasni i eventualno je usvoji Savet ministara BiH. Početkom ovog meseca na predlog ministarke za ljudska prava i izbeglice BiH Semihe Borovac strategija je s dnevnog reda skinuta, a na poslednjem zasedanju nije, iako je bilo najavljeno, ni uvrštena u dnevni red. U oba slučaja javnosti nisu predočeni razlozi zbog kojih se taj dokument, u čijoj izradi su učestvovale sve relevantne institucije (BiH i oba entiteta), stavlja na čekanje. Najvažnija stavka u predlogu strategije jeste da će „svi predmeti ratnih zločina biti\n14.05.2018 u 11:00\nMigrantska kriza eskalira u BiH\nOd našeg dopisnika Sarajevo-Bosna i Hercegovina nema načina da preseče rutu i zaustavi migrante koji, iz dana u dan, u sve većem broju ulaze na njenu teritoriju, niti je u prilici da sama može rešavati probleme s kojima se ti ljudi suočavaju, jer nema ni sredstava, a ni smeštajnih kapaciteta . To je za „Politiku” potvrdio i ministar bezbednosti BiH Dragan Mektić. Od početka godine u BiH je, prema zvaničnim informacijama, ušlo oko 3.500 migranata, a u poslednje vreme dnevno ih ulazi od 80 do 120.Iz Službe za poslove sa strancima BiH navode da se među registrovanim nalazi samo 30 odsto izbeglica iz ratom zahvaćenih područja, poput Sirije. Najveći broj migranata koji ilegalno ulaze u BiH, zahvaljujući, između ostalog, i poroznosti njene granice,


Odluka usvojena - Prevoz još uvek nije besplatan? - Glas Zaječara\nHome Društvo Odluka usvojena – Prevoz još uvek nije besplatan?\nOdluka usvojena – Prevoz još uvek nije besplatan?\nGradski kao i prigradski saobraćaj na teritoriji grada Zaječara još uvek nije besplatan za sve one koji imaju prebivalište na teritoriji grada Zaječara. Najavljeno je da će grad Zaječar iz budžeta finansirati sa 100% gradski i prigradski saobraćaj, po ugledu na Jagodinu kao i Knjaževac, ali iako je Odluka objavljena 15. marta u Službenom listu grada Zaječara, a na sajtu Grada Zaječara postavljena 25. marta, ova Odluka se ne sprovodi, čime je prekršen član 196 Ustava Republike Srbije.\nIako je Odluka o subvencionisanju gradskog i prigradskog linijskog prevoza putnika na teritoriji grada Zaječara objavljena u Službenom listu grada Zaječara, ona se ne sprovodi. Iz GU Zaječar nismo uspeli da dobijemo komentar, već su nam iz kabineta gradonačelnika saopštili da za bliže informacije kontaktiramo gradonačelnika Boška Ničića preko FB profila, a da će zamenica gradonačelnika Marina Milić u ponedeljak sve objasniti.\nManjkavost ove odluke je to što, za razliku od ostalih odluka, Odluka o subvencionisanju gradskog i prigradskog linijskog prevoza putnika na teritoriji grada Zaječara, ne sadrži datum stupanja na snagu, čime je prekršen Ustav Republike Srbije gde je propisani rok za stupanje na snagu opštih akata, 8 dana od dana objavljivanja u službenom listu.\nČlan 196 Ustava Republike Srbije jasno upućuje na to da opšti akti stupaju na snagu osmog dana od objavljivanja i mogu da stupe na snagu ranije samo ako za to postoje naročito opravdani razlozi, utvrđeni prilikom njihovog donošenja.\nNa osnovu usvojene odluke iznos subvencije biće maksimalan i iznosiće 100% i grad će iz budžeta kompletno finansirati gradski i prigradski saobraćaj.\nGrađani na jednom stajalištu u Zaječaru, kažu da prevoz nije besplatan, i da su videli kako ljudi plaćaju karte.\nKako nezvanično saznajemo, čeka se izgrada kartica, kako bi se korisnici prevoza identifikovali, da li imaju prebivalište na teritoriji grada Zaječara, što je uslov za korišćenje besplatnog prevoza.\nPrethodni tekstGimnazijalci nastupili na Međunardnom pozorišnom festivalu u Francuskoj\nNaredni tekstKonkursi za dodelu podsticajnih sredstava za poljoprivrednu proizvodnju


Dodik: Srpska će pomoći projekte u Mrkonjić Gradu\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je večeras da je Mrkonjić Grad uspješna lokalna zajednica u kojoj je obnovljen život nakon destrukcije koju su počinile hrvatske i muslimanske snage u proteklom ratu.\nDodik je nakon sastanka u Mrkonjić Gradu sa načelnikom opštine Draganom Vođevićem, kojem je prisustvovao i predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija, rekao novinarima da su razgovarali o uređenju puta od Karanovca do Crne rijeke, te da je dogovoreno da se do kraja godine napravi sveobuhvatan projekat rekonstrukcije.\n"To bi podrazumijevalo proširenje, rješavanje nekih spornih tačaka, eventualno probijanje nekih tunela, u svakom slučaju, rekonstrukcija koja će zadovoljiti funkcionalnost u narednih nekoliko decenija", objasnio je Dodik.\nDodik je rekao da će prioritet u rebalansu preduzeća "Putevi Republike Srpske" biti sredstva za rekonstrukciju crne tačke - Šervalov kuk kako bi se to mjesto učinilo funkcionalnim i smanjila opasnost od stradanja.\n"Druga važna stvar o kojoj smo razgovarali je izgradnja auto-puta, u prvoj fazi to podrazumijeva izgradnju od Banjaluke, odnosno od Klašnica preko Manjače do Čađavice, to će biti spoj sa ovim gradom, a nakon toga ćemo razmišljati kako ćemo ići dalje", rekao je Dodik.\nOn je naveo da je dogovoreno da se se obezbijedi i 500.000 KM za rekonstrukciju Osnovne škole "Ivan Goran Kovačić", te dodao da će ta sredstva biti doznačena resornom ministarstvu.\nDodik je rekao da je važno da je ova lokalna zajednica odlučila da gradi i javni bazen, te dodao da će Republika Srpska za to doznačiti oko 500.000 KM u ovoj godini.\n"Razgovarali smo i o obnovi ski-lifta, koji je funkcionisao prije rata, o rekonstrukciji gradske saobraćajne mreže, kao i o izgradnji i rekonstrukciji lokalnih puteva", naveo je Dodik.\nNačelnik opštine Vođević je rekao da su razgovarali o više tema značajnih za lokalnu zajednicu.\n"Pričali smo prvenstveno o ulaganju u infrastukturne projekte, te o poslovima za koje možemo očekivati pomoć sa više nivoa, naročito iz Republike Srpske", dodao je Vođević.\nOn je izrazio zahvalnost srpskom članu u Predsjedništva na iskazanom razumijevanju i na obećanoj pomoći.\n"Prvenstveno je tu izgradnja magistaralnih puteva i naravno da se krene u izgradnju auto-puta Banjaluka-Čađavica", dodao je Vođević.


Održan okrugli sto "Žene na tržištu rada" - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Održan okrugli sto „Žene na tržištu rada“\nGoran novembar 7, 2019\tDruštvo Napiši komentar 65 Pregledi\nU okviru akcije koju u 7 lokalnih samouprava u Vojvodini sprovodi Ženska parlamentarna mreža Skupštine APV, u Subotici je održan okrugli sto na temu “Žene na tržištu rada”.\nNa okruglom stolu u Plavoj sali govorilo se o značaju ekonomskog osnaživanja žena, te unapređenju položaja žena na tržištu rada. Okrugli stolovi se organizuju u cilju razmene iskustava, predloga i ideja, te pružanja institucionalne podrške za unapređenje položaja žena.\nRešavanje problematike žena na tržištu rada moguće je samo ukoliko su prepoznata iskustva, potrebe i sugestije lokalnih aktera i žena iz malih sredina, a okrugli stolovi poput ovog omogućavaju da se čuje i njihov glas, smatraju iz Ženske odborničke mreže u Subotici.\nU poslednjih nekoliko godina je primećeno da se povećava broj žena koje učestvuju u merama aktivne politike zapošljavanja, navode iz subotičke filijale NSZ, i dodaju da se sve više žena opredeljuje za pokretanje sopstvenog biznisa.\nPrethodna Milanki Stankić dodeljena titula „Najbolji nastavnik bivše Jugoslavije“\nSledeća U subotu humanitarni turnir „Igraj za Kosmet“


