Lamborghini Centenario rasprodat pre nego što je predstavljen - AUTOMOBILI\n09/05/2021 7:22:20 PM\nNASLOVNA / HOT / Lamborghini Centenario rasprodat pre nego što je predstavljen\nLamborghini još uvek nije zvanično predstavio Centenario javnosti, a svih 40 primeraka koji su za sada planirani su uveliko prodati. Lamborghini radi na razvoju novog superautomobila radi proslave stogodišnjice rođenja Ferrucicio Lambrghinija. U intervjuu sa Auto Express-om, CEO kompanije Lamborghini, Stephan Winkelmann je potvrdio da će automobil biti ozvaničen tokom ženevskog sajma automobila naredne godine i rekao je da će imati kompletno drugačiji dizajn od Aventador i Huracan modela.\nLamborghini Centenario će biti izrađen u ograničenoj seriji, kao što je i očekivano, ali se trenutno ne zna o kom broju primeraka se radi. Zna se da će koristiti 6.5-litarski V12 agregat koji proizvodi 770 KS i da će ubrzavati od 0-100 km/h za oko 2.5 sekundi. Naravno, nije trebalo mnogo da počnu da se javljaju potencijalni kupci što daje jasnu indikaciju da će postojati veliko interesovanje za ovaj model.\nTagoviAutomobili centenario Lamborghini lamborghini centenario prodat rasprodat rezervisan\nPrethodno Test: Ford Fiesta ST 2016 [Video]\nSledeće Aston Martin fabrika u Makedoniji?


Dan D za ruske atletičare u jeku „sportskog rata“\nMeđunarodni olimpijski komitet će sutra održati specijalnu sednicu, koja će biti posvećena pitanju zaslužuju li pojedini sportisti individualan pristup ili treba da snose kolektivnu odgovornost.\nNova fotografija kanadskog premijera Džastina Trudoa je „uzdrmala internet“, piše nemački list Velt.\nBake gazele — pretrčale 800 metara (video)\nŽene starije od 80 godina učestvovale su na Evropskom prvenstvu u lakoj atletici za veterane.\nPokušaji da se problemi prebace na Rusiju — svetski trend\nPokušaji da se problemi svetske atletike prebace na Rusiju javljaju se jer je Rusija velika zemlja, a i zbog toga što je sada to svetski trend, rekao je ministar sporta Rusije Vitalij Mutko.\nŠef nezavisne komisije Svetske antidoping agencije (VADA) Ričard Paund zloupotrebio je svoj položaj, izjavio je ministar sporta Rusije Vitalij Mutko.\nNovi trijumf Ivane Španović\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović trijumfovala je na mitingu u Berlinu u skoku u dalj, dok je Asmir Kolašinac zauzeo peto mesto u bacanju kugle.\nBronza Španovićevoj uz državni rekord (video)\nNajbolja srpska atletičarka Ivana Španović osvojila je danas bronzanu medalju u skoku u dalj na šampionatu sveta u Pekingu, novim državnim rekordom od 7,01 metara. Posle takmičenja ona je izjavila da se nadala većem dometu.\nAsmir Kolašinac dobacio do srebra (Video)\nNaš najbolji bacač kugle ponovo je dokazao da je trenutno među najboljima i u Evropi. Hitac od 20.90 metara doneo mu je srebrno odličje na evropskom prvenstvu.\nNaša atletičarka Ivana Španović osvojila je danas zlatnu medalju u skoku u dalj na Evropskom dvoranskom prvenstvu u Pragu uz novi državni rekord. Njen uspeh je velika radost, ali nije iznenađenje.


By Spiros Sideris / Објављено на: December 3, 2019\nBela kuća je najavila posetu grčkog premijera Kyriakosa Mitsotakisa Vašingtonu 7. januara 2019. godine, gde bi trebalo da se sastane sa američkim predsednikom Donaldom Trumpom.\nPoseta grčkog premijera dolazi u vreme napetosti u Istočnom Mediteranu i političke nestabilnosti u Izraelu, dok se ruski uticaj na Balkanu povećava. Nije slučajno što su Erdogan i Borissov, vođe zemalja koje održavaju dobre odnose sa Rusijom, u novembru posetili Washington.\nNajnoviji događaji pružaju mogućnost Kyriakosu Mitsotakisu da izrazi zabrinutost i analizira planove svoje vlade o situaciji u regionu.\nPoznato je da se američki predsednik na sastancima sa stranim liderima navikao da se bavi pitanjima ekonomije i poslovanja, izbegavajući da se dotiče pitanja kreiranja politike, a kamoli spoljne politike.\nTo su jasno pokazali sastanak Donalda Trumpa sa turskim predsednikom Recepom Tayyipom Erdoganom 13. novembra i bugarskim premijerom Bojkom Borissovom, 25. novembra u Washingtonu.\nAli čak i tokom posete bivšeg grčkog premijera Alexisa Tsiprasa u oktobru 2017. godine, preovladavala su pitanja ekonomskog karaktera. Ko može zaboraviti Trumpovu priču u Ovalnom ofisu, u prisustvu Alekxsa Tsiprasa, o mogućoj nadogradnji grčkog programa aviona F16 i koliko radnih mjesta bi u tom slučaju bilo otvoreno u Americi?\nTakođe, u zajedničkoj izjavi s Bojkom Borisovom osam od dvanaest stavaka odnosilo se na finansijska pitanja, dok je suma razgovora Trumpa i Erdogana uključivala kupovinu američke vojne opreme od strane Turske.\nU izjavi se kaže da će poseta naglasiti snažne veze dveju zemalja u ekonomiji, bezbednosti i kulturi, dodajući da će u razgovorima biti pronađeni načini za promociju dugoročnih strateških interesa dveju zemalja u jačanju stabilnosti, prosperiteta i saradnje, preko Balkana i istočnog Sredozemlja. Pored toga, predsednik Trump će takođe naglasiti važnost bezbednosti telekomunikacija, posebno u vezi sa 5G mrežama, te će govoriti o zlonamernim uticajem u regionu i zahtevima za verskom slobodom širom sveta./ibna


Obezbediti nezavisnost manjinskih medija u Srbiji musicloverparadise.com\nObezbediti nezavisnost manjinskih medija u Srbiji\nŠef Političkog odeljenja Delegacije EU u Srbiji Luka Bjankini izjavio je u petak u Novom Sadu da se Evropska unija zalaže za nezavisnost medija na jezicima nacionalnih manjina u Srbiji.\nBjankini je na skupu posvećenom budućnosti manjinskih medija rekao da svi imaju obavezu da obezbede uređivačku i finansijsku nezavisnost medija na jezicima manjina.\n"Mediji koji su oslobođeni političkog uticaja preduslov su za razvoj demokratije u društvu", poručio je Bjankini.\nDodao je da je posebno važno da se obezbedi finansijska stabilnost Radio-televizije Vojvodine, koja emituje program na deset jezika, po čemu je jedinstvena u Evropi.\nPrema njegovim rečima, na Radio-televiziji Srbije postoji dosta prostora za napredak u izveštavanju na jezicima nacionalnih manjina, što je i obaveza državnog javnog servisa, koji treba da služi javnom interesu, u šta se ubraja i emitovanje programa na manjinskim jezicima.\nLuka Bjankini je rekao da bi Regulatorno telo za elektronske medije "možda trebalo" da uslovi dobijanje dozvola za emitovanje tako što će zahtevati od emitera da imaju i program na manjinskim jezicima u multietničkim sredinama.\nDržavni sekretar u Ministarstvu kulture i informisanja Saša Mirković rekao je da će podzakonski akti za primenu tri nova medijska zakona biti doneti tokom novembra, odnosno u zakonom predviđenom roku.\nOn je rekao da Ministarstvo na tom polju sarađuje i sa OEBS-om i drugim organizacijama, među kojima je istakao Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) i Balkansku istraživačku mrežu (BIRN).\nPomoćnik pokrajinskog sekretara za kulturu i informisanje Kalman Kuntić rekao je da se zemlja nalazi pred velikom dilemom kako obezbediti opstanak i samoodrživost ne samo medija na manjinskim jezicima u Srbiji već medija u Srbiji uopšte.\nOn je ocenio da je novinarstvo važna ali potcenjena profesija u Srbiji, a novinari spadaju u red slabije plaćenih ljudi.\nTreću regionalnu konferenciju posvećenu medijima na jezicima manjinskih zajednica "Novo vreme i moderni mediji" organizovali su dnevni list Mađar so (Magyar Szo) i Heror media point.\nNovi Sad, 7. novembra 2014. (Beta)\nVukašin Obradović predsednik NUNS-a: Nespremno dočekano projektno sufinansiranje medija\nNUNS i NDNV: Protest zbog diskriminacije medija u Bečeju\nMore in this category: « Skupština izglasala rekonstrukciju vlade Vojvodine Ustavni sud o Vojvodini donosi političke odluke\t»


Galuči: Vreme da UN preuzme sever\nSky Seeker taj Uto Avg 02, 2011 9:34 pm\nBeograd -- Bivši predstavnik UN u Kosovskoj Mitrovici Džerald Galuči kaže da bi slanje mirovnih snaga UN na sever Kosova predstavljalo možda jedini način da se održi mir.\nPo Galučijevom mišljenju, pokušaj Prištine da uspostavi kontrolu na adminstrativnim prelazima je bila "provokacija" kako bi se osujetili diplomatski pregovori.\n"Možda je vreme da UN preuzmu sever i pošalju svoje mirovne snage nazad, jer je to možda jedini način da se održi mir do nalaženja političkog rešenja", rekao je Galuči.\nOn je ocenio da akcija Prištine predstavlja "provokaciju" i dodao da je tom akcijom Prištine i NATO snaga na severu Kosmeta podela pokrajine postala verovatnija, jer je učvršćena linija razdvajanja izmedju Srba i Albanaca.\nOn je ocenio da je Priština u tome verovatno imala neku vrstu tihe podrške svojih glavnih međunarodnih pomagača ali to je, kako ističe, "bila greška".\n"Vidim da je američka ambasadorka u Srbiji demantovala da su SAD ohrabrile ovaj potez. Medjutim, teško je poverovati da bi Tači mogao da učini tako provokativan potez bez neke vrste ohrabrenja ili prećutne dozvole američkog ambasadora u Prištini", naveo je Galuči u intervjuu objavljenom na sajtu "Transkonflikt."\nNa pitanje od kojih je sve zemalja Priština mogla da dobije "zeleno svetlo" za ovakvu akciju, Galuči, koji je i sam bivši američki diplomata, podsetio je da su SAD i Velika Britanija pokušale da spreče Srbiju da ovaj problem iznese pred Savet bezbednosti UN.\n"Pitam se zato šta Vašington i London imaju da kriju?" rekao je Galuči i podsetio da su SAD, Velika Britanija i Nemačka "iz nekog razloga" doseledno zastupale stav da će se uz odlučnu upotrebu sile, Srbi na severu Kosova predati Prištini.\n"To su pokušali 2008. i ponovo sada ali to ne daje rezultate već samo otežava situaciju", ocenio je on.\nGaluči smatra da postoji opasnost da aktuelna situacija eskalira. "S jedne strane, Srbija se usprotivila i iznela ovo pred UN, a sa druge, Tači ne popušta i otežava bilo kakve pregovore u bliskoj budućnosti," ukazao je on.


Uvedene PRIVREMENE MERE U NEGOTINU – Knjaževac vesti\nHome / Lokalna samouprava / Uvedene PRIVREMENE MERE U NEGOTINU\nUvedene PRIVREMENE MERE U NEGOTINU\nin Lokalna samouprava, Negotin, Politicka desavanja oktobar 3, 2009\t0 148 Views\nVlada Srbije donela je odluku o raspuštanju Skupštine opštine Negotin i obrazovanju privremenog organa u ovoj opštini.\nZa predsednika privremenog organa imenovan je Ljubiša Đorđević, predsednik Negotinskog odbora demokratske stranke.\n// ]]> Privremeni organ, pored predsednika imaće još 4 člana: po jednog predstavnika Srpske radikalne stranke, socijalističke partije Srbije, Pokreta za Negotinsku i Timočku Krajinu i demokratske stranke.\nPodsetimo, u Negotinu se već nedeljama govori o raspuštanju lokalnog parlamenta i uvođenju privremenih mera jer je okružni sud više puta ukidao odluku o verifikaciji 3 mandata odbornika Srpske radikalne stranke i Pokreta za Negotinsku i Timočku Krajinu, partija koje su činile odborničku većinu.\nOdluka o uvođenju privremenih mera u negotinskoj opštini stupiće na snagu 8 dana od objavljivanja u službenom glasniku.\nPrevious: Konkurs za srednjoskolce- Putovanje u Brisel i Prag\nNext: PRIVATIZOVANE VETERINARSKA STANICE u Zaječaru i Kladovu\nDosta je bilo: Stranačko zapošljavanje u ZC u Knjaževcu\nOpštinski odbor stranke Dosta je bilo obratio se saopštenjem knjazevačkoj javnosti u ...


Sivom ''oktavijom'' udario dijete i pobjegao\n21. jan 2019 1552\nOvo je najmanje 5. slučaj u ovoj godini da vozači, nakon skrivljene saobraćajne nesreće beže sa lice mesta i ostavljaju povređene pešake da leže pored puta.\nU potragu za nesavesnim vozačem uključili su se i meštani Vrbanje, koji preko Fejsbuka mole sve građane koji imaju bilo kakve informacije o ovom vozaču da im jave.\n"U petak uveče oko 21.15 časova u Vrbanji u blizini cvećara, vozilo „škoda oktavija“ sive boje, udarilo je dete i bez imalo svesti nastavilo dalje i pobeglo", navedeno je u statusu.\nOni pozivaju sve koji imaju neke informacije koje bi mogle biti od koristi ili ideju od koga bi mogli potražiti video snimke tog dela puta da im se jave.\n"Veliko hvala svakom na bilo kakvoj informaciji i pomoći kako bi došlo do nesavesnog vozača", piše na kraju poruke.\nPosle objavljivanja ovog statusa usledili su brojni komentari građana o tome gde sve na ovom putu imaju kamere i pozivi nesavesnom vozaču da ne bude tolika kukavica i da se prijavi policiji.\n"Nadam se da će policija reagovati što pre i da će pronaći ovog vozača i uhapsiti ga. Ranije smo imali dosta nesreća na ovom putu, ali od kada su postavili radar i kameru sada većina vozača se pridržava ograničenja. Mislim da od postavljanja ove kamere nismo imali nijednu nesreću", ispričala je jedna meštanka naselja Vrbanja.\nTokom božićnih praznika dogodile su se još tri nesreće, posle kojih su vozači pobegli sa lice mesta.\nPrvo je vozač na lokalnom putu kod Prnjavora udario osmogodišnje dete i pobegao u nepoznatom pravcu. Nesreća se dogodila u mestu Puraći, a teško povređeno dete je prevezeno u bolnicu na lečenje.\nNakon saobraćajne nesreće u Prnjavoru, na području Policijskih uprava Banjaluka i Doboj prijavljena su još dva slučaja u kojima su nesavesni vozači pobegli sa mesta nesreće, ostavivši teško povređene pešake, od kojih je jedan preminuo.\nPolicija iz Kotor Varoša uhapsila je vozača iz Kneževa zbog sumnje da je automobilom “pasat” udario maloletnu M.B. (17) i Ratka M. (18) iz Kneževa. Povređeni su u ovoj nesreći zadobili teške telesne povrede i smešteni su u UKC Republike Srpske.\nU saobraćajnoj nesreći koja se dogodila u mestu Porječina kod Petrova nastradao je M.K. koji je usled teških telesnih povreda preminuo u dobojskoj bolnici.\nNesavesni vozač je takođe pobegao sa mesta nesreće, da bi ga policija kasnije pronašla i uhapsila.\nIzvor “EuroBlica” iz policije navodi da se nesavesni vozači odluče na beg kada su pod dejstvom alkohola ili narkotika.\n"U većini slučajeva u pitanju su vozači koji su u trenutku nesreće bili pod alkoholom ili uticajem droge. Ukoliko bi se utvrdilo da su izazvali tešku nesreću u takvom stanju kazne su daleko strožije, pa nesavesni vozači misle da će se na ovaj način izvući od odgovornosti, ali to je potpuno pogrešno", objasnio je izvor iz policije.\nU ponedeljak uveče dogodila se i teška nesreća u Tuzli u kojoj su povređene dve devojke, a vozač je posle nesreće pobegao. Brzom reakcijom policije utvrđeno je da je nesreću izazvao M. Z. (30) sa automobilom „pasat“, koji je posle toga uhapšen.\nU skladu sa Krivičnim zakonikom RS ukoliko je vozač izazvao saobraćajnu nesreću u kojoj je teško povređena osoba ili je nastupila smrt, a vozio je pod dejstvom alkohola, može se kazniti maksimalno do 15 godina robije.


Od sledeće godine poskupljuju i usluge u bankama, neki troškovi veći do 60 odsto\nKlijenti banaka u Srbiji moraće u 2021. da izdvoje više novca za pojedine uobičajene usluge, poput održavanja računa, SMS obaveštenja,korišćenja bankomata...\nNa srpskom tržištu posluje 26 banaka, 14 platnih i dve institucije elektronskog novca, a jedna banka je već počela svojim klijentima da\nšalje okvirne ugovore sa novim tarifama koje će važiti od 1. marta 2021.\nTako će održavanje računa od trećeg meseca naredne godine koštati 190 dinara, umesto dosadašnjih 160, navedeno je u dokumentu koji su dobili klijenti. Za SMS obaveštenja mesečno će biti potrebno 100, umesto 70 dinara, a minimalna naknada za isplatu gotovine korišćenjem platne\nkartice na bankomatu ili šalteru druge banke umesto 150 biće 200 dinara, piše Blic.\nTako ćete za godinu dana samo za održavanje računa umesto\ndosadašnjih 1.920 dinara, plaćati 2.280, dok će vas SMS obaveštenja ubuduće koštatati za 12 meseci 1.200 umesto sadašnjih 840 dinara.\nZa skoro 70 odsto poskupeće usluga zamene kartice ako je ukradena ili izgubljena, pa će umesto 300 koštati 500 dinara, a uvedena je i naknada\nza upit stanja na bankomatu uz pomoć kreditne kartice od 40 dinara.\nIzmene tarifa i korekciju pojedinih cena usluga najavile su i druge banke. Kako navode, već se zna da će biti određenih korekcija, ali ne i u kom će pravci ići. Pojedini bankari kažu da su cene za određene usluge snižene,\nza druge neznatno uvećane, dok je za najveći broj usluga cena ostala nepromenjena.\nIz Narodne banke Srbije tvrde da nemaju informacije koje finansijske ustanove u ovom trenutku nameravaju da podignu cene svojih naknada,\nali podsećaju i da banke nisu u obavezi da unapred dostavljaju izmene\ntarifa za usluge koje pružaju. U skladu sa Zakonom o platnim uslugama, jedino moraju da informišu svoje korisnike pismenim putem – najmanje\ndva meseca ranije.\n"Korisnik platnih usluga nije dužan da prihvati povećanje naknada za\nplatne usluge koje banka pruža i može raskinuti okvirni ugovor s bankom\nbez plaćanja naknade i drugih troškova", objašnjavaju u NBS i dodaju\nda je svaka banka samostalna u odluci o ceni svojih usluga, ali "s obzirom na to da u Srbiji trenutno posluje 26 banaka, svakoj je u interesu da ima konkurentnu ponudu".\nIzdavanje čekova naplaćuje se do 20 dinara po čeku, a dozvoljeni\nminus je i dalje ubedljivo najskuplja stavka koju zaračunavaju bankari\nu Srbiji i kreće se između 30 i 40 odsto.\nBanke imaju posebne provizije i za prijem novca iz inostranstva na devizni račun u Srbiji, zatim za usluge mobilnog i elektronskog bankarstva,\ndebitne i kreditne kartice, ali i podizanje keša karticama. Tu su i naknade\nza izdavanje raznih potvrda, za promenu kreditnog limita i za slanje\nopomena ukoliko kasnite sa uplatom rate kredita...


Grčki parlament usvojio veliko smanjenje budžeta\nGrčki parlament usvojio je niz kontroverznih mera štednje u nameri da se zemlja sačuva od bankrotstva, dok se ispred zgrade parlamenta u Atini okupio veliki broj demonstranata koji se protive tim merama.\nHiljade demonstranata su skandirale i mahale zastavama, dok su poslanici raspravljali o smanjenju budžetskih troškova. Okupljena masa manja je u odnosu na sredu, kada je troje ljudi poginulo pošto su demonstranti ubacilli Molotovljeve koktele u jednu banku u centru Atine.\nOd Grčke se zahtevalo da usvoji smanjenje budžetskih troškova u iznosu od 30 milijardi dolara, kao deo kontroverznog paketa pomoći Evropske unije i Medjunarodnog monetarnog fonda za izbavljenje grčke privrede, u vrednosti od 145 milijardi dolara.\nUsvojene mere uključuju zamrzavanje plata i smanjenje penzija u javnom sektoru, dok kritičari tvrde da te mere najviše idu na štetu siromašnih.\nProcenjuje se da je oko 100,000 Grka učestvovalo u demonstracijama održanim u sredu.\nNa početku parlamentarne rasprave, grčki ministar finansija Jorgos Papakonstantinu poručio je zakonodavcima da je jedina nada Grčke da izbegne bankrotstvo - da pristane na plan EU i MMF-a.\nGrčka dužnička kriza potresla je investitore širom sveta, dok analitičari izražavaju zabrinutost da bi mogla da naudi drugim evropskim zemljama, uključujući Portugal i Španiju.


Republika / Kinez šokirao Barsu, najgori tim lige uzeo bod šampionu!\nKinez šokirao Barsu, najgori tim lige uzeo bod šampionu!\nsubota, 4. 1. 2020.| 22:59\nFudbaleri Espanjola odigrali su nerešeno sa Barselonom i tako priredili veliko iznenađenje u 19. kolu Primere.\nVu Lei junak Espanjola\nEspanjol je u poslednjem meču odigranom u subotu u okviru 19. kola Primere dočekao Barselonu i u samom finišu meča uspeo da dođe do boda i velikog iznenađenja.\nEspanjol je bio bolji tim u prvom poluvremenu, nije izgledao kao ubedljivo najlošija ekipa šampionata i uspeo je da povede u 23. minutu golom Davida Lopeza.\nLuis Suarez je bio čovek preokreta u drugom poluvremenu.\nPrvo je u 50. minutu, na asistenciju Đordija Albe postigao gol za izjednačenje, da bi samo devet minuta kasnije asistirao Arturu Vidalu za preokret i 2:1.\nBarselona je od 75. minuta igrala sa igračem manje jer je Frenki de Jong dobio drugi žuti karton u razmaku od samo devet minuta.\nEspanjol je bio hrabar sve vreme na čemu očigledno insistira novi trener Abelardo kome je ovo prvi zvanični meč od preuzimanja tima, a to mu se isplatilo u finišu kada je Vu Lei odlično pogodio za izjednačenje i bod koji će njegovom timu sigurno mnogo značiti na psihološkom planu iako ga neće pomeriti sa poslednjeg mesta na tabeli.\nSport Fudbal Španija Barselona FK Espanjol FK Barselona Primera La Liga Vu Lei