“Elektrokrajina” nastavila sa pozitivnim poslovanjem – Biznis.ba\n“Elektrokrajina” nastavila sa pozitivnim poslovanjem\nobjavljeno 03. dec 2018. u 11:18 3. dec 2018.\n“Elektrokrajina” je nastavila sa pozitivnim poslovanjem i za devet mjeseci ove godine ostvarila je neto dobit u iznosu od 231.846 KM, istaknuto je na zajedničkoj sjednici Uprave i Nadzornog odbora preduzeća održanoj u Banjaluci.\nNadzorni odbor “Elektrokrajine” je usvojio finansijski izvještaj preduzeća za 2017. godinu i informacije o radu za polugodišnji i devetomjesečni period ove godine.\nIzvršni direktor za ekonomske poslove “Elektrokrajine” Rodoljub Topić rekao je da je preduzeće lani ostvarilo prihod od 238,2 miliona KM, što je za oko 2,5 miliona KM više u odnosu na prethodnu godinu, te neto dobit u iznosu od 817.910 KM.\nOn je naglasio da je “Elektrokrajina” i u 2018. godini nastavila sa pozitivnim poslovanjem uz povećanje prihoda, devetomjesečni dobitak redovne aktivnosti od 1,36 miliona KM, te neto dobit od 231.846 KM.\n“Iako je profit nešto manji u odnosu na isti period prošle godine, činjenica je da preduzeće već 12 godina zaredom posluje pozitivno uz stalno unapređenje poslovnih rezultata, prvenstveno u pogledu visokog stepena naplate električne energije i smanjenja distributivnih gubitaka”, istakao je Topić.\nPoredeći bilans stanja za devet mjeseci 2018. u odnosu na kraj prošle godine, Topić je naveo da su potraživanja za isporučenu električnu energiju smanjena za 6,7 odsto, odnosno za 8,8 miliona KM na 123,05 miliona KM.\n“Potvrda toga je i rast nivoa naplate u periodu januar – septembar sa 98,5 na 99,35 odsto, odnosno sa 202,5 miliona na 204 miliona KM. Ukupne obaveze preduzeća smo u proteklih devet mjeseci smanjili za 9,2 miliona KM ili za četiri odsto, dok su obaveze iz poslovanja prema `Elektroprivredi RS` i drugim dobavljačima umanjene za čak 13,9 miliona KM ili za 8,2 odsto, odnosno sa 147,8 miliona na 133,9 miliona KM”, naglasio je Topić.\nPrema njegovim riječima, “Elektrokrajina” je nastavila dugogodišnji trend smanjenja distribitivnih gubitaka koji su u devetomjesečnom periodu smanjeni za 0,9 odsto na 11,8 odsto.\nDirektor “Elektrokrajine” Seka Kuzmanović istakla je da je ovo preduzeće konstantnim razvojem proteklih godina izraslo u respektabilan poslovni sistem i jednu od najvažnijih karika privrednog razvoja ne samo krajiške regije već cijele Srpske.\n“Od imenovanja aktuelne Uprave u decembru 2012. godine broj kupaca je povećan za skoro 10.000, a godišnja bruto potrošnja električne energije za 277 gigavat-časova. U tom periodu realizovali smo investicije u iznosu većem od 120 miliona KM, dok je distributivna mreža proširena za skoro 1.500 kilometara, uz izgradnju 264 nove trafo-stanice. Distributivni gubici su sniženi sa 19,5 odsto na 11,8 odsto, što je najniži nivo u posljednjih 30 godina poslovanja `Elektrokrajine`”, istakla je Kuzmanovićeva.\nPrema njenim riječima, aktivnosti su bile posvećene i obnovi radne mehanizacije i modernizaciji poslovnih objekata kako bi radnici dobili adekvatne uslove za rad, a kupci prostorije u kojima mogu servisirati svoje potrebe.\n“Sve to ne bi mogli ostvariti bez podrške matičnog preduzeća i Vlade koji su uvijek imali razumijevanja za naše strateške planove i kapitalne projekte”, naglasila je Kuzmanovićeva.\nKomentarišući izmjene vrste postupka javnih nabavki u 2018. godini, u Upravi “Elektrokrajina” su istakli da sve investicione aktivnosti realizuju u skladu sa zakonskim propisima i planom investicija, ali da se od prošle godine suočavaju sa zastojima u nabavci elektromaterijala za potrebe sanacije mreže i novih priključaka zbog sistemske blokade tenderskih postupaka.\nKuzmanovićeva je rekla da su u pregovaračkim postupcima posebno vodili brigu da se obezbjedi transparentnost i konkurencija postupka objavom javnog poziva na sajtu preduzeća i upućivanjem poziva prema više ponuđača, čime su postupci otvoreni za prijavu svih zainteresovanih ponuđača.\n“Morali smo birati da li ćemo insistirati na otvorenim postupcima i bez elektromaterijala ugroziti poslovanje preduzeća, oštetiti potrošače i zanemariti javni interes ili ćemo pokretati pregovaračke postupke nabavki i nastaviti normalno poslovanje. Odlučili smo da interese preduzeća i kupaca stavimo na prvo mjesto i uvijek ćemo tako učiniti”, istakla je Kuzmanovićeva.\n“Elektrokrajina” je najveće elektrodistributivno preduzeće u Srpskoj koje električnom energijom snabdijeva 256.000 kupaca na području dva grada i 19 opština krajiške regije i podmiruje 48 odsto ukupne potrošnje električne energije u Republici Srpskoj.


Obrazovanje /BiH ne smije propustiti priliku za učešće u PISA testiranju / Radio Sarajevo\n13. 03. 2018. u 13:27:00 Fena\nPrema analizi Agencije za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje Bosne i Hercegovine, učenici u BiH su ispod evropskog prosjeka, odnosno u pogledu reprodukcije znanja manje-više su na nivou međunarodnih standarda.\nMeđutim, kada se govori o primjeni znanja, tu postoje problemi.\nDvodnevnu radionicu koja se održava u Sarajevu organizirali su UNICEF i Agencija za predškolsko, osnovno i srednje obrazovanje BiH, u partnerstvu sa Organizacijom za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD).\nIbraković, koja je i rukovodilac područne jedinice Sarajevo, koja provodi istraživanja PISA 2018 u BiH, posebno je istakla da će BiH prvi put učestvovati u PISA testiranju ove godine te da je to velika prilika za našu zemlju koju treba iskoristiti.\nAgencija, kaže, već radi kvalitetne pripreme, a pojasnila da je glavni fokus PISA-e na čitalačkoj pismenosti, ali i na matematici i prirodnim naukama\nTestiranje će biti obavljeno u aprilu i maju, učestvovat će 236 škola iz BiH, a bit će uključeno oko 7.000 15-godišnjaka.\nKako je rekla, ono što PISA nudi zemljama učesnicama su empirijski pokazatelji koji pokazuju gdje i kako raditi promjene u obrazovanju.\n"Na osnovu tih pokazatelja mi ćemo zajedno s predstavnicima vlasti i ministarstvima obrazovanja te s ekspertima moći dati konkretne preporuke šta i kako raditi na unaprjeđenju vaspitno-obrazovanog rada u BiH", kazala je Ibraković.\nDodala je da PISA testiranja ne pokazuju koliko neko zna već kad i na koji način može upotrijebiti to znanje u svakodnevnom životu, ličnom razvoju i učešću u društvu.\nUkazala je na činjenicu da je učešće u međunarodnim studijama jako skupo te da je ulaznicu BiH u PISA-i 2018 finansirala Delegacija Evropske unije u BiH, te da bez podrške OSCE-a i UNICEF-a sigurno ne bi uspjeli provesti ovu studiju.\n"Međutim, benefiti koje zemlja dobija su ogromni, jer da nisu, ne bi tolike zemlje učestvovale, tako da se ulaganja u ovakva istraživanja isplate", smatra Ibraković.\nNavela je da je ulaznica za učešće BiH u PISA 2018 koštala oko 192.000 eura te je apelovala na bh. vlasti i institucije da se uključe u finansiranje ovakvih programa, dodavši da u narednoj PISA studiji 2021 očekuju veću podršku države.\nOcijenila je da se obrazovni sistem u BiH suočava s određenim izazovima.\n"Svjesni smo da učenici ne uče dovoljno vještina koje su ima potrebne za tržište rada, a osim toga, cilj nam je i unaprijediti kvalitet obrazovanja na osnovu podataka koje ćemo dobiti", kazala je Narayan.\nViša savjetnica za globalne odnose za obrazovanje i vještine u OECD-u Elizabeth Fordham je naglasila da je za BiH važno da je postala dio ovog procesa jer se kroz PISA testiranje dobijaju informacije i dokazi o znanju koje učenici koje posjeduju, odnosno šta mogu uraditi s tim znanjem kada završe školu.\n"To su podaci koji su bitni za svako ministarstvo obrazovanja, u smislu da se utvrdi koliko je obrazovni sistem efikasan i na koji način priprema učenike za budućnost", pojasnila je.\nNapomenula je da se na osnovu prikupljenih podataka BiH može uporediti sa ostalim zemljama u okruženju, kao što su Srbija ili Hrvatska, te da se na taj način može vidjeti što je potrebno učiniti na poboljšanju vlastitog obrazovnog sistema.\nPoručila je da BiH ne smije propustiti ovu priliku jer će PISA testiranje pokazati na kojem mjestu je naša zemlja u poređenju sa ostalim, međutim, istakla je da ovo nije prilika da se krivica prebacuje na nekoga zbog eventualnih nedostataka u obrazovnom sistemu BiH.\nTagovi: obrazovanje Bosna i Hercegovina UNICEF OSCE Delegacija EU PISA istraživanje\nSarajevo / Ambasador Wigemark: Pozorište je jako bitno za obrazovanje, pogotovo mladih


Čas fudbala u Osnovnoj školi Ivan Goran Kovačić - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / SPORT / Čas fudbala u Osnovnoj školi Ivan Goran Kovačić\nSportski savez graga Sombora izdao je saopštenje u kojem se navodi da je u sredu 29. maja u Osnovnoj školi “Ivan Goran Kovačić” iz Stanišića održan čas fudbala za učenike četvrtog razreda. Čas fudbala je održan povodom Svetskog dana izazova. Rad se sastojao iz zagrevanja, štafetnih igara, tehničkih elemenata i igre na dva gola. Učesvovalo je 20 učenika. Ispred škole časom su rukovodile učiteljica Valeri Stanojević, dok je ispred SSGS bio prisutan trener fudbala Aleksandar Knežević, kao i član gradskog veća za sport i omladina Antonija Nađ Kosanović. Člana veća je primila i direktorica škole Jelena Vaci, koja je goste upoznala sa stanjem sportski terena i sporske sale, sa nadom da u narednom periodu izvrši sanacija postojećih i opremanje školske sale sa potrebnim resursima.\nMilan Zulić izlaže u Njujorku, Buenos Ajresu i Rio de Žaneiru