► Prava frilensera u trećoj industrijskoj revoluciji\nNovo doba na tržištu rada pojavljuje se kao propuštena prilika u siromašnijim delovima Evrope koji se bore da zaustave odliv kvalifikovane radne snage, piše Blumberg.Postkomunističke zemlje, koje su poslednjih decenija postale deo globalnih lanaca ekonomije, uspon takozvane "tezgaroške" ili "gig ekonomije" nudi šansu za još jedan skok, ali to otežavaju najkorumpiraniji politički sistemi u Evropi.\nStotine hiljada Srba, Ukrajinaca i Rumuna zarađuje preko globalnih platformi za frilensere, radeći za međunarodne klijente koji plaćaju bolje od lokalnih kompanija. To bi mogao biti savršen način da najbolji umovi ne odlaze u inostranstvo. Umesto toga, zastareli propisi prisiljavaju ih da žive na ivici zakona i mogu sprečiti napore da se uspori odliv mozgova.\nKao prethodnica "tezgaroške ekonomije" u istočnoj Evropi, frilenseri s ovog područja uglavnom obavljaju poslove u oblasti tehnologije, grafike, internet dizajna i medijia, a ne nužno i u deljenju vožnje ili dostavi hrane kao na Zapadu.\nDruga zajednička nit tim zemljama je, piše Blumberg, široko rasprostranjena korupcija: Rumunija je na 61. mestu, Srbija na 87, a Ukrajina na 120. u godišnjem indeksu percepcije korupcije Transparensi internešenela.\nMnoge zapadne ekonomije već su imale viši nivo zaštite i fleksibilnije radne propise kada su tezgaroške platforme počele da se pojavljuju.\nTako je Velika Britanija prošle godine predložila zakone za povećanje zaštite za frilensere, dok je Kalifornija ovog meseca usvojila predlog zakona koji bi mogao naterati kompanije da honorarce počnu da tretiraju kao zaposlene, što bi osiguralo zaštitu radne snage.\nMeđunarodni monetarni fond u julskom istraživanju je upozorio da zemlje istočne Evrope treba više da učine kako bi "zadržale i bolje iskoristile postojeću radnu snagu", ukazuje Blumberg ističući da su radnici u srpskoj tezgaroškoj industriji u najgorem položaju.\nBez pravnog priznanja smatraju se nezaposlenim, a jedina opcija je da se registruju kao samozaposleni, što često znači plaćanje poreza od 40 odsto. Perspektiva da postanu vlastiti gospodari kao deo globalne radne snage s naizgled beskrajnim mogućnostima ostaje zavodljiva, naveo je Blumberg.\nKalifornijski Senat nedavno je izglasao predlog zakona koji bi mogao promeniti "gig ekonomiju" i kojim se otvara put milionima honorarnih radnika da već naredne godine steknu dodatna prava, piše BBC.\nPorast "tezgaroške ekonomije", gde ljudi prihvataju da rade privremene poslove, stvorio je pregršt mobilnih aplikacija kojim se u Americi obično ostvaruje neposredan kontakt s vozačima ili dostavljačima. Ali strahovi da pojedine tehnološke firme tako iskorištavaju svoje radnike, naterale su kalifornijske zakonodavce da gledaju kako zaštititi prava tih radnika.\nPredlog zakon mogao bi uticati na kompanije poput Ubera i Lifta, koje imaju sedište u Kaliforniji i zavise od onih koji rade u gig ekonomiji, ukazuje BBC i dodaje da bi honorarni radnici tim zakonom mogli očekivati određena prava poput minimalne plate, zdravstvene zaštite ili plaćenog godišnjeg odmora.\nTo bi promenilo prirodu tezgaroške ekonomije, što je, ocenjuje BBC, kamen temeljac modela koji je usvojila većina novih kompanija. Neke procene govore da bi se troškovi tih firmi povećali za 30 odsto ako budu morale da tretiraju radnike kao zaposlene, a ne kao nezavisne ugovarače.\nProtivnici predloga kažu da će nauditi onima koji žele fleksibilan broj radnih sati. Uber i Lift, rivalski servisi za deljenje vožnje, udružili su snage protiv predloga zakona predloživši referendum i ostavljajući 90 miliona dolara za lobiranje.\nNe tako davno "gig ekonomija" je delovala kao da bi mogla biti budućnost rada u Americi, ali sada deluje da su privremeni poslovi više pribežište, primenjivo u nekoliko privrednih sektora, što mogu koristiti ljudi koji pored stabilne zarade stalnog posla žele posao sa strane, ocenjuje Njujork tajms.\nBrz uspon digitalnih platformi koje omogućavaju zaradu od prevoza putnika, dostavljanja namirnica, šetanja pasa ili obavljanja poslova za strance povećao je šanse da će većina koristiti mobilne telefone da bi došla do sledeće plate. Istraživanja, međutim, ukazuje list, pokazuju da se s poboljšanjem stanja privrede smanjuje privlačnost privremenih poslova.\nTezgaroška ekonomija je oblik kapitalizama koji je brutalno efikasan, ističe njujorški list. Može biti dobar za ljude koji traže nešto dodatnog novca, ali ima velike mane za one koji žele stabilan, predvidiv prihod i neku zaštitu od uspona i padova privrede ili za poslodavce kojima je potrebna pouzdana radna snaga.\nFrilenserski rad preko platformi je u suštini pretvorio rad neke osobe u robu kojom se slobodno trguje. Za Uber, muškarci i žene koji voze putnike na osnovu aplikacije te kompanije, uopšte se ne računaju kao radna snaga, već kao klijenti – kao i ljudi koji naručuju vožnju ili hranu, oni su krajni korisnici.\nTa kompanija vidi sebe kao da pravi tržište za ljude koji nude prevoz i onih koji žele negde da stignu. Drugim rečima, vidi sebe kao nešto poput berze ili aukcijskog sajta. To pomaže da se objasni oštra podela između stavova direktora Ubera i, s druge strane, sindikata i kalifornijskih poslanika koji žele da Uberovi vozači budu zaposleni, a ne nezavisni ugovarači, prenosi RSE.\nPrivreda Srbije ostvarila je u ovoj godini delimično solidne rezultate jer je rast bruto domaćeg proizvoda (BDP) dostigao prosek u zemljama centralne i istočne Evrope, zabeležen je suficit u...


Asanž UMIRE, a nas NIJE BRIGA: Kusturica poslao PORUKU koja će nas naterati da se zamislimo\nSrbija kao da neguje i zaliva provincijski duh, jedino je tako moguće objasniti činjenicu da u našim medijima ne možemo pročitati ništa o čoveku koji je pokušao da promeni svet.\nPROČITAJTE: BOMBA: Majkl Meloun u stručnom štabu reprezentacije, potvrdio KS Srbije!\nOvim rečima, u majici s natpisom "Oslobodite Džulijana Asanža", proslavljeni reditelj pokušao je da skrene pažnju na usud čoveka koji je o događajima na "ovim prostorima", obelodanio pregršt strogo čuvanih tajni.\n- Ovaj čovek umire, a ova užasna činjenica kao da nas se ne dotiče. Možda je to ćutanje smišljeno da slučajno ne pomislimo kako bi smo ovaj svet koji je daleko od sjajnog, mogli menjati i sami - rekao je Kusturica.\n- Teme se danas smenjuju kao na pokretnoj fabričkoj traci, ali to ne sme biti opravdanje za ovako naglašen i nedopustiv zaborav.\n- Mi u Srbiji kao da ne znamo da cenimo Džulijana Asanža, on je otkrio puno istina o nama - rekao proslavljeni reditelj.


Predsednik Samoopredeljenja, Aljbin Kurti, u razgovoru sa novinarom Jugoslavom Ćosićem, tokom intervjua za Televiziju N1 emitovanog 6. novembra 2019, u Prištini, Kosovo. (Foto: YouTube kanal N1)\n"Trudimo se da pravimo vladajuću koaliciju gde neće biti potrebni glasovi Srpske liste.Srpska lista biće u opoziciji, a to što jedan ministar mora da bude iz srpske zajednice, ne znači da će biti u koaliciji", objasnio je Kurti.\n"Ali, ne krivim ja Srpsku listu, oni transferišu pritisak koji sami doživljavaju, tj. pritisak Beograda na Srpsku listu se prebacuje na pritisak na srpsko stanovništvo na Kosovu", ocenio je lider "Samoopredeljenja".\n"Reciprocitet je pravi princip zdravih konstruktivnih odnosa. Utvrdićemo registar, listu svih elemenata koji se tiču reciprociteta sa Beogradom", naveo je Kurti objašnjavajući kako je potrebno prvo odrediti reciprocitet da Srbija prvo učini nešto na nekom drugom polju, pa tek onda ukinuti takse, a zatim dobro pripremiti dijalog.\n"Nemamo luksuz da još jednom propadne dijalog", smatra Kurti najavljujući da će on, kako premijer, voditi dijalog sa svojim timom na dva nivoa i da će se držati tri principa:\n"Prvi je da ne bude sporazuma bez dijaloga, drugi da nema dijaloga sa mapama, gde se predsednici prave da su vojni generali u ratu, a treći da nema predsednika oko mape, nego samo da budu eksperti o demarkaciji".\n"Da bismo krenuli sigurno dalje prema miru u regionu i budućnosti ka EU, moramo da se sučeljavamo sa prošlošću, bilo je zločina na Kosovu prema Srbima, i ja ću se zalagati za to, jer zločin ne zastareva, da imamo normalne sudove koji će osuditi i Albance koji su ubijali Srbe", zaključio je lider pokreta Samoopredeljenje Albin Kurti u emisiji Pressing N1.\nReagujući na stavove koje izneo Albin Kurti, direktor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ocenjuje da je pozivanje na reciprocitet u odnosima sa Beogradom samo "eufemizam za odbacivanje dijaloga".\n"Na taj način Kurti zapravo najavljuje da će ukinuti mogućnosti za plasman srpske robe na Kosovu čak i sa plaćenom taksom", ističe Đurić u pisanoj izjavi.\nTakođe, Đurić ističe da Kurti "lažima uskraćuje pravo" Srbima na formiranje Zajednice srpskih opština, dok je potpredsednik Srpske liste Dalibor Jevtić ocenio da ono što plasira Kurti predstavlja povratak u devedesete i da će biti interesantno videti način na koji će on kao budući predsednik vlade delovati.\nTokom intervjua sa Kurtijem, televizija N1 doživela je novi napad lecima – ovoga puta u dvorište N1 su bačeni leci na kojima su fotografije albanskog premijera Edija Rame i programskog direktora TV N1 Jugoslava Ćosića i autora emisije Pressing, ispod kojih piše "ima neka tajna veza".


Operativci FSB-a pohapsili teroriste u Sibiru /video/ - 07.12.2020, Sputnik Srbija\nOperativci FSB-a pohapsili teroriste u Sibiru /video/\nFederalna služba bezbednosti Rusije u Krasnojarskom kraju uhapsila je pristalice teritorističke organizacije, od kojih je jedan pokušao da otputuje u... 07.12.2020, Sputnik Srbija\nsvet, vesti, rusija, fsb, sibir\nFederalna služba bezbednosti Rusije u Krasnojarskom kraju uhapsila je pristalice teritorističke organizacije, od kojih je jedan pokušao da otputuje u inostranstvo radi učešća u oružanim sukobima, saopštila je pres-služba regionalne uprave FSB-a.\n„FSB Rusije za Krasnojarski kraj presekla je aktivnosti pristalica terorističke organizacije Katiba Tauhid val-Džihad, u sastavu koje su se nalazili građane jede od zemalja centralne Azije. Vođen idejama radikalnog islama, jedan od članova grupe je nameravao da ode u inostranstvo kako bi učestvovao u oružanim sukobima na strani militanata“, navedeno je u saopštenju.\nPres-služba je dodala da su pripadnici FSB-a uhapsili teroristu na međunarodnom aerodromu Krasnojarska, a ostale članove organizacije na mestu njihovog prebivališta.\nFSB ističe da su teroristi planirali da šire sastav učesnika terorističke organizacije i da su protiv njih pokrenuti krivični postupci.\nFSB-a sprečio seriju terorističkih napada u Voronješkoj oblasti Rusije /video/


Istraga zbog plakata o 'Laktaškom klanu' | BiH | Al Jazeera Balkans\nRaljić, čiji je portal prvi objavio informaciju o plakatima, kazao je da je njegovo saslušanje pritisak na medijeAl Jazeera\nDirektor Policije Republike Srpske Gojko Vasić izjavio je da je vlasnik i urednik portala Istinito Željko Raljić saslušan s ciljem prikupljanja informacija u vezi sa plakatima koji su prije dvije noći bili polijepljeni po Banjoj Luci.\nU Banjoj Luci su u četvrtak, treći put u roku od mjesec dana, osvanuli plakati u kojima se kritikuje predsjednik RS-a Milorad Dodik i nekoliko njegovih bliskih saradnika.\n"U skladu sa načelima profesije Raljić je rekao da ne može otkriti izvor, a što se tiče opreme preko koje je dobio tu informaciju ona bi mogla da bude predmet interesovanja policije tek ako bi postojala naredba sudije za prethodni postupak, odnosno ako bi Tužilaštvo ocijenilo da u elementima ovih događanja ima krivičnog djela i to krivično djelo za koje se može pribaviti takva naredba", objasnio je Vasić za agenciju Srna.\nUdruženje novinara RS-a osudilo saslušanje Raljića\nUpravni odbor Udruženja novinara Republike Srpske osudio je pozivanje Raljića na informativni razgovor.\n„Smatramo da je ovakav vid pritiska na rad medija nedopustiv i neprimjeren, naročito iz razloga što je policija tražila od Raljića da joj oda izvor informacije koju je objavio na svom portalu“, navodi se u saopštenju.\n„Podsjećamo nadležne u MUP-u RS-a da novinari imaju pravo da zaštite svoje izvore, čak i pred sudom. Apsolutno je nedopustiva prijetnja da će zbog ovog slučaja biti oduzeta oprema za rad portalu Istinito“, dodaje se.\nUpravni odbor Udruženja pozvao je sve institucije u RS-u da novinarima omoguće da rade svoj posao bez pritisaka, prijetnji i ucjena.\nIzražena je i zabrinutost zbog tendencije povećanja zloupotrebe medija i medijskih sloboda od strane pojedinaca, te su mediji pozvani da profesionalno i objektivno informišu javnost o svim događajima u skladu sa kodeksima novinarske profesije.\nOn je istakao da se u svim predmetima gdje se pojavila neka informacija preko medija obavlja razgovor sa ljudima koji su to objavili, ako se ocijeni da oni mogu dati neku dodatnu informaciju ili ako sami žele da je podijele sa policijom.\n'Pritisak na medije'\n"Ukoliko oni to ne žele i kažu da se pozivaju na svoje pravo da izvor ne otkrivaju, policija to mora uvažiti te ići na drugu stranu i prikupljati obavještenja", istakao je Vasić.\nRaljić je ocijenio za agenciju Fena da je njegovo saslušanje pritisak na medije. “Oni smatraju da je osobama koje su se našle na ovim plakatima ugrožena bezbjednost i traže ko je organizator i ko je plakate polijepio”, rekao je Raljić, čiji je portal prvi objavio informaciju o tome.\nOn je rekao da ne spori pravo policije da istražuje, ali smatra da se pozvao na etički novinarski kodeks i odbacio njihov zahtjev da im kaže e-mail adresu s koje su stigle fotografije tih plakata oblijepljenih u Banjoj Luci.\nRaljić kaže kako mu je rečeno da je „dužan da sačuva elektronske podatke koje je dobio“, a najavljena mu je i „mogućnost izuzimanja računarske opreme“.\n“U tom dijelu smatram da je to pritisak na slobodu medija. Ako mi zakon dopušta da ne otkrijem izvor informacija, a policija prijeti da će pod pritiskom da izuzme opremu, onda se postavlja pitanje čemu zakonska mogućnost data novinarima da ne otkrivaju izvor informacija”, rekao je Raljić.\nZa njega je problematično u ovoj priči i to što u policiji smatraju da je on, objavljujući informaciju o plakatima, ugrozio sigurnost osoba na plakatima.\n“Rekao sam da sam samo obavijestio javnost da su se plakati pojavili, jer to je za mene vijest”, izričit je Raljić.\nFotografije vlasnika firmi\nNa fotografijama koje su putem elektronske pošte upućene redakcijama medija u Banjoj Luci vide se plakati u vidu potjernica raspisanih za takozvanim "Laktaškim klanom".\nUz natpis "Stop kriminalu i korupciji" na plakatu je kao vođa takozvanog "zloglasnog klana" okarakterisan Milorad Dodik.\nUz Dodikovu se nalazi fotografija vladike Grigorija potpisanog svjetovnim imenom Mladen Durić, koji je označen kao duhovni vođa takozvane „bande“.\nNa plakatu je i slika Slobodana Stankovića, vlasnika kompanije Integral Inženjering, Milenka Čičića, vlasnika Kaldere i Ljubomira Ćubića, vlasnika Niskogradnje, za koje je, između ostalih, naveden stav po čemu treba da budu na ovom plakatu “Laktaškog klana”.\nNa plakatu se našle i slike još nekih Dodikovih saradnika sa tvrdnjama o njihovim poslovima.