Praćenje emocija – ključ internet trgovine Praćenje emocija – ključ internet trgovine – Personal magazin\nStudija o praćenju emocija pokazala da osećanja prema proizvodima odlučuju o kupovini. Faktori poput cene i kvaliteta proizvoda su tek na drugom mestu.\nOdluke o kupovini proizvoda ili izboru određenog brenda vođene su pre svega emocijama, a tek posle njih na kupovinu utiču cena i kvalitet, zaključak je Sudije o praćenju emocija koju je sprovela agencija za digitalna rešenja „Namicsˮ. Analiza emocija jedna je od najnovijih oblasti digitalnog marketinga koja će se tek razvijati tokom 2019. godine, a istraživanja u okviru nje prave se radi boljeg razumevanja internet trgovine.\nElektronska trgovina postaje sve učestalija na globalnom nivou. Prema podacima portala „Statistaˮ ona će u 2021. godini dostići prihod od skoro pet biliona evra, a broj kupaca biće veći od dve milijarde.\nJan Keler iz beogradskog „Namics-aˮ objašnjava da je upravo to razlog zbog koga se digitalno poslovanje od skora bavi i praćenjem emocija: „Onlajn prodavnice su često jeftinije, brže i jednostavnije za korisnike i nije iznenađenje što se sve više ljudi odlučuje da nešto pronađe na internetu nego da ode u stvarnu radnju. Zbog toga e-prodavnice žele da naprave što bolju prezentaciju i da se na taj način povežu sa kupcem. U stvarnim prodavnicama to se postiže lepo složenim rafovima, mirisima i odgovarajućom muzikom, a takve stvari u internet svetu još uvek nisu moguće.ˮ\n„Namics-ovaˮ studija obuhvatila je pet biopsiholoških parametara prikupljenih putem različitih istraživačkih alatki prikačenih za ispitanike. Provodljivost kože, električna aktivnost mozga, izrazi lica, srčana aktivnost i puls kombinovani su sa kretanjem očiju, a dobijeni podaci su obrađeni i analizirani u skladu sa različitim matematičkim i statističkim metodama.\n„Poznato je da se emocije iskazuju i fizičkim reakcijama kao što su lupanje srca, ubrzano disanje ili mimika, ali i da ovi izrazi mogu biti izmereni odgovarajućom opremom. Uz pomoć elektroda i senzora istraživači mogu saznati šta jedna osoba oseća, čuje ili vidi, a podaci dobijeni na ovaj način tačniji su od informacija koje ljudi daju usmeno. Na primer, istraživanje je pokazalo da se samo 18 odsto onoga što ljudi izgovore, poklapa sa njihovim odlukama o kupovini. U slučaju korišćenja tehnike praćenja emocija, to poklapanje je čak 90 procenataˮ, objašnjava Vera Pičardo, jedna od „Namics-ovihˮ stručnjaka angažovanih na pripremi „Sudije o praćenju emocijaˮ.\nPičardo dodaje da ovo istraživanje potvrđuje da su odluke o kupovini uglavnom rezultat nesvesnih akcija: „Iako ljudi misle da su proizvod izabrali racionalno na osnovu cene ili kvaliteta, sve više naučnih analiza pokazalo je da veliku ulogu pri izboru proizvoda i trendova imaju emocije i nesvesni faktori. Osim emocionalne povezanosti, njihov izbor često je pojačan naizgled nevažnim činiocima poput fotografija, grafičkog dizajna i jednostavnosti upotrebe sajta.ˮ\nSoftverska agencija „Namicsˮ više od 20 godina bavi se digitalnom transformacijom poslovanja. Trenutno zapošljava više od 550 profesionalaca u Sent Galenu, Cirihu, Frankfurtu, Minhenu, Hamburgu i Beogradu gde ima timove za Java, .NET i Frontend programske jezike, kao i za mobilna rešenja, dizajn i QA. U novembru 2018. godine „Namicsˮ se spojio sa „Merkle-om”, svetskim liderom za digitalna rešenja zasnovana na podacima, omogućivši softverskim inženjerima da savladaju nove usko-specifične oblasti.\nPraćenje emocija – ključ internet trgovine was last modified: January 23rd, 2019 by Redakcija\nKako da se zastitite od digitalnih bezbednosnih...\nNoćna mora uoči Božića: kompromitovani finansijski kredencijali...\nRanjivosti uređaja za punjenje umreženih električnih vozila...


Poljoprivredna Emisija » Blog Archive » Budućnost stočarstva u Vojvodini\nPrema podacima Poljoprivredne savetodavne stručne službe Novi Sad, pedesetih godina prošlog veka u Srbiji je bilo 5,5 miliona ovaca sa trendom porasta tog broja. Danas statistika kaže da ovih grla ima oko 1,7 miliona sa trendom daljeg opadanja. Kada je kozarstvo u pitanju, brojka je još manja. Ovih životinja ima svega oko 280 hiljada u celoj Srbiji, sa dosta neuređenom zakonskom regulativom u pogledu uzgoja. Kada se svemu tome doda izuzetno teška poljoprivredna godina, nema mnogo prostora za optimizam u pogledu ovih stočarskih grana. Ne isključuje se da će uslediti trend rasprodaje grla kao što najavljuju govedari. To međutim, kažu u ovoj službi, može imati i jednu dobru stvar.


Pod znakom pitanja utvrđivanje istine o trgovini organima (video) - Sputnjik Srbija\n19:00 05.09.2015 (osveženo 21:10 01.03.2017) Preuzmite kraći link\n„Tek treba da se vidi ishod, ali to je sve pod velikim znakom pitanja. Mislim da će sud početi sa radom, biće suđenja, ali je i u ranijim slučajevima vezanim za Kosovo, videli smo, bilo oslobađanja. Reč je o veoma teškim slučajevima, a mnogo je vremena prošlo“, naglasio je Montgomeri.\nPrema njegovim rečima, formiranje suda je važan put ka otkrivanju istine, ali sudeći po zvaničnim izjavama, optužnice koje je sastavio specijalni tim EU za istragu trgovine organima zasad ne sadrže trgovinu organima.\nTe optužnice su, međutim, zapečaćene i biće obelodanjene tak kada sud počne sa radom.\n„Optužbe se zasad tiču ubistava, mučenja i drugih navodnih zločina na Kosovu. Zasad se čini da vađenje organa nije deo optužnica, verovatno zbog nedostatka dokaza. Zbog toga će bezbednost svedoka biti ključna, a to otvara pitanje njihove zaštite i zaštite njihovih porodica“, kaže Montgomeri.\nUtvrđivanje istine, dodaje on, biće teško ne samo zbog nedostatka dokaza, već i zato što je puno vremena prošlo, ali i ukazuje da su specijalni izvestilac Saveta Evrope Dik Marti, koji je sastavio izveštaj o trgovini organima, i specijalni tim EU za trgovinu organima na Kosovu „našli moćne indikacije da je postojala trgovina organima“.\n„Oni, međutim, ističu da se radi o desetini žrtava, to znači da su ostali koji su oteti pod pretpostavkom samo ubijeni u Albaniji i na Kosovu. Nažalost mislim da je veoma mala verovatnoća da je iko od njih danas živ“, navodi Montgomeri. Kao američki dopisnik u bivšoj Jugoslaviji koji je 2002. godine došao do saznanja o kidnapovanjima Srba i Roma i prebacivanjima u Albaniju i rezultate istrage dostavio Unmiku, Montgomeri ukazuje da je istraga od samog početka imala čudan tok.\n„Naša istraga je zapravo počela istraživanjem masakra srpskih snaga u sela Ćuka. U to vreme, dobijali smo informacije o civilima koji su kidnapovani na samom kraju rata i odvođeni u Albaniju, kao i da je reč o Srbima, Romima i drugim nealbancima. Naša istraga je pokazala da naizgled postoji organizovani sistem otmica i transportovanja preko albanske granice, u mesta kao što je Kuks i drugi albanski gradovi na granici“, priča Mongomeri.\n„Izvori su nam bili članovi OVK niskog ranga, koji su bili ili vozači ili učestvovali u transportu“, nastavlja Montgomeri precizirajući da oni nisu znali celu priču jer su to bili vojnici nižeg ranga, ali da su im preneli da su na lokacijama iza albanske granice videli lekare i medicinsko osoblje i da su tamo sprovođeni medicinski testovi na otetim ljudima.\n„Vremenom smo našli nove izvore i to nas je odvelo do dve kuće — jedne u blizini aerodroma u Tirani i druge, takozvane Žute kuće. Isporučili smo te informacije misiji UN na Kosovu, odeljenju za nestale osobe pri Unmiku, i oni su potom organizovali odlazak do Žute kuće 2004, gde su našli neke dokaze o izvođenje medicinskih procedura i indikacije da na podu kuće postoje fleke od krvi. Ali to nisu bili neposredni dokazi. Nije bilo jasnih dokaza da su se ubistva ili trgovina organima zaista dogodili“, rekao je on.\nMontgomeri je naglasio da u prvoj fazi priča nije objavljena jer su smatrali da nemaju dovoljno dokaza, ali je ogromna šteta slučaju načinjena time što su dokazi, koji su 2004. prikupljeni u Žutoj kući i poslati u Hag, uništeni. „Te dokaze je trebalo analizirati, ali, koliko razumem, oni su uništeni i nikada nisu ni bili analizirani. Osim toga, Unmik je imao velike teškoće u istrazi jer su svedoci oklevali da razgovaraju sa njima. Mislim da se nisu osećali sigurno“, kaže Montgomeri. Osim toga, dodaje, informacije koje su prvobitno prikupljene i dostavljene UN procurele su u javnost, a reč je bila o nepotvrđenim informacijama koje su srpski mediji potom iskrivili.\n„Informacije su iskrivljene i ovde u Srbiji i na Kosovu i mislim da je veoma važno da istina izađe na videlo. Jedna od tužnih stvari za mene je što je deo tih nepotvrđenih informacija, kao što su neka od imena otetih Srba i naših izvora koji su mislili da su ih videli, bilo na Kosovu ili u Albaniji, u srpskoj štampi predstavljena kao dokazi o žrtvama trgovine organima. Ali, mi ne znamo šta se desilo sa tim ljudima i veoma mi je žao zbog porodica tih ljudi što je ta informacija iscurela u javnost“, navodi Montgomeri.\nPrema njegovim rečima, tek je specijalni izvestilac Saveta Evrope Dik Marti, godinama kasnije, izneo sumnje da su ljudi ubijani u Žutoj kući, a da se uzimanje organa, ako se desilo, zapravo dogodilo u drugoj kući bližoj aerodromu.\nDrugu značajnu štetu u nastojanjima da se dođe do istine, ukazao je Montgomeri, načinila je politika — i u Srbiji i na Kosovu, ali je i pri UN ona imala značajnu ulogu u ovom slučaju.\n„Znamo da je nakon dešavanja 2004. godine postojao pritisak na tužioce UN da ne procesuiraju visoke zvaničnike OVK“, podsetio je Montgomeri, ali i dodao da i u Srbiji, kada je reč o zločinima srpske strane i posebno masakru u selu Čuška, postoji takvo oklevanje. Naglasivši da je važno otkrivanje istine kako o trgovini organima, tako i o selu Čuška, Montgomeri je ukazao da je politika nanela posebnu štetu istrazi trgovine organima i zbog toga što su u Srbiji pojedini čelnici davali, kako je rekao, bizarne i sumanute izjave.\n„Svako ko to gleda sa strane reći će: Čekaj, nema šanse da se ovo dogodilo, jer su tvrdnje zaista preterane i to je učinilo veliku štetu otkrivanju istine i sprovođenju prave istrage“, rekao je Montgomeri dodajući da je najtužnije što su porodice žrtava iskorišćene u političke svrhe.\nžuta kuća, organi, zločini, trgovina ljudskim organima, američki, OVK, novinar, specijalni sud, trgovina, Montgomeri, Kosovo i Metohija


Žitorađa: Peticijom protiv rušenja stadiona – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Žitorađa: Peticijom protiv rušenja stadiona\nIdeja lokalne vlasti da se na mestu fudbalskog stadiona u Žitorađi izgradi bazen naišla je osudu dela javnosti u ovoj opštini, što je rezultiralo podnošenjem peticije čelnicima lokalne samouprave u kojoj se traži da se od ovog projekta odustane.\nPeticiju “Ne da (vi)mo stadion”, koju je potpisalo oko 300 stanovnika ove opštine, predao je na pisarnici opštine Miloš Janaćković u ime Grupe građana koja se protivi ovoj ideji, inače i jedan od organizatora protesta „#1 od 5 miliona”.\nMilan Blagojević, jedan od organizatora peticije, kaže u izjavi za radio Koprijan, da potpisnici žele da se javnosti stavi na uvid dokument kojim je gradski stadion prešao u ingerenciju opštine.\nMi u Žitorađi imamo stadion na kom bi nam pozavideli mnogi fudbalski timovi. Zbog toga smatramo da je veliki paradoks i neodgovornost opštinske vlasti da jedan takav uređen i po svim standardima izgrađen sportski objekat se ruši da bi se tu napravio bazen. U budžetu je izdvojeno oko 5 miliona dinara za izgradnju novog stadiona, ali kako opština Žitorađa nema rešene mnoge komunalne probleme smatramo da je ovaj novac bolje preusmeriti na neke druge projekte- kaže Blagojević u izjavi za radio Koprijan.\nBlagojević ističe i da su građani nezadovoljni činjenicom da je stadion prešao u nadležnost opštine Žitorađa, kako bi ona mogla da raspolaže njime, i traže objavljivanje tog „tajnog dokumenta“ kojim je omogućeno da Mesna zajednica ustupi prava lokalnoj vlasti.\nOn je dodao da opština Žitorađa u većini sela nema vodovodnu mrežu, kanalizaciju i slično i da je pametnije ovaj novac uložiti u rešavanju tih problema.\nMi potpisnici smatramo da taj bazen koji će biti izgrađen neće biti neka velika atrakcija, zbog činjenice da nam je u blizini Akva park u Doljevcu koji ima zanimljiv zabavni sadržaj i veći broj bazena, kao i kapacitete za veći broj kupača i posetilaca- kaže jedan od organizatora peticije.\nPeticija je predata i potpisnici se nadaju da će biti prosleđena predsedniku opštine i očekuju da se nadležni o tome vrlo brzo izjasne.\nGrađani su u početku mislili da se radi o šali, odnosno da je to još jedan „čaršijski trač“ i da lokalna vlast nije ozbiljna u nameri da ruši jedan ovako lep objekat zarad bazena, a da stadion gradi na drugom mestu. Međutim kada su počeli neki sitni radovi za početak gradnje novog stadiona, građani su počeli da negoduju- kaže Blagojević.\nOko 300 građana je potpisalo peticiju i Blagojević se nada da će od lokalne vlasti već u ponedeljak dobiti odgovore. Ukoliko ne budu dobili odgovore, kako kaže, radikalizovaće proteste.\nNa slici M.Janaćković


Da li će ovo biti najskuplji "crni petak" do sada? | Kamatica\nPočetna > analiza > Da li će ovo biti najskuplji "crni petak" do sada?\nDa li će ovo biti najskuplji "crni petak" do sada?\nTekst objavljen: 24.11.2021 13:00\n"Crni petak " ove godine obeležavamo 26. novembra. Po svemu sudeći, dan na koji širom sveta mnogi čekaju ne bi li pazarili po najnižim mogućim cenama, ove godine biće drugačiji\nKako tvrde trgovci, zbog korona krize i ograničenih kanala snadbevanja širom sveta, neće biti ista ni sniženja, niti izbor robe.\nRanijih godina u Srbjiji sniženja su išla i do 70 odsto. Ove godine imamo i takve najave, ali je mnogo više onih koji nam obećavaju "rabate" od 30 i 40 odsto. Popuste uveliko najavljuju prodavnice tehničke robe, sportske opreme, odeće... Tržni centri imaju i svoje akcije, ali sve je to do maksimum 50 odsto. Imajući u vidu i "srpsku praksu " da trgovci pred popust neretko podignu cene, može se reći da bi i na ovogodišnji "crni petak" najčešće trebalo računati na realno niže cene od 30 procenata.\nŠto bi rekao jedan trgovac: "Ovo bi mogao da bude najskuplji Crni petak do sada".\nOni koji ipak krenu za "Crnim petkom" treba da znaju i nekoliko pravila.\nTako treba imati u vidu neke opasnosti koje "vrebaju", bilo da kupujete preko interneta ili "uživo".\n"Crni petak"uz sniženja donosi i velike gužve i galamu, što kupcima često stvara pritisak i utisak da kupovinu moraju obaviti brzo, bez razmišljanja i nepotrebnog zadržavanja u radnji. Zbog toga su skloni ponašanju koje nije uobičajeno i mimo "crnog petka".\ncrni petak popusti rasprodaja 26 novembar Black friday


Posted on June 23, 2011 at 11:07 PM\nRažnatovićeva i njena sestra počele su da služe kaznu kućnog pritvora pošto su im pripadnici srpske Uprave za izvršenje krivičnih sankcija postavili elektronske narukvice oko noge na osnovu pravosnažne presude, izjavila je portparol Uprave Zorana Vučićević.\nOne će kaznu služiti u Cecinoj kući u Ulici Ljutice Bogdana, u Beogradu, a tokom izvršenja neće moći da je napuštaju bez posebne dozvole suda, prenosi RTS.\nU skladu sa sporazumom o priznanju krivice, one su proglašene krivim i osuđene na godinu, odnosno šest mjeseci kućnog pritvora i milion i po eura novčane kazne, zbog protivpravnog prisvajanja novca od "prodaje" fudbalera Fudbalskog kluba "Obilić".\nSestre će kaznu platiti solidarno, na tri rate, od kojih prvu od 500.000 eura moraju da plate u roku od 15 dana od dobijanja presude, drugu u istom iznosu platit će u roku od šest mjeseci, a treću za godinu dana.\nKao garancija da će iznos kazne biti isplaćen, bit će stavljena hipoteka na kuću Ražnatovićeve. Monitoring nad sestrama vršiće povjerenik kojeg će im postaviti Uprava, a njihovo kretanje, odnosno poštivanje zabrane napuštanja kuće, vršit će se iz komandnog centra Uprave.\nRažnatovićeva je priznala da je protivpravno prisvajala novac od transfera 10 fudbalera FK "Obilić" u inostrane klubove i bez dozvole držala 11 pištolja.\nOcokoljićeva se nagodila sa tužilaštvom da prizna da je pomagala sestri u malverzacijma sa transferom fudbalera u zamjenu za šest mjeseci kućnog pritvora.\nRažnatovićeva će ponovo morati da se pojavi pred sudom 19. jula, ovog puta zbog nasilničkog ponašanja za koje joj prijeti kazna od pet godina zatvora. U pitanju je sukob koji je prije četiri godine izbio između Ražnatovićeve i Predraga Ocokoljića sa direktorom FK "Mladi proleter" Aleksandrom Olarevićem koji je protiv njih i podnio krivičnu prijavu.


SVI DETALJI VEZE ANASTASIJE I TEA: Kako su se smuvali i šta Ceca i Veljko misle o Milošu! - Smedia\nSVI DETALJI VEZE ANASTASIJE I TEA: Kako su se smuvali i šta Ceca i Veljko misle o Milošu!\nIako ni Anastasija Ražnatović ni Miloš Teodosić nisu potvrdili da su zaista u vezi, uveliko se iznose detalji iz njihove navodne romanse, a sve najviše zanima kako su se slavni košarkaš i Cecina ćerka upoznali.\nCecina ćerka u vezi sa Milošem Teodosićem?\n– Cecina ćerka i kapiten naše košarkaške reprezentacije upoznali su se u gradu zahvaljujući zajedničkim prijateljima nakon što je ona prekinula vezu sa Kostadinom. To je bila ljubav na prvi pogled i ubrzo su počeli da se dopisuju i čuju. Započeli su vezu kada su...


LJUTA PAPRIKA LEČI BOLOVE KOJI MUČE POLA SRBIJE: niko nije znao da je ljuta hrana ovako zdrava - Lepa&Srećna\nLjuta hrana donosi bezbroj blagodeti po zdravlje organizma, ali ovo istraživanje je dokazalo koliko je delotvorna u lečenju oboljenja od kojeg pate ljudi širom sveta, piše Lepa & srećna.\nTako se ovaj sastojak može koristiti u mnogim kremama, gelovima ili oblogama, a nauka je dokazala da je njegovo dejstvo na smanjenje bola vidljivo nakon samo 3 nedelje. Međutim, kapsamicin može da ima i kontra efekat, da izazove upale i iritacije. Zato je važno da proizvode sa kapsamicinom koristite po uputstvu lekara. Ukoliko želite da jedete papriku, onda iskoristite njena lekovita dejstva u umerenim količinama, jer svako preterivanje u ljutoj hrani može da bude kobno za organizam.