Bibić pobednik ulične trke u Ćupriji – NovostiDana.rs\nBibić pobednik ulične trke u Ćupriji\nNajstarija medjunarodna ulična trka u Evropi nosi naziv Memorijal Aleksandar Petrović.\nNa glavnoj trci seniora, koja nosi naziv Memorijal Miroslav Trle Pavlović, učestvovali su atletičari iz Kenije, Bugarske, Slovenije, Hrvatske.\n„Pre tri godine postao sam najmladji pobednik u seniorskoj konkurenciji. Nadam se da ću učestvovati i pobeđivati i narednih godina“, rekao je Bibić.\n„Zato će Ćuprija s pravom dobiti atletski stadion i atletsku dvoranu čime će se stvoriti uslovi koji će doprineti stvaranju velikog broja asova kraljice sportova i naslednika nekadašnjih svetskih prvaka i rekordera“, rekao je Erić i najavio da će se uskoro početi sa izgradnjom stadiona.


Aegean Houses Hotel - Lambi - Kos - Grčka ostrva - Letovanje\nEthelonton Palaion Polemiston Ko, Kos 853 00, Grčka Grčka\nHotel se nalazi na oko 150m od peščano-šljunkovite plaže (prelazi se ulica) i oko 1km od centra grada Kosa. Od aerodroma je udaljen oko 24km.\nHotelski sadržaj: recepcija, restoran, bar, bazen, dečiji bazen, fitness centar, sauna, igralište za decu, đakuzi, parking.\nSobe: klima uređaj (besplatno), fen, SAT TV, Wi-Fi (besplatno), telefon, sef (besplatno), mini kuhinja opremljena osnovnim posuđem za kratku pripremu laganih obroka uz vremenski minimalno kuvanje, frižider, balkon/terasa.\nNalazi se na oko 150m od peščano-šljunkovite plaže (prelazi se ulica) i oko 1km od centra grada Kosa. Od aerodroma je udaljen oko 24km.


Vučić: Odlazim ako kandidat SNS-a izgubi na predsedničkim izborima | Insajder\nVučić: Odlazim ako kandidat SNS-a izgubi na predsedničkim izborima\nPremijer Aleksandar Vučić rekao je da bi poraz kandidata SNS na predsedničkim izborima značio njegov odlazak sa funkcije šefa Vlade.\nAleksandar Vucic, press konferencija u Vladi RS, 11 Okt 2016. Foto: Srđan Ilić\n"Nema nikakve sumnje da poraz na predsedničkim izborima ne mora da znači odlazak svih ministara ili promenu strukture političkih stranaka u Vladi, ali svakako znači moj odlazak", rekao je Vučić, koji je u višednevnoj poseti Indiji.\nO potencijalnim predsedničkim kandidatima vlasti i opozicije nagađa se mesecima, dok predsednički izbori još nisu ni raspisani.\nJuče je Demokratska stranka najavila da će na predsedničkim izborima podržati ombudsmana Sašu Jankovića, dok je Vučić na novogodišnjoj konferenciji za novinare izjavio da se dogovorio s predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem da oko 15. februara zajedno predlože predsedničkog kandidata.\nOn je tada rekao da je s Nikolićem razgovarao dva-tri sata i da su se dogovorili oko dve stvari. "Dogovorili smo se da radimo svoj posao, da se ne bavimo dnevno-političkim zbivanjima i da oko Sretenja zajedno izađemo i predložimo zajedničkog kandidata", rekao je Vučić.


Tači najavio ostavku ako Skupština Kosova ne prihvati sporazum sa Srbijom\n► Tači najavio ostavku ako Skupština Kosova ne prihvati sporazum sa Srbijom\n26.02.2019 | 13:35h ► 16:17h Priština\nPredsednik Kosova Hašim Tači najavio je da će podneti ostavku ako Skupština ne odobri sporazum sa Srbijom i da će raspisati referendum o pripajanju Preševa, Bujanovca i Medveđe Kosovu.Uveren je da bi taj referendum dobio zato što preko 75 odsto građana na Kosovu podržava pripajanje Preševa, Bujanovca i Medveđe.\nOvo nije prvi put da predsednik Kosova najavljuje ostavku ako nešto ne uspe da ostvari. Tako je bilo i pre dve godine i sa inicijativom za transformaciju Bezbednosne u Oružane snage Kosova kada je najavio ostavku ako se to ne reši u kratkom roku. Transformacija je izvršena dve godine kasnije, 14. decembra 2018 godine.\nGostujući u emisiji Raport TV, kosovski predsednik Hašim Tači je poručio da pripajanje Bujanovca, Medveđe i Preševa može biti deo sporazuma sa Srbijom i da u tom slučaju, to neće biti kršenje, već, menjanje Ustava.\n"Čak i kritičari ne mogu da kažu da je to kršenje Ustava, Ustav nećemo kršiti, već menjati. Postići ćemo sporazum, predložiti ga Skupštini Kosova koja može da ga usvoji ili ne. Ako se Bujanovac, Medveđa i Preševo po sporazumu pripoje Kosovu, a Skupština Kosova to ne odobri, ja ću podneti ostavku i raspisati referendum", poručio je Tači sinoć u emisiji Report TV, prenosi Gazeta Express.\nSmatra da bi na referendumu pobedio jer 99 odsto ljudi iz Bujanovca, Medveđe i Preševa želi da se pripoji Kosovu, dok oko između 75 ili 80 odsto građana na Kosovu dele istu želju.\nMeđutim u izjavama zvaničnika i građana Preševske doline se ističe da oni ne žele ujedinjenje sa Kosovom ako to znači podelu Kosova. Tači je negirao da bi sporazum mogao da podrazumeva odricanje od dela teritorije Kosova.\nKosovski predsednik je poručio i da je spreman da se odazove na potencijalni poziv Specijalnog suda u Hagu, dok je govoreći o zahtevima za ukidanje ili suspenziju takse koja je uvedena za robu koja se uvozi iz Srbije i Bosne i Hercegovine rekao da Kosovo nije u poziciji da kaže "ne" SAD.\n"Nemojmo misliti dа smo epicentаr svetа, gde bi bili bez podrške Sjedinjenih Američkih Država", upitao je Tači.\nOn je istakao dа bi taksa na robu iz Srbije trebаlo dа bude ukinuta, rekаvši dа, iako je ona na snazi, srpskа robа se ponovo krijumčаri nа Kosovo iz Mаkedonije, Crne Gore i Albаnije.\nIzjavu predsednika o krijumčarenju robe iz Srbije preko Makedonije, Crne Gore ili Albanije su juče odbacili zvaničnici Ministarstva trgovine i industrije Kosova i Carine Kosova.\nUbice braće Bitići su na najvišim funkcijama u Beogradu\nPredsednik Kosova Hašim Tači izjavio je danas da ubice braće Bitići "poznate imenom i prezimenom" i da se nalaze na pozicijama "u najvišim institucijama srpske države".\n"Poslednji put smo o ovom pitanju diskutovali sa američkim senatorima i kongresmenima, koji su mnogo toga uradili na povećanju pritiska prema srpskoj državi. Ubice braće Bitići su poznate imenom i prezimenom i nalaze se na pozicijama u najvišim institucijama srpske države", rekao je predsednik Tačii.\nIlir Bitići se u ime porodice zahvalio predsedniku Tačiju na angažovanju, navodeći da će pokretanje tog pitanja od strane kosovskih institucija povećati pritisak na Srbiju kako bi se rasvetlio taj ali i drugi zločini tokom rata na Kosovu.\nBraća Bitići, pripadnici Oslobodilačke vojske kosova, uhapšena su na administrativnoj granici Srbije i Kosova, a policija ih je zbog kršenja zakona o kretanju i boravka stranaca odvela u Kuršumliju gde im je sudija za prekršaje odredio kaznu od 15 dana zatvora.\nTri dana pre isteka zatvorske kazne, u julu 1999. pušteni su iz prokupačkog zatvora i navodno odvedeni u bazu SAJ kod Petrovog Sela. Njihova tela nađena su 2001. godine u jednoj od dve masovne grobnice u tom mestu.


Carlsberg fondacije donirale 95 miliona DKK da podrže napore protiv COVID-19 | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 19. mart 2020. – Tri fondacije iz porodice Carlsberg (Carlsberg fondacija, fondacija Novi Carlsberg i Tuborg fondacija) odlučile su da doniraju 95 miliona danskih kruna (oko 12,7 miliona evra) u cilju istraživanja u oblastima koje se bave virusom COVID-19. Primaoci su tri međunarodno priznata istraživačka tima za Korona virus.\nPredsednik Fondacije Carlsberg, profesor Flemming Besenbacher, izjavio je ovim povodom: „COVID-19 se trenutno eksponencijalno razvija, tako da smo zadovoljni što smo brzo uspeli da mobilizujemo saradnju između nekoliko vodećih svetskih istraživača kako bismo doprineli rešavanju ogromnih izazova sa kojima je svet suočen. Osnivači Carlsberga J.C. Jacobsen i Carl Jacobsen kao i Carlsberg fondacija kroz istoriju pomagali su zajednice kada su bile u krizi, a nama je sada potrebna nauka više nego ikad, kako bismo pomogli u rešavanju ove problema dugoročno. “\nViše o donaciji potražite na stranici Carlsberg fondacije.


Oslobodjenje: Zašto je nastavljen dijalog ako se ROSU nije povukla sa prelaza\nBeta 29. septembra 2021. 13:10\nPredsednik pokreta „Oslobodjenje Mladjan Djordjević upitao je danas zbog čega se nastavlja dijalog u Briselu izmedju Beograda i Prištine ako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić pre samo šest dana obećao da neće biti nikakvih razgovora dok se jedinice specijalne kosovske policije na povuku sa severa.\n„Pitamo javno Vučića – šta bi s tim obećanjem? Da li se ROSU povukao ili i dalje drže duge cevi uperene u Srbe? I pored toga, vi šaljete pregovarača u Brisel“, naveo je Djordjević u pisanoj izjavi i dodao da to pokazuje snagu i ozbiljnost ultimatuma koje Vučić postavlja.\nPovodom informacije da bi u nastavku dijaloga u Briselu mogao da učestvuje i zamenik pomoćnika američkog državnog sekretara Gabrijel Eskobar, Djordjević je zatražio da se i predstavnici Rusije zvanično uključe u pregovore, jer se radi o zemlji koja je članica Saveta bezbednosti i garant Rezolucije 1244.\n„Ako SAD ima pravo da učestvuje u pregovorima koje organizuje EU i ako je Srbija na to pristala, ne vidim zašto Rusija to takodje ne bi mogla. Pitanje je samo da li Vučić ima hrabrosti da iznese taj zahtev, ili je obična marioneta zapada“, dodao je on.