Vreme 915 - Medjuvreme -->\nRuma: Kvadratura izbornog kruga\nRezultat nedavnih izbora za lokalnu samoupravu u Rumi je, najblaže rečeno, tesan. Od ukupno 43 mandata u Skupštini opštine Ruma DS je osvojio 18, SRS takođe 18, DSS četiri, a koalicija SPS-PUPS tri odbornička mesta. Matematika je jasna: DSS i SRS mogu da obezbede većinu od 22 odbornika. Avaj, Rumljanima su, čini se, suđene političke turbulencije. I u prethodnom sazivu SO Ruma nastali su problemi, koji su okončani nezgrapnim uvođenjem prinudne uprave. Slika trenutne situacije u ovoj opštini navodi na zaključak da bi se lako moglo desiti da se ovaj scenario uskoro ponovi.\nDva problema trenutno muče političare u ovom vojvođanskom mestu: afera oko nuđenja mita jednom od odbornika SRS-a i odbornica iste partije kojoj se izgubio svaki trag, a za koju se pretpostavlja da je na letovanju u Crnoj Gori, o čemu ćemo pisati u nekom od narednih brojeva. Rezultat je taj da niko nema potrebnu većinu za formiranje lokalne vlasti. Sve je počelo u nedelju 6. jula u kafani Šumar u mestu Platičevo. U kafani su se sreli predsednik Opštinskog odbora SPS-a u Rumi Dragan Kardaš i odbornik SO Ruma iz SRS-a Slađan Mančić. Mančić je razgovor snimio mobilnim telefonom, a kasnije ga prezentovao javnosti, tako da svi zainteresovani mogu da čuju o čemu su govorili. Ništa naročito, da Kardaš Mančiću navodno nije ponudio 10.000 evra da se ne pojavi na konstitutivnoj sednici SO Ruma. Na audio-snimku čuje se glas sličan glasu Dragana Kardaša kako konstatuje da njegov sagovornik "sada, trenutno, ne radi", a onda objašnjava da "ako ne bude kvoruma" neće biti konstituisana lokalna samouprava u Rumi, "pa za dva-tri meseca idu novi izbori". Tada dolazi kelnerica da naplati "‘ladnu kafu". Nakon toga glas nalik Kardaševom kaže: "10.000 evra za tebe i da ti se obezbedi posao nakon formiranja vlasti... da li u Šapcu, ili u Klenku... znači, dobio bi posao... adekvatan posao... možeš dobiti posao nekog referenta..." Sagovornik pita da li je "10.000 sve", a glas nalik Kardaševom odgovara "i posao odozgo". Razgovor se završava ponudom "večeras 3000, a ostatak u utorak i...", tu je kraj snimka.\nZa list "Politika" (od srede 9. jula) Dragan Kardaš je rekao da se "šalio, jer zna da su radikali potkupljivi", ali za "Vreme" tvrdi da "se sastao sa Mančićem", da je "Mančić njemu tražio pare da učini neke ustupke SPS-u" i dodaje "da Mančić u tom momentu nije ni bio odbornik, jer je SRS već podneo zahtev da mu se oduzme mandat". Kardaš ističe da "nije imao ni razloga, niti para da mu ih dâ" i da su "sve to radikalske konstrukcije". Na kraju Kardaš tvrdi da je "snimak montiran, i to u firmi PC plus u Rumi". Vlasnik firme PC plus Dragoslav Petrović, inače član lokalnog DSS-a, kaže da se "zahvaljuje Kardašu na reklami" i dodaje da se "niko normalan ne bi bavio takvom vrstom montaže, kada je reč o nečemu što je javno, kao ovaj slučaj". Nezvanično se može saznati da je prilikom pokušaja da se snimak kafanskog razgovora pusti u prostorijama SO Ruma, zakazao program na računaru koji je trebalo da ga reprodukuje, pa se Petrović ponudio da ga popravi. Na to je Kardaš navodno reagovao tako što je optužio Petrovića da želi da izmanipuliše snimak.\nPredsednik OO SRS-a Aleksandar Martinović podneo je Opštinskom javnom tužilaštvu u Rumi, krivičnu prijavu protiv Kardaša, "po članu 368 Krivičnog zakonika, a za delo "nuđenja mita". Martinović kaže da se "SRS nikada nije služio ovakvim sredstvima", da "nisu očekivali da ovako nešto uradi prvi čovek SPS-a u Rumi" i naglašava da "stoji iza svega navedenog u krivičnoj prijavi" i "očekuje da državni organi neće zažmuriti pred ovim slučajem korupcije i političkog kriminala".\nDinar je u utorak, 15. jula, dostigao najveću vrednost prema evru u ovoj godini pošto je zvanični srednji kurs bio 78,53 dinara za evro. Najvišu vrednost od početka godine evro je pre 15. jula, zabeležio 12. maja, dan nakon parlamentarnih izbora u Srbiji, kada je vredeo 83,87 dinara.\nRRA poništila konkurs\n"Pritisak pravnih stručnjaka i medija, javno neslaganje članova RRA, otpor novinara i sindikata RTS-a primorao je Cekića da poništi javni poziv", stoji u saopštenju pravne službe Radio-televizije Srbije povodom poništavanja javnog poziva Republičke radiodifuzne agencije za predlaganje kandidata za članove Upravnog odbora RTS-a. U oglasu koji je potpisao predsednik Saveta RRA Nenad Cekić, a koji je datiran na 11. jul, poništava se javni poziv objavljen 3. jula u dnevnom listu "Politika", NIN-u i 4. jula u nedeljniku "Standard". Sadašnji upravni odbor RTS-a, koji ima devet članova, konstituisan je 19. aprila 2006. godine s mandatom od pet godina, a prema članu 87 Zakona o radiodifuziji njegove članove imenuje i razrešava RRA.\nUpravni odbor RTS-a podneo je Okružnom javnom tužilaštvu krivičnu prijavu protiv N.N. članova Saveta RRA koji su, kako ocenjuju urednici i novinari RTS-a, "prekršili zakon i falsifikovali službena dokumenta" raspisivanjem tog javnog poziva. Grupa urednika i novinara RTS-a zatražila je 9. jula od predsednika Etičkog komiteta RRA Jovana Babića da odgovori na pitanja u vezi sa, kako se navodi, falsifikovanim javnim pozivom koji je raspisala RRA.\nb92.fm: Šta želiš da slušaš?\nMožda ste već sami probali, videli prilog u vestima ili na netu nabasali na link, a moguće da vam je nešto o b92.fm rekao neki od onih rođaka ili prijatelja koji uvek probaju nešto novo, bilo da su bili prvi u kraju koji snimaju mp3 fajlove, prvi koji su saznali za Gugl, koristili aj-podi generalno, uvek jedva čekali da u svoj život unesu nove tehnologije, bile one veb 2.0 ili neke treće.\nKako god, pre nedelju dana je kuća B92, uz strateško partnerstvo sa Telekomom Srbije, pokrenula nešto zaista novo, novi interaktivni radio, sajt koji istovremeno povezuje internet, radio i muziku, a koji je u osnovi zamišljen kao servis za građenje društvene mreže nalik na Facebook ili Myspace. Ideja je, očigledno, da se privuku nove generacije i stvori mreža koja bi ljubitelje muzike okupila mnogo aktivnije od realnih muzičkih klubova i koncerata.\nVeć za prva 24 sata registrovalo se 5100 korisnika i svi su oni imali priliku da vide odlično dizajniranu osnovnu stranicu sa upečatljivim pitanjem "Šta želiš da slušaš?" Svima koji su prošli sasvim jednostavan proces registracije sopstvenog naloga, omogućeno je da koriste muzičku bazu Radija B92 sa više od 200.000 numera i da svaku od njih preslušaju na vrlo funkcionalnom plejeru koji se otvara u posebnom prozoru.\nKroz interaktivan pristup, svi korisnici mogu da prave sopstvene plejliste, da učitavaju postojeće, da ih razmenjuju sa drugim korisnicima, da sklapaju prijateljstva, podižu fotografije i, uopšte, da vrlo aktivno pristupe slušanju muzike. Takođe, b92.fm je zgodno mesto da se preslušaju emisije koje su emitovane na Radiju B92 ili da se ode na portal "Na dlanu", pošto je sa MTS-om stvorena zajednička baza korisnika. "Mi imamo zvaničnu informaciju da ovako nešto ne postoji u Evropi, a nekoliko ih postoji u Americi", naveo je Dejan Restak, direktor ovog projekta, a u B92 očekuju da sajt stekne globalnu popularnost.\nZa sada, sajt zaista nudi nešto što nije viđeno, a nema sumnje da će, uz izvesna ubrzanja, rast baze (tako što će se uključiti neki vrlo poznati bendovi kojih sad nema, provereno) i korekcije koje će omogućiti još intuitivniju upotrebu, b92.fm postati jedno vrlo zanimljivo mesto okupljanja. Za početak, prvog dana rada sajta, 30.000 jedinstvenih posetilaca otvorilo je 185.000 strana, a pušteno je čak 29.500 pesama. Voleli ili videli pretnju u veb 2.0, ne možete da se ne upitate – koliko dugo treba da traje koncert ili muzički festival kako bi ljudi na jednom mestu čuli toliko muzike?\nNakon 61 godine postojanja, 11. jula je ugašeno zaječarsko pozorište "Zoran Radmilović". Odluku su doneli odbornici gradske skupštine, a gradonačelnik Zaječara Boško Ničić rekao je da su razlozi za ukidanje – nerad i loši međuljudski odnosi u pozorištu. Istom prilikom, zaječarski gradonačelnik je najavio i da će krajem avgusta biti formirano Regionalno pozorište Timočke krajine, da stručne službe grada već rade na tome i dodao da će novo pozorište činiti još najmanje jedna opština iz Timočke krajine. Odluku zaječarskih odbornika deli i likvidacioni direktor zaječarskog teatra Vladimir Đuričić, jer "bez radikalnog reza nema ničega". I dok su u zaječarskoj skupštini odbornici još raspravljali da li treba ugasiti pozorište i da li tamošnji glumci glume ili "glumataju", radnici pozorišta, meštani i članovi Pokreta za monarhiju simbolično su svoj teatar sahranili ispred zgrade opštine. Nosili su krst na kome je pisala godina osnivanja pozorišta – 1947, i godina ukidanja, palili su sveće i bezuspešno pokušavali da uđu na sednicu kako bi pokolebali odbornike u njihovoj odluci. Ironično, pozorište je ugašeno samo tri meseca nakon otkrivanja spomenika glumcu Zoranu Radmiloviću u njegovom rodnom Zaječaru.