Naslovna Kultura Muzika Počinje rad posle neželjene pauze\nKlub klasične gitare "Akord"\nKako se bliži kraj epidemije izazvane Korona virusom, polako se budi svaki društveni i ostali život, među njima i kultura. Uz poštovanje mere opreza, razne kulturne grupacije kuju planove za nastavak rada.\nKako je to u Klubu klasične gitare „Akord“ reći će nam predsednik, Marko Šalić:\n– Klub klasične gitare je svoju delatnost gotovo potpuno obustavio tokom epidemije i stupanja vanrednog stanja na snagu. Tokom tog perioda smo komunicirali jedino putem video snimaka na viberu, ali nismo pravili snimke koji bi išli u javnost.\n– Imamo kanal na Ju-tjubu, ali nismo mogli da okupimo ekipu koja je potrebna da se realizuje i video i tonski zapis. Posle ublažavanja mera, uz poštovanje svih zaštitnih preporuka, orkestar je ovih dana krenuo sa radom, doduše ne svih osamnaest članova, nego po grupama od četiri-pet.\n– Planovi su nam, da ako ikako bude moguće, u junu napravimo neki javni nastup na otvorenom uz poštovanje svih mera opreza, da li u bašti biblioteke ili na nekom drugom pogodnom mestu. Pored živog nastupa, planiramo da napravimo i nekoliko video snimaka tokom godine, pogotovo ako ne bude moguće da se nastupa u onom obimu kao ranije, kad smo imali i po pedeset nastupa godišnje. Ali, ipak ćemo održati dovoljan broj kontakata, da mladi ne zaborave da sviraju, da imaju neki motiv za rad dok se ne stvore uslovi za najnormalniji rad iživot.\n– Pored kontakata međusobno, imamo razgovore i sa pesnicima, Kulturnim centrom i drugim činiocima kulture u našoj sredini, kojima je deo programa i naš nastup. Sistem rada ne menjamo u klubu, pogotovo ne sa početnicima, jer se on pokazao kao najbolji i najefikasniji. Svakako da nas raduje približavanje kraja epidemije izazvane virusom Kovid 19, ali nam isto tako diže raspoloženje i saznanje, da se polako pokreće i život u kulturi, gde Klub klasične gitare „Akord“ zauzima zapaženo mesto.\nPogledaj: Učenici muzičke škole „Stevan Hristić“ se raduju nastupima koji ih očekuju (VIDEO)\nPrethodni tekstNezvanično ostali u ligi\nSledeći tekstGajdobrani u Vojvođanskoj ligi


Obuća UNO – Nova kolekcija obuće za sezonu jesen-zima 2012/2013 (FOTO) | Trebinje Live\nObuća UNO – Nova kolekcija obuće za sezonu jesen-zima 2012/2013 (FOTO)\nTREBINJELIVE 18. 10. 2012. - 13:06h\nObuća UNO – Lanac prodavnica obuće sa kvalitetnom ponudom, prepoznatljivom uslugom i najpovoljnijim načinima plaćanja.\nObuća UNO ima 21 maloprodajni objekat u 12 opština u Crnoj Gori, kao i 2 u Trebinju sa tendencijom i planovima daljeg širenja. Prodajni objekti Obuće UNO se nalaze na najatraktivnijim lokacijama što omogućava pristup veoma kvalitetnoj obući i modnim dodacima po povoljnim cijenama uz najfleksibilnije načine plaćanja.\nU našim radnjama u Trebinju možete iskoristi mogućnost trgovine do 8 mjesečnih rata, za penzionere su potrebni samo zadnji ček od penzije i lična karta. U svim prodavnicama Obuće UNO možete pronaći novu kolekciju obuće i modnih dodataka za sezonu jesen-zima 2012/2013. Veliki izbor prepoznatljivih brendova Vas očekuje i u našim buticima u Trebinju: Paar, Rieker, Zen, Bata, Alpina, Scandia, Obuća Pavle, Mascia, David Jones i mnogi drugi. Trenutno su u Trebinju otvorena 2 maloprodajna objekta, od kojih je jedan koncipiran kao OUTLET – rasprodaja po konstantno sniženim cijenama. Vodeći cilj kompanije je ponuditi program koji može da zadovolji i najzahtjevnije potrošače. Obuća UNO je zahvaljujući kvalitetu proizvoda, uslužnom i ljubaznom osoblju uspješno gradila svoju poziciju na tržištu, postavši jedna od najbrže rastućih kompanija.\nObuća UNO u ovom trenutku broji više od 130 zaposlenih sa karakterističnim programom obuke i konstantnim prijemom talentovanih, mladih i ambicioznih ljudi.\nUNO TREBINJE 1 – Trebinje – Kralja Petra I Oslobodioca broj 33 tel: 068 847 652\nUNO TREBINJE 2 – Trebinje – Trebinjskih brigada bb (pored DM-a) tel:068 847 655


DOM ZDRAVLJA - SAOPŠTENJE ZA JAVNOST: Srbobran.net web portal\nUporedo sa vakcinacijom i revakcinacijom, građani opštine Srbobran imaju priliku da prime i treću dozu zaštite od COVID 19. Kako je saopšteno iz Doma zdravlja "Dr Đorđe Bastić", vakcinacija trećom dozom vrši se na istom mestu, u prostorijama Društva za borbu protiv šećerne bolesti "Plavi krug", u ulici Sonje Marinković 18a.\n- Kao i u celoj Srbiji, svim našim građanima na raspolaganju je vakcinacija trećom dozom, svakoga radnog dana od 08.00 do 10.00 časova, počev od ponedeljka, 23. avgusta. Trećom dozom revakcinišu se oni koji su prvu dozu dobili pre više od 180 dana, ili šest meseci. Svi oni dobiće SMS poruku o terminu za revakcinaciju trećom dozom, i veoma je važno da prime vakcinu, čime dodatno učvršćuju svoj imunitet. U ovom trenutku i dalje su nam na raspolaganju Sinopharm i Pfizer vakcine, kazao je dr Vlastimir Kladar, direktor Doma zdravlja.\nIz Doma zdravlja apeluju na pacijente da u subotu u prepodnevnim satima, zbog nedostatka struje, ne dolaze u Službu hitne medicinske pomoći, ukoliko to nije neophodno, jer u tim okolnostima lekarima je skoro nemoguće da pruže mnoge usluge.


Pomoć Ukrajini od strane "Izraela" i odnosi sa Moskvom - Otpor\nU jeku tenzija između Moskve i Tel Aviva i nakon zahtjeva upućenog od strane Bidenove admnistracije, “izrael” razmatra proširenje svoje vojne pomoći Ukrajini od kaciga i pancira pa sve do “vojne opreme koja nije smrtonosna”.\nVisoki “izraelski” zvaničnik rekao je da “izraelski” režim razmatra zahtjev Bidenove administracije, upućen prošle sedmice, ali da će “obezbjediti samo vojnu opremu koja nije smrtonosna “.\nProšle sedmice, “izrael” je poslao visokog vojnog načelnika u zračnu bazu Ramstein u Njemačkoj na sastanak pod vodstvom SAD-a o slanju oružja Ukrajini.\nAxios, citirajući američke i “izraelske” zvaničnike, izvještava: “Bidenova administracija jasno je stavila do znanja “izraelu” da SAD razumiju njegovu komplikovanu situaciju s Rusijom i cijene ono što je do sada urađeno u smislu pomoći Ukrajini, ali se nadaju da bi se moglo učiniti više u obezbjeđivanju vojne opreme za ukrajinske borce”.\nPoruka je, prema izvještaju, dostavljena tokom sastanka između američkog savjetnika za nacionalnu sigurnost Jakea Sullivana i njegovog “izraelskog” kolege Eyala Hulate u Bijeloj kući prošle sedmice.\nHaaretz je također u utorak izvijestio da se sada očekuje da će “izraelski” zvaničnici podržati slanje vojne pomoći Ukrajini, iako na simboličnom nivou, i dalje s nadom da će njen odnos s Rusijom ostati netaknut.\n“izrael” neće razmatrati slanje ofanzivnog oružja ili napredne odbrambene tehnologije, kao što je protivraketni sistem Iron Dome, ali će pokušati pronaći opremu koja se može donirati bez izazivanja krize s Moskvom, rekao je “izraelski” zvaničnik.\nPrema izvoru ovih informacija još uvijek nema plana za obezbjeđenje ofanzivnog oružja, već samo odbrambenog oružja.\nRusija je 24. februara pokrenula vojnu kampanju protiv Ukrajine s ciljem „denacifikacije“ zemlje i sprečavanja njenog ulaska u NATO.\nIako je pokušao da ostane neutralan, “izrael” je ubrzo bio prisiljen da se pridruži zapadnim zemljama u osudi Rusije i optuživanju Moskve za ratne zločine, uprkos činjenici da su dvije strane bile u dobrim odnosima.\nProšlog mjeseca Rusija je zaprijetila “izraelu” mjerama odmazde ako režim u Tel Avivu Ukrajini isporuči vojnu opremu i pruži pomoć. To je uslijedilo nakon što je “izraelski” ministar vojnih poslova Benny Gantz rekao da će “izrael” Ukrajini obezbijediti šljemove i pancire.\nKremlj poriče da se Putin izvinio Bennettu\nTenzije između “izraela” i Rusije dostigle su novi vrhunac nakon što je ruski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov rekao da Adolf Hitler ima “jevrejsko porijeklo”.\n„Pa kad kažu ‘Kako može postojati nacifikacija ako smo Jevreji?’ Po mom mišljenju, Hitler je takođe imao jevrejsko porijeklo, tako da to ne znači apsolutno ništa. Već neko vrijeme smo čuli od jevrejskog naroda da su najveći antisemiti bili Jevreji,” rekao je Lavrov u intervjuu za italijansku TV Media Set u nedjelju.\nKomentari su izazvali oštre reakcije iz “izraela”, a “izraelski” ministar vanjskih poslova Yair Lapid je rekao da, iako “izrael” čini “sve napore” da održi dobre odnose s Rusijom, “postoji granica i ta granica je ovaj put pređena”.\n“Vlada Rusije treba da se izvini nama i jevrejskom narodu”, dodao je Lapid.\n“Izrael” je takođe pozvao ruskog ambasadora radi pojašnjenja.\nU međuvremenu, ruski predsjednik Vladimir Putin i “izraelski” premijer Naftali Bennett razgovarali su telefonom u četvrtak, kada se, kako se u “izraelskom” izvještaju o tom pozivu navodi, Putin izvinio za Lavrovljeve izjave.\n“Premijer je prihvatio izvinjenje predsjednika Putina za Lavrovljeve primjedbe i zahvalio mu se što je razjasnio svoj stav prema jevrejskom narodu i sjećanju na holokaust”, navodi se u priopćenju Benettovog ureda.\nMeđutim, u ruskom čitanju telefonskog poziva nije spomenuto izvinjenje. U njemu se navodi da su Putin i Bennett imali “temeljnu razmjenu mišljenja o situaciji u Ukrajini”.\n“Predsjednik Rusije je podsjetio da je od šest miliona Jevreja koje su mučeni u getima i logorima smrti i ubijeni od strane nacista tokom kaznenih operacija, 40 posto bili sovjetski građani”, navodi se u čitanju Kremlja. „Zauzvrat, Naftali Bennett je istakao odlučujući doprinos Crvene armije u pobjedi nad nacizmom.\nKasnije u četvrtak, portparol Kremlja Dmitrij Peskov upitan je od strane ruskog državnog medija RIA Novosti da li su se dvije strane dotakle mogućih isporuka “izraela” oružja Ukrajini i izjava Lavrova.\n„Teme razgovora su navedene u saopštenju“, naveo je Peskov.\nRusija može kazniti “izrael” u Siriji\nPosmatrači kažu da će naklonost “izraela” prema Ukrajini dodatno povećati tenzije između Moskve i Tel Aviva i pretvoriti trenutni verbalni rat u recipročne akcije Rusije.\n“Cionistički režim je tradicionalno imao dobre odnose sa Ukrajinom i Rusijom i od samog početka ukrajinske krize pokušavao je da te odnose održi zauzimanjem neutralnog stava, ali eskalacija krize i otvorena podrška Zapada Ukrajini stvorili su uslove koji su onemogućili Tel Avivu da se drži tog stava, a režim je sada praktično na antiruskom frontu”, napisao je član iranskog Vrhovnog vijeća za nacionalnu sigurnost (SNSC).\nRuska šutnja o ponovljenim aktima “izraelske” agresije na Siriju mogla bi se promijeniti kao rezultat stava Tel Aviva o ratu u Ukrajini, navodi se.\n“Ako Rusija odluči da iskoristi svoje sposobnosti u Siriji da kazni cionistički režim, može se tvrditi da je kriza u Ukrajini proširena na Mediteran”, dodaje se u izvještaju.