Kosta Perović potvrdio: Hvala Duletu i Božiću, vreme je za završetak karijere :: Sportal\nB. O. - Vest objavljena: 14:28 - 16.12.2015\nKosta Perović Foto: Stare Slike\nOsvajač pet titula državnog prvaka i titule šampiona Jadranske lige sa Partizanom, nekadašnji reprezentativac naše zemlje sa kojom ima osvojeno srebro iz Poljske 2009. godine, odlučio je da stavi tačku na igračku karijeru. Kosta se letos ponovo priključio crno-belima i svojim iskustvom pomogao mladom timu Partizana u prvom delu sezone.\n„Razmislio sam dobro i odlučio da je vreme za kraj. Već neko vreme sam razmišljao o tome kada je pravo vreme da se povučem i sada sam osetio da je došao taj trenutak. Jednostavno, volja za igrom i takmičenjem kod mene nije bila na željenom i potrebnom nivou već skoro dve godine. Na sve se nadovezala i povreda tokom boravka u Rusiji“ – rekao je Perović za klupski sajt i dodao:\n„Bila je velika čast i zadovoljstvo sve ove godine igrati u Partizanu. Svakako ću nastaviti da dolazim na utakmice i učim svoju decu kako se voli Partizan“, poručuje Perović.\n"KK Partizan NIS želi da se Kosti zahvali na velikom doprinosu koji je dao svim uspesima kluba i poželi mu mnogo sreće i uspeha na svim poljima. Humska 1 i hala Pionir će uvek biti tvoj crno-beli dom", saopštio je beogradski klub.\nDomaća košarka i ABA Kosta Perović KK Partizan Kraj karijere


Efektiva: Neopravdano poskupljenje tehničkog pregleda - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Efektiva: Neopravdano poskupljenje tehničkog pregleda\n4Piše: N. D. 12. novembra 2018. 20.12\nAutomobili, efektiva, tehnicki preglediBeograd\n12. novembra 2018. u 20.48\nNajbolje da zaokruže na 10.000 i da ne razmišljaju da li će da „iskoči“ neki nepredviđeni trošak, zlunetrebalo, nedajbože i slično. I prošla cena, i ova sadašnja, i neka nova – nemaju veze s vezom, to je harač koji hoče da uzme tehnički pregled i to je sve.\n12. novembra 2018. u 21.41\nPremije obaveznog osiguranja vozila su pod kontrolom države (NBS) i nisu na režimu slobodnog formiranja cena,Takođe je i provizija kod prodaje ovih polisa zakonom limitirana na 5%..Cene goriva su na režimu slobodnog formiranja cena,zavisi od berzanske cene nafte,uz visike akcize.Oblast tehničkih pregleda decenijama nije regulisana a država gubi velike prihode od PDV,najmanje milijardu dinara godišnje.Cene tehničkih pregleda treba limitirati na 2-3.000 din,državnim propisom,uz plaćanje PDV-a.Zar je to teško,nije,a zašto se neće,to je drugo pitanje.Vidite samo ko su preko 50% vlasnici tehničkih pregleda,i biće jasno.\n12. novembra 2018. u 21.42\nOsiguravajuće kuće su smanjile svoje provizije na 5 % zato što ih je na to primorala NBS., a sve zbog toga da bi se jedinoj državnoj osiguravajućoj kući „Dunav“ osiguranje, samnjili gubici. Zamislite situaciju u kojoj na sastanku svih osiguravajućih kuća, od kojih su sve osim Dunava privatne, u NBS Tabakovićka daje takvu naredbu, a u jednoj ruci drži spisak osiguravajućih kuća, a u drugoj ruci drži njihove licence za rad, pa ko ko to ne prihvati – gubi licencu.\nDijana Marković kaže:\n13. novembra 2018. u 07.27\nU ovoj vesti nedostaje i druga strana – kolike su nove obaveze tehničkih pregleda u sledećem periodu oko prilagođavanja novim propisima i koliko puta godišnje plaćaju kazne po prijavama policije koje su u stvari državni reket od 50.000 dinara, najmanje 3-4 puta godišnje.


Google Nexus Q 01.Jul.2012, 08:35, Izvor: ITsvet.com\nU toku održavanja uvodne reči tokom Google I/O konferencije, kompanija je predstavila novu periferiju Nexus Q. Ovaj mali, sferični uređaj priključuje se u sistem zvučnika i TV aparate omogućavajući korisnicima da usmeravaju medijske sadržaje direktno sa cloud servisa. Osim toga, korisnici na raspolaganju imaju i mogućnost kontrolisanja i interakcije sa Nexus Q korišćenjem Android telefona ili tablet računara koji pokreće Android 2.3 ili noviju verziju uz omogućen pristup Google Play servisu. Google svoj novi uređaj reklamira kao prvi medija plejer sa društvenim streaming-om.\nItRešenja.com: Android ima milion aktivacija dnevno\nITsvet.com: Dostupan priručnik za Nexus 7 tablet\nAndroid ima milion aktivacija dnevno\n01.Jul.2012, Izvor: ITsvet.com\nGoogle je u toku održavanja uvodne reči u okviru svoje Google I/O konferencije objavio i neke impresivne cifre i podatke koje želi da podeli sa svima. Naime, informacija kojom se ova kompanija ponosi jeste da trenutno postoji 400 miliona aktiviranih Android uređaja te da se dnevno aktivira čitav...\nGoogle treba da reši problem sporog update-a\nKompanija Google je predstavila svoju prvu verziju Jelly Bean, Android 4.1, uređaja – Nexus 7 tableta. Osim toga, Google je uzdržan kada su u pitanju rezultati vezani za Android korisnike koji i dalje čekaju Ice Cream Sandwich, Android 4.0.x. Veliki problem sa kojim se Google i Android korisnici...\n01.Jul.201201.Jul.2012: Mobilni01.Jul.2012: ITsvet.comDan pre: 30.Jun.2012Dan pre: MobilniDan pre: ITsvet.comDan posle: 02.Jul.2012Dan posle: MobilniDan posle: ITsvet.com


Izvor: RTS, 05.Avg.2021, 19:25\nU jednom od skladišta pogonskih sredstava Centralne logističke baze realizovana je pokazna vežba gašenja požara, uz prisustvo načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića sa saradnicima, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nCilj uspešno realizovane vežbe je prezentovanje dostignutog nivoa osposobljenosti vatrogasnih i skladišnih jedinica Centralne logističke >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << baze i načina saradnje sa drugim jedinicama Vojske Srbije i vatrogasno-spasilačkim jedinicama Ministarstva unutrašnjih poslova prilikom gašenja početnih požara opasnih materija u skladištu vantrupnih rezervi.\nPrikazane su radnje i postupci gašenja požara nastalog prilikom izdavanja pogonskih sredstava na auto-vagon pretakalištu, od uzbunjivanja nakon nastanka požara, dejstva vatrogasnih jedinica Centralne logističke baze i pružanja prve pomoći povređenom u gašenju požara, do zajedničkog angažovanja sa teritorijalno nadležnom vatrogasno-spasilačkom jedinicom.\nOdajući priznanje učesnicima vežbe, načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Milan Mojsilović izrazio je zadovoljstvo profesionalnim odnosom i obučenošću jedinica Vojske Srbije za gašenje požara i ostvarenom saradnjom sa vatrogasnom jedinicom iz sastava Ministarstva unutrašnjih poslova.\n"Ohrabren sam prikazanim nivoom osposobljenosti, poznavanjem procedura, kao i mogućnostima formacijskih vatrogasnih sistema, ali i odličnom saradnjom jedinica Vojske Srbije na terenu sa vatrogasno-spasilačkom jedinicom iz sastava Sektora za vanredne situacije, koja je ključna u realizaciji ovakvih zadataka", istakao je general Mojsilović, ocenjujući vežbu najvišom ocenom.\nPokazna vežba gašenja požara uz prisustvo Mojsilovića\nU jednom od skladišta pogonskih sredstava Centralne logističke baze danas je realizovana pokazna vežba gašenja požara, uz prisustvo načelnika Generalštaba Vojske Srbije, generala Milana Mojsilovića sa saradnicima...Cilj uspešno realizovane vežbe je predstavljanje dostignutog nivoa osposobljenosti...


Izvor: RTS, 08.Jul.2020, 08:25\nDirektor policije Vladimir Rebić kaže za RTS da je policija tokom sinoćnjih nereda "krajnje uzdržano reagovala", te da je oko 23.00 upotrebila hemijska sredstva. Povređena su najmanje 43 policajca. Uhapšene 23 osobe zbog nereda, kaže Rebić. Zapaljeno pet policijskih vozila, a povređena su i tri konja.\n"Imali smo 43 povređena policijska službenika, verovatno je broj značajno veći jer se oni sa lakšim povredama nisu javljali. Imamo podatak o povređenih 17 demonstranata", rekao je Rebić gostujući u Dnevniku RTS-a.\nPrivedena su 23 huligana, kaže...\nNoviMagazin.rs: Rebić: Policija uzdržano postupala, 23 uhapšenih, povređena 43 policajca\nVečernje novosti: Rebić: Policija reagovala krajnje uzdržano, privedene 23 osobe\nBlic: Rebić: Jedan policajac ima FRAKTURU LOBANJE i POTRES MOZGA, nismo upotrebili PREKOMERNU SILU\nRadio Slobodna Evropa: Rebić: Privedene 24 osobe zbog nasilja\nEpilog haosa ispred Skupštine: Povređena 43 policajca, 17 demonstranata; "Policija delovala krajnje suzdržano"\nBeograd -- Direktor policije Vladimir Rebić izjavio da su tokom protesta ispred Skupstine privedene 23 osobe. Povređeno najmanje 43 policajca i 17 demonstranata..On je takođe ocenio i da je policija tokom nereda reagovala krajnje uzdržano...Rebić je za RTS rekao da je sinoć na protestima bilo oko...\nSvako ima pravo da protestuje, ali nema pravo da kamenicama zasipa policijske službenike, poručuje ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović. . Nebojša Stefanović je, regujući povodom sinoćnjih nereda u Beogradu, rekao da su napadi na policajce nedopustivi...\nDirektor policije Vladimir Rebić obraća se javnosti u 10 časova povodom sinoćnjih događaja u Beogradu...Rebić je prethodno izjavio da je policija tokom sinoćnjih protesta "krajnje uzdržano reagovala", te da je oko 23 časa upotrebila hemijska sredstva...Povređena su najmanje 43 policajca...-...