Srijeda, 03 Avgust 2016 21:35\nMeđunarodni filmski festival "Prvi kadar" iz Istočnog Sarajeva tokom ovog mjeseca biće predstavljen u Srbiji i Hrvatskoj, sa ciljem promocije domaćeg stvaralaštva i edukacija mladih umjetnika.\n"Naš cilj je i da stvorimo platforme za razvoj kinematografije Republike Srpske i BiH, putem školovanja publike i organizovanjem filmske škole `Prvog kadra`", najavljuje u intervjuu Srni direktor i selektor Festivala Aleksandra Mitrić Štifanić.\nOna precizira da će od 4. do 9. avgusta polaznici Filmske škole "Prvog kadra" učestvovati na 10. Međunarodnoj koloniji animiranog filma za djecu i mlade, koja se održava u okviru Međunarodnog festivala animiranog filma "Konstantinov zlatnik" u Nišu.\n"Filmovi nastali u Nišu biće prikazani u okviru programa `Kids festa` na 10. `Prvom kadru`", najavljuje Štifanićeva. Ona ističe da će, u okviru "Dalmacija film festivala", međunarodnog festivala dokumentarnog, igranog i promotivnog filma, u Omišu od 19. do 21. Avgusta, biti prikazan izbor najboljih filmova nagrađenih na "Prvom kadru".\n"Na ovaj način naš festival će predstaviti svoj program, promovišući filmsko stvaralaštvo Republike Srpske", naglašava Štifanićeva. "Prvi kadar" će ove godine započeti saradnju sa "Festivalom glumačkih ostvarenja domaćeg igranog filma" u Nišu, koji će biti održan od 20. do 26. avgusta.\nOvaj festival ima saradnju i sa festivalima u BiH, stvarajući na taj način dobru platformu za razvoj kulture i domaće kinematografije. U okviru "Sarajevo film Festivala 2016", od 12. do 14. avgusta u Sarajevu, Štifanićeva će učestvovati na radnom sastanku Udruženja filmskih radnika BiH, na kome će biti razmatrane mogućnosti za bolju podršku i razvoj festivala u BiH.\nOna podsjeća da je na nedavno održanom "Viva film festivalu" u Sarajevu "Prvi kadar" dodijelio nagradu filmu "Ja vidim nebo" Ala abi Haidara u kategoriji religijskog filma i na taj način nastavio saradnju koja je započeta na prošlogodišnjem "Prvom kadru".\nŠtifanićeva navodi da je u toku selekcija filmova za takmičarski program 10. "Prvog kadra", koji se održava od 6. do 12. novembra u Istočnom Sarajevu.\n"Ove godine na konkurs je prijavljeno 2.500 filmova, od kojih ćemo izabrati 35 koji će se takmičiti u pet festivalskih selekcija. S obzirom na to da pripremamo jubilarni festival, moj zadatak kao selektora Festivala je zahtjevniji, jer se očekuje da ovogodišnji izbor filmova i program nadmaši sve prethodne festivale", navodi Mitrić-Štifanićeva.\nŠtifanićeva napominje da je ove godine Festival dobio skromnu podršku od Ministarstva civilnih poslova BiH, kao i da očekuje rezultate konkursa Ministarstva prosvjete i kulture Srpske, sa nadom da će ove godine "Prvi kadar" biti podržan značajnim sredstvima i da održavanje neće biti dovedeno u pitanje.\n"Iako je pred nama deseto izdanje 'Prvog kadra', još uvijek nije došlo do sistemskog rješenja finansiranja ove značajne i specifične filmske manifestacije. Budući da Grad Istočno Sarajevo nije svojim sredstvima podržao održavanje Festivala, razmatramo mogućnost da se dio Festivala održi u nekom od drugih gradova Republike Srpske", ističe Štifanićeva.\nViše iz kategorije: « Kusturica u trci za ''Zlatnog lava'' Robert De Niro na otvaranju 22. Sarajevo Film Festivala »


Bez sumraka favorita - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Bez sumraka favorita\nNaporne kvalifikacije za Eurobasket 2022 nisu donele ništa novo\nNaporne kvalifikacije, brojni besmisleni „prozori“ na kraju u formama „balona“ nisu evropskog reprezentativnoj košarci doneli ništa novo.\n0Piše: N. M. 23. februara 2021. 21.20\nSve, ali bukvalno sve reprezentacije koje su pretendovale (osim Letonije), na kraju su se kvalifikovale za šampionat Starog kontinenta 2022.\nSama činjenica da su čak četiri države u ulozi domaćina predstojećeg Eurobasketa – Češka, Gruzija, Italija i Nemačka dodatno je razvodnjila kvalitet kvalifikacija kao i same „kriterijume“ za plasman pošto je iz svake od osam kvalifikacionih grupa na kontinentalni šampionat išlo po tri prvoplasirane reprezentacije.\nApsurdan sistem kvalifikacija koji je podrazumevao da se u grupama nađu i zemlje domaćini, uprkos tome što su se automatski našle na Evropskom prvenstvu, doveo je do toga da je autsajderima mogućnost kvalifikovanja bila otežana, naročito u grupama u kojima su se takmičili Češka i Gruzija, čiji kvaliteti sastava nisu u mnogome zavisili od doprinosa igrača iz Evrolige ili NBA, koji mahom nisu nastupali za svoje selekcije.\nNaše komšije – Severna Makedonija i Crna Gora upravo su se našle u tom „nebranom grožđu“, s obzirom na to da su se u njihovim grupama nalazili domaćini Evropskog prvenstva – Nemačka (Crna Gora), odnosno Italija (Severna Makedonija).\nUprkos tome što je Nemačka dobrano podbacila u Grupi C kvalifikacija (samo jedna pobeda) Crna Gora je u konkurenciji Francuske i Velike Britanije morala da zauzme jedno od prva dva mesta.\nBritanci su konstantno imali okosnicu ekipe sastavljenu od igrača koji nastupaju u Turskoj (Olaseni, Tarik Filip), odnosno Francuskoj, Španiji i Nemačkoj (Soko, Luk Nelson, Majls Heson, Den Klark). Crnogorci su u pretposlednjem kolu eventualnim trijumfom nad Francuskom mogli da ostanu u igri za kontinentalni šampionat; vodili su „đetići“ do pred sam kraj utakmice, ali su ih matirali Tomas Ertel i Isaija Kordinie.\nU Grupi B, Severna Makedonija bila je u identičnoj situaciji. Italijani su čitave kvalifikacije odigrali bezbrižno, pritom su na okupu imali sve iole talentovanije igrače iz domaćeg prvenstva.\nU konkurenciji Rusije i Estonije Makedonci su morali da zauzmu jedno od prva dva mesta u čemu na kraju nisu uspeli.\nRusi su na okupu konstantno imali igrače iz Lokomotive Kuban, Nižnjeg, Parme, Jeniseja, Avtodora… vrlo kompetitivne za potrebe kvalifikacija, dok je Estonija javnosti predstavila talente poput Henrija Drela (Pezaro), Kaspara Triera (Sasari), kao i vrlo zanimljivog centra Maik-Kalev Kotsara, bivšeg studenta Južne Karoline sa kojom je 2017. igrao na fajnal-foru NCAA turnira.\nNesumnjivo, na kraju je najzanimljivije bilo u Grupi C, Dance je jedno polaganje delilo od plasmana na Evropsko prvenstvo na kojem, u tom slučaju, ne bi bilo Litvanije.\nNeverovatan meč odigran je u Viljnusu u poslednjem „balonu“.\nDanska i Litvanija direktno su odlučivale o drugom učesniku šampionata, s obzirom na to da je Češka kao domaćin relaksirano odigrala čitave kvalifikacije, dok je Belgija bila bezbrižna na skoru 4-2.\nČak i bez evroligaških i igrača iz NBA, Litvanci su imali prekaljene reprezentativce poput Kalnietisa, Mačiulisa, Kuzminskasa, Bendžiusa, Dimse… ali su lako mogli da ostanu bez plasmana da kojim slučajem Kalnietis u poslednjim sekundama nije lupio rampu Darbou na samom obruču.\nSvi ostali favoriti plasirali su se na Evropsko prvenstvo, uglavnom rutinski, uz manje rezultatske amplitude tokom kvalifikacija.\nUčesnici Evropskog prvenstva\nNa Eurobasketu 2022. učestvovaće: Izrael, Španija, Poljska, Italija, Rusija, Estonija, Belgija, Litvanija, Češka, Hrvatska, Holandija, Turska, Srbija, Gruzija, Finska, Ukrajina, Slovenija, Mađarska, Francuska, Velika Britanija, Nemačka, Bosna i Hercegovina, Bugarska i Grčka.\nNaredno Evropsko prvenstvo biće 41. po redu ali sa istorijskom konotacijom, pošto će se svako naredno igrati na četiri, a ne na dve godine kako je bilo poslednjih decenija. U pomenute četiri države (Češka, Gruzija, Italija, Nemačka) organizovaće se od 1. do 18. septembra. Čak 24 reprezentacije biće podeljene u četiri grupe sa po šest selekcija u prvoj fazi takmičenja od 1. do 8. septembra. Četiri najbolje iz svake grupe plasiraće se u osminu finala (10. i 11. septembar). Četvrtfinale je rezervisano za 13. i 14. potom polufinale za 15. i 16. septembar dok će se utakmice za bronzu i zlato igrati 18. septembra.\nMilosavljević oprostio dug Unikahi\nDragan Milosavljević je zvanično napustio Unikahu prošle nedelje, a objavljeno je da se srpski reprezentativac prilikom dogovora oko raskida saradnje odrekao preostalog dela zarade iz ugovora koji je isticao 30. juna, što iznosi oko 100.000 evra. Španski mediji to navode kao njegovu poslednju uslugu svom doskorašnjem klubu, s obirom da je upravo taj novac olakšao Unikahi dovođenje bivšeg centra Himkija i Bajerna, Malkoma Tomasa. Tomas je u Evroligi igrao još za Makabi i Fenerbahče, a imao je epizode i u nekoliko NBA timova.\neurobasket, Košarkaška reprezentacija Srbije, Kvalifikacije\nOrganizaciji ASTRA dodeljena nagrada za borbu protiv trgovine ljudima


UEFA Grassroots dan: Učešće uzeli i fudbaleri SK „Bambi“ iz Tuzle\n17.09.2016. u 20:53 Broj citanja: 3084\nUčešće uzeli i fudbaleri SK "Bambi" iz Tuzle\nEvropska fudbalska federacija (UEFA) organizirala je danas u Zenici svečanost povodom obilježavanja Evropskog dana fudbala, odnosno UEFA Grassroots dana. Manifestacija je održana u Trening centru Fudbalskog saveza BiH.\nOsnovna filozofija UEFA Grassroots programa je da fudbal mora biti otvoren za sve, bez obzira na spol, uzrast, sposobnost, nacionalnu, vjersku i rasnu pripadnost.\nMeđu brojnim mališinama koji su uzeli učešće na ovoj smotri fudbala, bili su i dječaci iz Tuzle, članovi Sport kluba "Bambi". Mladi fudbaleri su imali priliku da treniraju i šutiraju penale trenerima golmana u bh. nacionalnim selekcijama i nekadašnjim reprezentativcima.\n- Djevojčice i dječaci iz svih krajeva naše zemlje su danas u Zenici gdje kroz igru i druženje imaju priliku da, uz trenere iz naših nacionalnih selekcija, uče i razvijaju svoje fudbalske vještine. Grassroots podrazumijeva fudbal koji je namijenjen svima, bez obzira na vjersku, nacionalnu, rasnu ili rodnu pripadnost i uvijek sa ponosom i mnogo entuzijazma pristupamo organizaciji ovakvih događaja, rekao je Murat Jaha, koordinator za omladinski fudbal NS/FS BiH.


Druga javna rasprava o nacrtu novog Zakona o energetici u Beogradu\nMinistarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine Republike Srbije i Privredna komora Srbije (Udruženje za energetiku i eneretsko rudarstvo) organizuju javnu raspravu o nacrtu novog Zakona o energetici u ponedeljak 23. decembra, u Privrednoj komori Srbije (PKS), sa početkom u 11 časova. Ključne tačke zakona tiču se implementacije Trećeg energetskog …\nJavna rasprava o nacrtu novog Zakona o energetici\nMinistarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine Republike Srbije, Privredna komora Srbije i Regionalna privredna komora Kragujevac za područje Centralne Srbije organizuju javnu raspravu o nacrtu novog zakona o energetici u petak 20. decembra, u Regionalnoj Privrednoj komori Kragujevac, sa početkom u 11 časova. Prisutnima će se obratiti predstavnici Regionalne …\nKonferencija o finansiranju projekata obnovljivih izvora energije sutra u Beogradu\nKonferencija „Bankarski sektor i investicije u OIE” održaće se sutra u hotelu „Hajat” (Hyatt Regency) u Beogradu sa početkom u 10h, a biće posvećena finansiranju i kreditiranju projekata obnovljivih izvora energije (OIE) u Srbiji. Energetski Portal je već najavio da će na konferenciji biti reči o segmentima investicija u OIE …\nKonferencija „Bankarski sektor i investicije u OIE” održaće se 17. decembra u hotelu „Hajat” (Hyatt Regency) u Beogradu sa početkom u 10h, a biće posvećena finansiranju i kreditiranju projekata obnovljivih izvora energije (OIE) u Srbiji. Najavljeno je da na konferenciji bude reči o segmentima investicija u OIE koji se finansiraju …


Za odgovornije univerzitete u Srbiji | O projektu\nCentar za razvoj obrazovanja Beogradske otvorene škole uz podršku Ulof Palme centra od januara 2012. godine realizuje projekat Za odgovornije univerzitete u Srbiji. Cilj projekta je sprečavanje korupcije na fakultetima i univerzitetima u Srbiji i to kroz primenu studentskih prava i dužnosti i uz stalni nadzor nad radom univerziteta.\nNakon sticanja znanja i veština neophodnih za sprovođenje istraživanja, uz mentorstvo stručnjaka iz Centra, studenti sprovode istraživanje na matičnim fakultetima, o temama kao što su mito, varanje i upisni proces. Rezultati ovih istraživanja biće predstavljeni na završnoj konferenciji pod nazivom "Smak univerziteta" koja je održana 21. decembra 2012. godine u Medija centru, u Beogradu.\nTokom 2013. godine, Centar za razvoj obrazovanja Beogradske otvorene škole će u okviru projekta Za odgovornije univerzitete u Srbiji sprovoditi analizu transparentnosti fakulteta u Srbiji. Rezultat ove analize biće predstavljen u vidu ocenjivanja fakulteta na osnovu dostupnosti informacija i upotrebe anti-koruptivnih mehanizama.


SDP: Podržani zaključci Kluba poslanika SDP-a o povećanju izdvajanja za poljoprivrednike i socijalna davanja u 2018. godini! – Radio Feral\nKALESIJA TUZLANSKI KANTON\n06/11/2017 Mirsad Zulic\t0 Comments\nSaopćenje za javnost Kluba poslanika SDP-a u Skupštini TK\nSkupština Tuzlanskog kantona je danas održala svoju 43. redovnu sjednicu, a na kojoj su razmatrane dvije tačke dnevnog reda:\n1. Nacrt budžeta Tuzlanskog kantona za 2018. godinu te\n2. Nacrt Zakona o izvršenju budžeta Tuzlanskog kantona za 2018. godinu.\nKlub poslanika SDP-a u Skupštini Tuzlanskog kantona je na današnjoj sjednici uzeo aktivno učešće u raspravi po obje tačke, te dao svoj doprinos pri kreiranju ovako važnog dokumenta po građane našeg kantona.\nDževad Hadžić, predsjednik Kluba poslanika SDP-a u Skupštini Tuzlanskog kantona, je u svom izlaganju istakao da u Nacrtu budžeta TK-a za 2018. godinu nije došlo do povećanja prihodovne strane, što je evidentan dokaz da jedan od ključnih ciljeva kantonalne vlade nije ispunjen.\nHadžić je tokom rasprave o Nacrtu budžeta za 2018. godinu predložio i nekoliko zaključaka, od kojih su posebno bitni oni koji se odnose na poljoprivredne proizvođače i poticaje poljoprivrednim proizvođačima, ali i na uvećanje socijalnih davanja u 2018. godini. Hadžić je predložio zaključak da se u Prijedlogu budžeta Tuzlanskog kantona za 2018. godinu poveća stavka koja se odnosi na poljoprivredne proizvođače, a kojom bi poljoprivredni proizvođači, umjesto dosadašnjih 3,3 miliona KM, dobili milion više, odnosno 4,3 miliona konvertibilnih maraka. Također, istakao je i važnost uvećanja socijalnih davanja, s posebnim akcentom na povećanje dječijeg dodatka i uvećanog dječijeg dodataka, ali i povećanje naknade za porodilje.\nOvi zaključci su jednoglasno podržani, kao i zaključak Kluba poslanika SDP-a koji se odnosi na povećanje plata prosvjetnim radnicima, ali i povećanje izdvajanja za školske objekte na području našeg kantona u 2018. godini.\nKlub poslanika SDP-a u Skupštini Tuzlanskog kantona\n← Od januara 2018. minimalna akciza na kutiju cigareta bit će povećana za 18 feninga\nObjavljena dugoročna prognoza za BiH: Kada će padati snijeg? →\nU subotu 23. jula svečano otvorenje novosagrađene džamije u Saračima\n13/07/2016 Mirza Musanovic\t0\nPremijer Hodžić se susreo sa predstavnicima boračkih saveza i udruženja\n19/03/2021 19/03/2021 Mirsad Zulic\t0\nBKC Kalesija: U petak, 7. juna, u 17,00 sati, promocija knjige “Život prije i poslije Srebrenice” Esnefe Smajlović Muhić\n06/06/2019 06/06/2019 Mirsad Zulic\t0


Direktor lista Vijesti po tužbi premijera kažnjen sa 20 hiljada eura\nOsnovni sud u Podgorici kaznio je danas direktora lista Vijesti, Željka Ivanovića i izdavačku kuću tog lista, Dejli pres sa 20 hiljada EUR po tužbi premijera Mila Đukanovića koji je tražio odštetu od milion EUR zbog klevete.\nĐukanović je u septembru prošle godine tužio Ivanovića i od njega tražio odštetu od milion EUR zbog klevete, jer je direktor Vijesti rekao da Đukanović stoji iza napada na njega.\nIvanović je pretučen u septembru u centru Podgorice, poslije proslave desetogodišnjice rada Vijesti.\n’’Osnovni sud je djelimično usvojio zahtjev tužioca Mila Đukanovića u odnosu na prvotuženog Ivanovića i na izdavača Dejli pres’’, saopštio je novinarima nakon izricanja presude advokat Željka Ivanovića, Branislav Lutovac.\nOn je najavio da će uložiti žalbu na presudu Višem sudu, i insistirati na prihvatanju prakse međunarodnog suda u Strazburu, što je i obaveza propisana članom 1. crnogorskog Zakona o medijima. Lutovac je rekao da će konačnu riječ o tom slučaju dati Sud u Strazburu.\nOn je ocijenio da presuda direktoru Vijesti i Dejli presu označava ponovno uvođenje verbalnog delikta u odnosu na poslenike javne riječi, kršeći pri tom jedno od najdragocjenije čuvanih evropskih prava - pravo na slobodu izražavanja.\nDirektor Vijesti, Željko Ivanović ocijenio je da je presuda podgoričkog Osnovnog suda politička odluka kojom se kažnjava nezavisni medij, sloboda govora i šalje poruka crnogorskoj javnosti da mora da zaćuti.\nOn je istakao da je presuda samo još jednom potvrdila da crnogorski građani žive u privatnoj državi sa privatnim sudstvom i ostalim institucijama.\nIvanović je podsjetio da je u proteklih par sedmica i mjeseci bilo sličnih procesa i presuda gdje su kažnjavani i ostali malobrojni nezavisni mediji i novinari.


Zvizdić u Mostaru: Potreban pravičan pristup prema bolnicama • Parametar.com\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Zvizdić boravi u posjeti Hercegovačko-neretvanskom kantonu (HNK).\nSeriju sastanaka započeo je u Upravnoj zgradi Hidroelektrana na Neretvi, a kasnije je posjetio i Kantonalnu bolnicu “Dr. Safet Mujić” u Mostaru, uručivši donaciju za efikasniju borbu protiv pandemije koronavirusa.\nZvizdić je donacije uručio i Domu zdravlja Stari grad, kao i domovima zdravlja u Konjicu, Jablanici i Stocu, prenosi federalna.ba.\nU izjavi za medije kazao je da je izuzetno važno da organi izvršne vlasti u vremenu pandemije imaju solidaran i pravičan pristup zdravstvenim ustanovama u cijeloj zemlji, pa tako i u HNK. Razgovarano je, istakao je, i o ekonomskim posljedicama pandemije, ali i o aktivnostima za oporavak u Mostaru i Hercegovini, s obzirom na to da je najviše pogođen turizam od kojeg živi značajan broj ljudi u ovom dijelu Bosne i Hercegovine.\n“Dobra okolnost je što se otvaraju nove mogućnosti u oblasti poljoprivrede. Razgovarali smo i o načinu na koji se mogu plasirati sredstva iz stabilizacijskih fondova Razvojne banke, koja će pomoći očuvanju radnih mjesta i obnovi privrednih tokova”, rekao je Zvizdić.\nTema razgovora bili su i nedavni požari koji su Hercegovini donijeli probleme i uzrokovali veliku štetu.\n“Ti požari su vjerovatno izazvani ljudskom nepažnjom, i to se mora ispitati. Civilna zaštita, također, mora nabaviti sredstva za brzo i efikasno gašenje požara”, dodao je.\nFederalni ministar unutrašnjih poslova Aljoša Čampara izjavio je kako će ukidanje policijskog sata u entitetu Federacija BiH ovisti o epidemiološkoj situaciji....


Saradnja Srbije i Rusije u obaveštajnom radu - Studio B\nSaradnja Srbije i Rusije u obaveštajnom radu\nSaradnja Srbije i Rusije u obaveštajnom radu Studio B\nPolitikaPolitika Pocetna 16. 04. 2018. 07:46:09\nDvojica sagovornika dogovorili su nastavak saradnje i aktivnosti u obaveštajnom i bezbednosnom sektoru, saopštila je Pres služba predsednika.\nSastanku su prisustvovali direktor BIA Bratislav Gašić i ambasador Ruske Federacije Aleksandar Čepurin.\nKako je saopštio šef pres službe SVR Sergej Ivanov, predsednik Vučić i direktor SVR Nariškin, u fokusu razgovora su bili aktuelni međunarodni problemi i potreba poštovanja međunarodnih zakona u regionalnim konfliktima.\n„Razgovori su bili fokusirani na pitanja međunarodnih odnosa kao i trenutni međunarodni problemi. Strane su istakle potrebu poštovanja normi međunarodnih zakona kada je reč o rešavanju rastućih regionalnih konflikata i istaknuta je ruska i srpska pozicija o potrebi striktnog izvršavanja Povelje UN svih država članica te međunarodne organizacije“, preneo je Ivanov, navodi agencija Tas s.\nPredsednica Narodne skupštine Maja Gojković sastala se danas sa direktorom Spoljne obaveštajne službe Rusije Sergejem Jevgenjevičem Nariškinom, sa kojim je razgovarala o bezbednosnoj situaciji u regionu i šire.\nSagovornici su kao posebno važnu ocenili međuparlamentarnu saradnju, kako na bilateralnom, tako i multilateralnom nivu, a saglasni su da je saradnja u toj oblasti izutetno dobra i na najvišem nivou.\nTemelji te saradnje uspostavljeni su 2015. godine, potpisivanjem Sporazuma o formiranju zajedničke komisije, koji su tada potpisali Gojković i Nariškin, navodi se u saopštenju Skupštine Srbije.


Ekonomski forum u Davosu poziva svetsku elitu › Made-in-Germany.rs\nSvetski ekonomski forum u Davosu će od 21. do 24. januara, okupiti pod sloganom “Novi globalni kontekst”, više od 2.500 učesnika iz 140 zemalja, među kojima i više od 300 šefova država i članova vlada.\nMeđu kopredsedavajućim ove godine biće predsednik Svetske banke Džim Jong Kim i direktor Gugla Erik Šmit, naveli su organizatori 45. Foruma u Davosu, a prenosi agencija „Beta“.\n– Lideri današnjice suočavaju se sa do sada nepoznatim izazovima zbog njihove složenosti, brzine odvijanja i međusobne povezanosti. Stoga će prioritet u 2015. godini biti iznalaženje načina za njihovo prevazilaženje – objasnio je predsednik i osnivač Foruma Klaus Švab.\nU malom skijalištu u švajcarskim Alpima svake godine se okuplja politička i ekonomska elita iz celog sveta. Pored državnika i ekonomista, na forum obično dolaze i dobitnici Nobelove nagrade, predstavnici međunarodnih organizacija, civilnog društva i medija.\nKako je ranije saopšteno, rusku delegaciju na forumu u Davosu ove godine neće predvoditi predsednik Vladimir Putin.