Međunarodni Dan planete Zemlje - LookerWeekly.com magazin\nHyatt Regency Beograd i UŠĆE Shopping Center zajedno sa kompanijom Nestle i učenicima O.Š. Laza Kostić i štićenicima Doma za nezbrinutu decu Jovan Jovanović Zmaj obeležiće Međunarodni Dan planete Zemlje u sredu, 22. aprila u 13 časova na platou ispred UŠĆE Shopping Centra.\nU cilju skretanja pažnje sugrađana na značaj očuvanja prirode, timovi hotela Hyatt i UŠĆE Shopping Centra, zajedno sa kompanijom Nestle organizovali su kreativne radionice za najmlađe.\nKulinarski tim beogradskog Hyatt-a pripremio je edukativni program na temu kako ishrana može biti zdrava, na kojoj će sama deca kroz degustaciju, igru i edukaciju učestvovati u pripremi ukusnih i zdravih jela i napitaka.\nRadionica „Samo moja kutijica“ pokazaće mališanima kako da naprave kutije za čuvanje dragocenosti od materijala za reciklažu, dok će radionica „Kako radi planeta Zemlja“ na zabavan način prikazati kako nastaju planine i vulkani.\nFitnes instruktorka hotela Hyatt, kroz radionicu „U zdravom telu zdrav duh“ naučiće mališane praktičnim vežbama u funkciji pravilnog razvoja i staviti fokus na zdrav način života.\nKao aktivni članovi zajednice, hotel Hyatt Regency Beograd i UŠĆE Shopping Center poznat kao „mesto za sve želje”, prepoznaju značaj i neophodnost društveno odgovornog ponašanja. Takođe, oni nastoje da učešćem i organizacijom humanitarnih akcija kao i projektima zaštite životne sredine, doprinesu podizanju društvene svesti i svojim angažmanom odgovore na teškoće sa kojima se suočava naše društvo.


Atlanik grupa obeležila "Dan vrednosti" akcijom u Palanačkoj gimnaziji\nPored aktivnosti na uređenju dvorišta ove obrazovne ustanove, donirane su i žardinjere i postavljena je zaštitna ograda\nAtlantik grupa godinama unazad, u svim zemljama u kojima posluje obeležava „Dan vrednosti“. To je dan kada zaposleni ove kompanije volontiraju u korist svoje lokalne zajednice, i obavljaju aktivnosti koje imaju za cilj ulepšavanje životne sredine.\nOvoga puta tim radnika fabrike "Palanački kiseljak", koja posluje u okviru "Atlanik grupe" sređivao je dvorište gimnazije, a takođe su obezbeđene žardinjere i postavljena je ograda oko ove obrazovne ustanove.\nPrema rečima Dragana Simića, direktora fabrike "Palanački kiseljak", zaposleni u svim zemljama u kojima posluje Atlantik grupa, izdvajaju jedan radni ran kako bi obavljali društveno korisne aktivnosti i to prvenstveno one koje su vezane za pomoć deci, obrazovnim ustanovama, starim osobama i socijalno ugroženom stanovništvu.\nVeći broj zaposlenih Palanačkog Kiseljaka učestvovao je u današnjoj akciji uređenja dvorišta ispred "Palanačke gimnazije", a svoju zahvalnost Alantik grupi izrazio je i direktor ove obrazovne ustanove Dragan Joković.\nInače, vrednost ove donacije iznosi oko 500 evra, ali je svakako važniji onaj nematerijalni segmet koji podrazumeva zadovoljstvo kada se učini nešto lepo i korisno za lokalnu zajednicu, ali i učenike i zaposlene u ovoj obrazovnoj ustanovi.


Pisac, humanista i patriota, Laza Lazarević ostao je upamćen i kao „sirotinjska majka“ - 08.09.2021, Sputnik Srbija\nPisac, humanista i patriota, Laza Lazarević ostao je upamćen i kao „sirotinjska majka“\nIzložba „Laza Lazarević – srpski kulturni heroj“ posvećena životu i delu našeg znamenitog pisca i lekara otvorena je u Univerzitetskoj biblioteci „Svetozar... 08.09.2021, Sputnik Srbija\nuniverzitetska biblioteka „svetozar marković“\nNa ukupno 30 panela prikazani su nesvakidašnja biografija, blistav književni domet i zadivljujući doprinos u medicini i nauci ovog jedinstvenog čoveka koji je potomstvu ostavio ne samo vrhunska dostignuća u više različitih oblasti nego i svetao primer besprekornog životnog puta humaniste, patriote i dobrotvora. „Povod za organizovanje izložbe jeste godišnjica rođenja i smrti Laze Lazarevića koje se obeležavaju ove godine. Laza je bio neverovatna ličnost i ostavio je veliki doprinos u medicini. On se u književnosti održao do današnjeg dana kao prijemčiv pisac visoke umetničke vrednosti, kao tvorac psihološke pripovetke i jedan od glavnih predstavnika srpskog realizma. Na dva fronta dao je neverovatne rezultate, a imao je, uz sve to, i fascinantnu biografiju“, kaže za Sputnjik Vuka Jeremić, koja je uz Draganu Mihailović autorka ove izložbe. Od zbirke pripovedaka Laze Lazarevića, publikacija koje tumače njegovo književno stvaralaštvo do Lazarevićevih spisa o dijagnozama različitih bolesti i opisa toka lečenja, svi eksponati na izložbi pokazuju koliko je značajan trag ovaj naučnik i humanista ostavio u razvoju srpske medicine. Sirotinji nosio lekove o svom trošku „Laza Lazarević je završio prava, a potom i medicinu. Napustio je studije za koje je dobio stipendiju u Belinu da bi se pridružio srpskoj vojsci u srpsko-turskom ratu. Dakle, Laza Lazarević se vratio iz inostranstva da bi sebe stavio na raspolaganje porodici i otadžbini. Sama činjenica da su ga zvali „sirotinjska majka“ jer je sirotinji nosio lekove o svom trošku govori o profilu tog čoveka, zbog čega je svrstan u veoma važne figure i medicine, i književnosti, i istorije Srbije i upisao se među srpske kulturne heroje“, ističe koautorka izložbe. Izložba „Laza Lazarević – srpski kulturni heroj“ Vuke Jeremić i Dragane Mihailović koju danas otvaraju dr Dušan Ivanić, redovni profesor Filološkog fakulteta u Beogradu i mr Gordana Lazarević, saradnica Sekcije za istoriju medicine Srpskog lekarskog društva i bibliotekarka savetnica u Univerzitetskoj biblioteci trajaće naredne dve sedmice.\nkultura, laza lazarević, univerzitetska biblioteka „svetozar marković“\n© Foto : CC0Laza Lazarević\nIzložba „Laza Lazarević – srpski kulturni heroj“ posvećena životu i delu našeg znamenitog pisca i lekara otvorena je u Univerzitetskoj biblioteci „Svetozar Marković“ povodom 170 godina od rođenja i 130 godina od smrti ovog velikana.\nNa ukupno 30 panela prikazani su nesvakidašnja biografija, blistav književni domet i zadivljujući doprinos u medicini i nauci ovog jedinstvenog čoveka koji je potomstvu ostavio ne samo vrhunska dostignuća u više različitih oblasti nego i svetao primer besprekornog životnog puta humaniste, patriote i dobrotvora.\n„Povod za organizovanje izložbe jeste godišnjica rođenja i smrti Laze Lazarevića koje se obeležavaju ove godine. Laza je bio neverovatna ličnost i ostavio je veliki doprinos u medicini. On se u književnosti održao do današnjeg dana kao prijemčiv pisac visoke umetničke vrednosti, kao tvorac psihološke pripovetke i jedan od glavnih predstavnika srpskog realizma. Na dva fronta dao je neverovatne rezultate, a imao je, uz sve to, i fascinantnu biografiju“, kaže za Sputnjik Vuka Jeremić, koja je uz Draganu Mihailović autorka ove izložbe.\nOd zbirke pripovedaka Laze Lazarevića, publikacija koje tumače njegovo književno stvaralaštvo do Lazarevićevih spisa o dijagnozama različitih bolesti i opisa toka lečenja, svi eksponati na izložbi pokazuju koliko je značajan trag ovaj naučnik i humanista ostavio u razvoju srpske medicine.\nSirotinji nosio lekove o svom trošku\n„Laza Lazarević je završio prava, a potom i medicinu. Napustio je studije za koje je dobio stipendiju u Belinu da bi se pridružio srpskoj vojsci u srpsko-turskom ratu. Dakle, Laza Lazarević se vratio iz inostranstva da bi sebe stavio na raspolaganje porodici i otadžbini. Sama činjenica da su ga zvali „sirotinjska majka“ jer je sirotinji nosio lekove o svom trošku govori o profilu tog čoveka, zbog čega je svrstan u veoma važne figure i medicine, i književnosti, i istorije Srbije i upisao se među srpske kulturne heroje“, ističe koautorka izložbe.\n© Foto : Arhiva Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“ Izložba "Laza Lazarević - srpski kulturni heroj"\n© Foto : Arhiva Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“\nIzložba „Laza Lazarević – srpski kulturni heroj“ Vuke Jeremić i Dragane Mihailović koju danas otvaraju dr Dušan Ivanić, redovni profesor Filološkog fakulteta u Beogradu i mr Gordana Lazarević, saradnica Sekcije za istoriju medicine Srpskog lekarskog društva i bibliotekarka savetnica u Univerzitetskoj biblioteci trajaće naredne dve sedmice.


MANS: Poziv odbornicima da ne podrže legalizaciju Restisovih objekata - Vijesti.me\nOvim se nastavlja praksa da se privilegovani investitori aboliraju od kršenja zakona i propisa, kažu iz MANS-a Edit\nSveti Stefan (Foto: Vuk Lajović)\nVijesti online 25. mart 2012, 09:45 ažurirano 24. februar 2019, 11:43\nMreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) podsjetila je da će se u utorak pred odbornicima SO Budva naći dokument kojim se ponovo legalizuju objekti u Miločerskom parku koje je bespravno sagradio zakupac hotela na Svetom Stefanu, grčka Restis Grupa.\n"Ovim se nastavlja praksa da se privilegovani investitori aboliraju od kršenja zakona i propisa, ali i svi oni na lokalnom i državnom nivou koji su im to omogućili", kažu iz MANS-a.\nOni dodaju da će jedna od tačaka sjednice budvanskog parlamenta biti predlog Plana postavljanja privremenih objekata za teritoriju Opštine Budva u kojem se predlaže produžetak dozvola za dva "privremena objekta" koje je Restis Grupa, kako tvrde, već nelegalno sagradila.\n"'Privremeni objekti' ovog investitora su zapravo dvije zgrade od preko 1500 m2 od čvrstog materijala, jedna od njih ima potrovlje, a druga čak i podrum. Nema sumnje da su ovi objekti proglašeni za privremene jer nisu mogli biti uklopljeni u važeći plan za Sveti Stefan", kažu iz MANS-a i podsjećaju da su već podnijeli krivičnu prijavu protiv više lica iz budvanske Opštine.\nMuk iz tužilaštva\nMANS je nekoliko puta tražio od crnogorskog tužilaštva da što hitnije procesuira krivičnu prijavu kako bi se spriječile dalje posljedice po javni interes i državni budžet, ali za su, kažu, dobili samo ćutanje.\n"Ćutanje je bio odgovor i na činjenicu da je u posao sa Restis grupom i državom uključena i "najpoznatija sestra", Ana Kolarević koja se pojavljuje kao zastupnik Restis Grupe, ali čije ime se povezuje i sa drugim privatizacijama koje su se neslavno završile, kao npr nikšićka Željezara i Telekom", kaže Dejan Milovac iz MANS-a.\nMANS stoga poziva odbornike budvanskog parlamenta da odbiju da budu saučesnici u krivičnim djelima koja imaju za cilj zaštitu privatnog interesa investitora i sa njime povezanih pojedinaca iz vlasti i njihove familije i da na sjednici glasaju protiv usvajanja ovakvog Plana.\n"Pozivamo i crnogorsko tužilaštvo da otkaže poslušnost kriminalcima i zaustavi dalje uništavanje državnih resursa, jer je vrijeme da ovom zemljom konačno počnu da upravljaju zakoni i propisi a ne organizovani kriminal", zaključuju iz MANS-a.


Tegeltija: Potreban novi impuls procesu proširenja EU - Argumenti\nNaslovna Region Tegeltija: Potreban novi impuls procesu proširenja EU\nTegeltija: Potreban novi impuls procesu proširenja EU\nPredsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija rekao je danas na radnom ručku lidera zemalja Balkana sa kancelarom Njemačke Angelom Merkel u Tirani da je proširenje EU na zemlje regiona dvosmjerni proces i da je potreban novi impuls, kako procesu proširenja, tako i procesu pristupanja.\n– Opšti je utisak da EU stvara iluziju otvorene politike proširenja, istovremeno držeći izglede za pristupanje što udaljenijim. Promjena ovakve politike bi bila impuls za dinamizaciju reformi – ocijenio je Tegeltija.\nTegeltija smatra da bi zemljama zapadnog Balkana trebalo omogućiti značajniju ulogu i učešće u procesima EU i tješnje veze sa EU i prije formalnog ispunjavanja kriterijuma i uslova za članstvo, saopšteno je iz Savjeta ministara.\nOn je naglasio da se reforme ne sprovode radi članstva, već unapređenja kvaliteta života građana, ali da zamor od procesa proširenja, koji je evidentan, nikome ne donosi dobro i usporava sve procese.\nTegeltija je rekao da je zajednički cilj – skraćenje maratonskog vremenskog okvira za ostvarivanje napretka u procesu proširenja i pristupanja EU.\nOn je ukazao da je kriza izazvana širenjem pandemije kovida 19 podsjetila na značaj saradnje, solidarnosti i efikasne koordinacije.\nTegeltija je ocijenio da je Berlinski proces podigao regionalnu saradnju na viši nivo i dao značajan doprinos ubrzavanju rješavanja nekih pitanja i unaprijedio povezanost zapadnog Balkana.\nPrema njegovim riječima, Berlinskim procesom se podstiče investiranje u infrastrukturne i projekte povezanosti, što je osnovni pokretač za ekonomski napredak regiona.


Dečji dispanzer: Zima čuva zdravlje - juGmedia\nLESKOVAC – I ako smo danima okovani ledom i niskim temperaturama takve vremenske prilike ne izazivaju veće zdravstvene probleme kod dece.\nU Dečjem dispanzeru u Leskovcu ili tačnije Službi za zdravstvenu zaštitu dece i školske dece, zatekli smo uobičajenu sliku ispred ordinacija, a po rečima prim. Dr Bratislava Nikolića, načelnika ove Službe, tokom novogodišnjih i Božićnih dana bilo je čak znatno manje dece kojima je bila potrebna lekarska pomoć.\nZanimljivo je da se uoči dočeka Nove godine, u školskom dispanzeru, za lekarsku pomoć javio samo jedan pacijent.\n„Proteklih dana nešto je povećan broj dece svih uzrasta sa virusnim respiratornim infekcijama, virusnom pneumonijom, koje moraju da se prate i leče, a s druge strane smanjene su alergijske infekcije, zahvaljujući pre svega ovakvom vremenu, snegu i niskim temperaturama. Gripa za sada nema ali ga očekujemo krajem januara“, kaže Dr Nikolić.\nUprkos bogatim i raznovrsnim prazničnim trpezama, zabeležen je i zanemarljivo mali broj dece sa stomačnim problemima kao što su disbioza i dispepsija, što upotpunjuje pozitivnu sliku opšteg trenutnog zdravstvenog stanja dece.\nZahvaljujući blagovremenoj vakcinaciji, osim varičele, drugih zaraznih bolesti kod dece, na području ove zdravstvene ustanove gotovo i da nema. Trenutno je aktuelna takozvana MMR vakcina ili revakcinacija, odziv je zadovoljavajući a poboljšana je i snabdevenost vakcimama, naglašava Dr Bratislav Nikolić.\nOvaj poznati leskovački pedijatar grdi roditelje što decu ne izlažu malo više fizičkom opterećenju. „Deca nam se ne čeliče, ali sve treba da bude umereno, bez prevelikog znojenja, važna je pravilna ishrana i dosta napitaka i vitamina u ovim vremenskim uslovima“, savetuje Dr Bata Nikolić.\nZvezde Pinka i Granda pevaju u Vlasotincu


Muškarci sve češće traže podebljanje i uvećanje penisa - 24sata.rs\nMuškarci sve češće traže podebljanje i uvećanje penisa\n13.07.2011. - 00:02\nKod muškaraca operacije na polnim organima postaju popularne. Reč je o povećanju obima i dužine penisa na koje se u poslednje vreme sve češće opredeljuje jači pol u Srbiji, što su nam potvrdili u nekoliko beogradskih i novosadskih klinika.\nHIRURGIJA - Pretpostavlja se da se godišnje više od 3.000 građana naše zemlje podvrgne plastičnim operacijama. Najčešće se povećavaju grudi, radi se fejslifting, koriguju nos i kapci, isisava masnoća iz tela, a odskoro i povećanje penisa i vaginoplastika.\nDr Nedeljka Puranović, specijalista plastične hirurgije iz bolnice “Mens sana”, kaže za “24 sata” da u njihovoj klinici muškarci češće povećavaju obim polnog organa, dok se mlađi muškarci odlučuju i za produženje penisa.\n- Svakom pacijentu objasnim da efekat povećavanja penisa nije baš najbolji. Nakon intervencije, penis je veći samo u mirnom položaju, dok u erektivnom nije. Zbog toga se većina predomisli i obično se odluče samo za povećevanje obima - objašnjava dr Puranović.\nDoktorka kaže da se povećanje obima radi u nekoliko etapa kako bi se postigla zadovoljavajuća debljina (nekoliko centimetara). Neki budu zadovoljni, ali ima i onih koji celu proceduru ponavljaju nakon šest meseci.\nProf. dr Miodrag Colić, sekretar Svetske asocijacije estetskih hirurga, takođe je primetio da se sve više muškaraca odlučuje za korekciju, a ono što je zanimljivo je da se i žene često odlučuju za estetsku hirurgiju genitalija.\n- Pred leto se najviše rade operacije povećanja grudi, penisa i liposukcija. U hladnijim mesecima češće se rade fejsliftinzi, korekcija kapaka - ističe dr Colić.\nTeg od 100 grama\nMUŠKOST - Stručnjaci napominju da pacijenti nakon intervencije na penisu ne treba da brinu zbog funkcionisanja muškosti, jer je i posle korekcija sve u redu. Jedini problem posle operacije predstavlja teg od 100 grama koji moraju da se nose tri nedelje da bi se izbeglo vraćanje organa u prethodno stanje.\nVrsta operacije - cena\nkorekcija spoljašnjeg dela vagine 500\nlifting obrva 1.300*cene su u evrima\nintervencije Muškarci Penis Verzija za štampu\nslazem se sa ocem Makarijem i Nemanjom:) mislim da je suvisno bilo sta dodati. kako te je Bog stvorio, tako i zivi:)\nU svetu trenutno najefektivnije resenje za trajno i bezbolno povecanje penisa kako u duzinu tako i u obimu je nas domaci patent i proizvod PeneXt pojas kojeg distribuira jedna Engleska kompanija. Efekti povecanja se vide vec nakon par dana, ali je za prave rezultate (povecanje po nekoliko centimetara) potrebno pojas nositi 2-3 godine. Vise informacija na sajtu penext ili po sex shopovima sirom srbije.\nPoslao: Milan NBG\nSamo 450-850 ...odo' ja do čika doktora\nUvećajte, uvećajte, pa kad vam se sjuri krv na dole i padnete u nesvest, više ćete vremena provesti u bolnici nego u krevetu sa partnerkom. Treba biti zadovoljan svojom veličinom, a ne tražiti više nego što je potrebno. Poslao: otac makarije