Obuka za samozapošljavanje mladih – programi za samozapošljavanje u Republici Srbiji – Portal Opštine Ivanjica\nObuka za samozapošljavanje mladih – programi za samozapošljavanje u Republici Srbiji\nU organizaciji lokalne Kancelarije za mlade opštine Ivanjica, a u okviru programa Karijerni centar – inovativni servis za zapošljavanje i usmeravanje mladih, koji je pokrenut 2018. godine, kroz projekat koji je finansiralo Ministarstvo omladine i sporta RS, u sredu 24.04.2019. godine u Klubu za mlade opštine Ivanjica, realizovana je obuka na temu “Obuka za samozapošljavanje mladih – programi za samozapošljavanje u Republici Srbiji“. Obuka je planirana Lokalnim akcionim planom za mlade opštine Ivanjica za 2019. godinu kroz obezbeđenu održivost već pokrenutog programa.\nUčešće na obuci/predavanju je uzelo 20 mladih, koji su upoznati sa modelima i mogućnostima samozapošljavanja i zapošljavanja u Republici Srbiji. Mladima je predočeno kako da kroz konkurse i programe koje nude razne institucije počevši od Naciolalne službe za zapošljavanje, preko Razvojne agencije Srbije, Fonda za razvoj RS, Ministarstva privrede, Ministarstva poljoprivrede, Ministarstva omladine i sporta, Ministarstva za tehnološke inovacije, lokalnih samouprava, IPARD fondova i drugih EU fondova, kao i dugih institucija i donatora u Republici Srbiji lakše i brže dođu do posla, odnosno samozaposlenja.\nTakođe je bilo reči i o subvencionisam kreditima koje nudi većina poslovnih banaka u Srbiji od kojih trenutno samo Erste banka nudi kredite za početnike u poslovanju, tj one koji još uvek nisu pravno registrovani. Mladi su upoznati i sa konceptom „Poslovni anđeli“ u okviru kojeg lica i preduzeća koja imaju novac ulažu sredstva u Biznis ideje drugih lica, a za uzvrat očekuju udeo u profitu ili kompaniji. U Srbiji je broj „Poslovnih anđela“ još uvek ograničen i uglavnom usmeren na brzo rastuće kompanije u „IT“ sektoru.\nAnđela Kostić omladinska reprezentativka Srbije\nVlada Republike Srbije finansira uređenje Savića potoka


Novasloboda | „Krimolovci“ u decembru: Zaprimljen 531 poziv i 24 korisne informacije\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) u decembru 2018. godine registrovali su ukupno 531 poziv na telefonskoj liniji „Krimolovci“.\nU ovom periodu, od građana su zaprimljene 24 korisne informacije o počinjenim ili planiranim krivičnim djelima i počiniocima, na osnovu kojih je sačinjeno isto toliko kriminalističko-obavještajnih izvještaja.\nPored toga, putem elektronskog obrasca za prijavu krivičnog djela zaprimljeno je ukupno 87 prijava, od kojih je 15 korisnih informacija o počinjenim ili planiranim krivičnim djelima i počiniocima, na osnovu kojih je sačinjeno isto toliko kriminalističko-obavještajnih izvještaja.\nU izvještajnom periodu pristiglo je 18 povratnih informacija od nadležnih policijskih i drugih organa, koje su u vezi sa ranije dostavljenim informacijama zaprimljenim putem „Krimolovaca“ ili elektronskog obrasca za prijavu krivičnog djela.\nPored toga, policijski službenici SIPA-e dali su 57 savjeta građanima koji su ih kontaktirali putem anonimnog i besplatnog telefonskog broja „Krimolovci“ – 080 020.\ndecembar krimolovci SIPA


BalkanMagazin :: Kinezi se spremaju da pariraju Tesli\nponedeljak, 24. avgust 2020 17:50\nKineski proizvođač marke električnih vozila (EV) NIO planira da krene na zapadno tržište 2021. godine, gde namerava da uspostavi novu uslugu zamene ispražnjenih baterija punim, umesto dopunjavanja. To bi im omogućilo da se nadmeću sa rivalskim američkim “Teslom”, izjavio je predsednik kineske kompanije, Viliam Li, a prenosi Beta.\nNIO, osnovan 2014. godine, odložio je taj plan zbog pandemije korona virusa, rekao je 20. avgusta novinarima Viliam Li, otkrivajući da sada proučavaju na kojem tržištu treba da počnu i kako da struktuiraju svoje poslovanje.\n"Nadamo se da ćemo u drugoj polovini sledeće godine početi istraživanje prodajom malog broja vozila u zemljama u kojima su EV popularni. Želeli bismo da počnemo u evropskim zemljama", rekao je Li.\nNIO Inc. je najistaknutiji kineski brend, s najvišim cenama u već krcatoj industriji električnih vozila u Kini, s desetinama konkurenata, uključujući startapove, državne proizvođače automobila i zajednička ulaganja sa stranim partnerima.\nVladajuća Komunistička partija promovisala je električna vozila uz višemilionske subvencije, koje su Kinu učinile najvećim tržištem EV-a, sa oko polovinom ukupne svetske prodaje takvih vozila. Trebalo je da subvencije prestanu, ali su produžene do 2022. godine, da bi se proizvođačima pomoglo da savladaju posledice pandemije.\nNIO se, iako su mu prvi investitori bili kinesku divovi “Tencent”, “Baidu” i “Lenovo”, borio da finansijski opstane, a Li je rekao da je kompanija stabilnija jer se prodaja povećava.\nTa kompanija je izgubila 164 miliona dolara u drugom kvartalu ove godine, ali su saopštili da je prodaja njena dva modela SUV-a, čija je cena do 370.000 juana (53.000 dolara), porasla na rekordnih 10.331. Treći model, kupe, kreće u prodaju u septembru.\nAko NIO odluči da tu uslugu ponudi na zapadnim tržištima to bi mu moglo pomoći da se takmiči s "Teslom" u prepunim gradovima poput Njujorka i Čikaga, gde vlasnici parkiraju na ulici ili drugde, gde ne mogu da pune baterije povezivanjem na kućnu ili javnu mrežu.


Donošenjem Zakona o tržištu kapitala, koji je stupio na snagu 17. maja 2011. godine, po prvi put se uspostavlja sistem zaštite investitora u Republici Srbiji. U skladu sa odredbama zakona Agencija za osiguranje depozita je, dobijanjem dozvole od strane Komisije za hartije od vrednosti, ustanovljena za organizatora Fonda za zaštitu investitora.\nČlanstvo u Fondu za zaštitu investitora obavezno je za sva investiciona društva koja upravljaju portfoliom i obavljaju administriranje novčanih računa klijenata, kao i za društva za upravljanje koja pružaju navedene usluge klijentima koji nisu investicioni fondovi.\nKlijent člana Fonda je pravno ili fizičko lice, rezident ili nerezident, koje ima potpisan ugovor sa članom Fonda o pružanju navedenih usluga i aktivnosti. Klijenti koji nisu obuhvaćeni sistemom zaštite investitora navedeni su u članu 140. Zakona o tržištu kapitala.\nFond za zaštitu investitora osigurava potraživanja do iznosa od 20.000 evra u dinarskoj protivrednosti po klijentu člana Fonda.\nPod osiguranim potraživanjem klijenata smatraju se dinarska novčana potraživanja i potraživanja za povraćaj finansijskih instrumenata koje član Fonda duguje klijentu ili koja pripadaju klijentu nastala po osnovu aktivnosti upravljanja portfoliom i usluga čuvanja i administriranja.\nFond pruža zaštitu u slučajevima kada je nad članom Fonda otvoren stečajni postupak, ili kada je Komisija za hartije od vrednosti utvrdila da je član Fonda u nemogućnosti da ispuni svoje dospele obaveze prema klijentima, a ne postoje izgledi da će se okolnosti u dogledno vreme značajno promeniti.\nIsplata osiguranih potraživanja vrši se u roku od 3 meseca od dana utvrđivanja prava na isplatu.


Procesi odlučivanja i ranjive grupe građana\nHome Novosti Gradske novosti Procesi odlučivanja i ranjive grupe građana\nU organizaciji Komisije za zaštitu ljudskih prava, Komisije za ravnopravnost polova Skupštine Brčko distrikta BiH i Misije OSCE-a u BiH u Skupštini Distrikta održan je konsultativni sastanak o učešću marginalizovanih grupa u procesima odlučivanja i izradi zakonskih akata, pravima nacionalnih manjina i pitanjima rodne ravnopravnosti. Sastanak je održan na inicijativu Antidiskriminacionog foruma Brčko distrikta BiH s ciljem iznalaženja rješenja za probleme marginalizovnih grupa građana i jačanja saradnje sa skupštinskim tijelima.\nAna Kotur-Erkić, iz Antidiskriminacijskog foruma Brčko distrikta BiH istakla je da je veoma bitno da se predstavnicima bilo koje marginalizovane grupe omogući učešće u donošenju akata koji ih se tiču.\n„U Brčko distriktu imamo primjere nedostajuće pravne regulative, kao što je zakon o zapošljavanju osoba s invaliditetom ili neprimjenjivanje Zakona o pravima nacionalnih manjina, a s druge strane imamo pravne akte koji se ne odnose dovoljno na određene kategorije, kao što su zakoni koji se tiču oporezivanja u pogledu marginalizovanih grupa, pa imamo situacije da im se humanitarne pomoći obiju o glavu“, rekla je Kotur-Erkić.\nNaglasila je da svaki građanin može doći u poziciju marginalizovanog građanina u onom trenutku kada ne ostvaruje svoje pravo na način kako je to pravnim aktima zagarantovano i da u institucijama Distrikta moraju imati adresu na kojoj mogu tražiti odgovornost.\nTodorka Jovanović, član Vijeća za nacionalne manjine u Parlamentarnoj skupštini BiH i predsjednica Udruženja Makedonaca „Vardar“ u Brčko distriktu pozvala je predstavnike izvršne i zakonodavne vlasti Distrikta na primjenu Zakona o nacionalnim manjinama BiH.\n„Zakon kaže da nacionalne manjine nisu nevladin, nego vladin sektor. Mi nastojimo da se i u Brčko distriktu donese zakon koji će olakšati zapošljavanje pripadnika nacionalnih manjina i rad udruženja koja ih okupljaju“, rekla je Jovanovićeva.\nPodsjetila je na zakonsku obavezu lokalnih zajednica da u svojim budžetima obezbjede sredstva za rad udruženja nacionalnih manjina i istakla da za razliku od entiteta, Brčko distrikt BiH još ne ispunjava tu obavezu.\nNenad Kojić, predsjedavajući Komisije za zaštitu ljudskih prava, rekao je da je ovaj sastanak nastavak saradnje i razgovora s predstavnicima marginalizovanih grupa koje očekuju realizaciju zaključaka donesenih prije gotovo godinu dana.\n„U decembru prošle godine donijeli smo zaključak koji je obavezao skupštinske komisije na kontinuiran rad sa izabranim predstavnicima nevladinih organizacija koje okupljaju ranjive grupe građana. Oni traže formalizovano učešće u zakonodavnoj aktivnosti u svim fazama, od početne faze do usvajanja zakona u Skupštini i to nije problem obezbijediti. Na to nas obavezuju međunarodne konvencije, a to je i najbolje rješenje jer oni najbolje znaju šta su njihove potrebe“, rekao je Kojić.\nLidija Ljubojević, predsjedavajuća skupštinske Komisije za ravnopravnost polova rekla je da je ova komisija do sada sarađivala s nevladinim sektorom u donošenju zakona, kao što je Zakon o zaštiti od nasilja u porodici, i da je njihovo učešće u tom procesu bilo veoma korisno. Kada je riječ o zapošljavanju građana iz ranjivih grupa ona je naglasila da ne postoje zakonske prepreke za zapošljavanje ali da društvo i zajednica treba da pokažu više empatije prema tim osobama.\n„Zakon ne sprečava zapošljavanje takvih osoba niti predstavnika nacionalnih manjina jer svi oni imaju pravo kroz međunarodne konvencije i zakone i ako ih nemamo u Brčko distriktu BiH, imamo ih na nivou BiH kao krovne zakone“ rekla je Ljubojevićeva.\nIako se svi učesnici sastanka slažu da je potrebno i moguće veće učešće marginalizovanih grupa u procesima odlučivanja, pomaci u ovoj oblasti su jedva vidljivi.\nZaključci konsultativnog sastanka o učešću marginalizovanih grupa građana u izradi zakona i obezbjeđivanju sredstava za rad udruženja nacionalnih manjina biće upućeni nadležnim skupštinskim komisijama i Vladi Brčko distrikta BiH na dalju realizaciju.\nPrethodni postOdobreno 165.000 KM za projekte mjesnih zajednica, NVO i udruženja građana\nSledeći postPočinje vakcinacija protiv gripe\nNakon održane telefonske sjednice Štaba za zaštitu i spašavanje Brčko distrikta BiH, komandant Štaba, gradonačelnik Brčko distrikta BiH Siniša Milić, danas je izdao: N A...


Ispunjena 2014. godina za TimoCom: Ciljevi su i premašeni\nOnlajn tržišta za transportne usluge u Evropi sve više rastu\nErkrat, 29.01.2015. – Ponuđač vodeće berze tereta na tržištu Evrope i dalje ima čvrsto tlo pod nogama i beleži uspešnu 2014. godinu. Visoke prihodne cifre TimoCom Soft- und Hardware GmbH duguje prvenstveno sve većem broju klijenata, koji ne cene samo veliku ponudu tovara i tovarnih prostora. U protekloj godini za dobru situaciju u svim oblastima poslovanja IT preduzeća zaslužni su i uvođenje mobilnog pristupa, sve veći broj ponuđača iz oblasti telematike i stabilna ponuda dugoročnih tendera. I u 2015. godini proizvođač softvera gleda u budućnost sa jednakim optimizmom. Svakom učesniku u transportnom lancu i u tekućoj godini treba da se ponudi kvalitet proizvoda koji želi.\nPotpuno ispunjena očekivanja\nPreduzeće sa sedištem u Erkratu kod Diseldorfa uspešno pojednostavljuje pomoću berze transporta TC Truck&Cargo® još od 1997. godine svakodnevno transportno poslovanje mnogih disponenata i nalogodavaca iz čitave Evrope. Preko platforme ponuđača softvera u 2014. godini je postavljeno 58,9 miliona ponuda tovara i tovarnog prostora, što u odnosu na 2013. godinu predstavlja rast od 7,6 procenata, odnosno 4,1 milion ponuda. Ukupno je objavljeno tovara za dužinu od 451 miliona metara, što odgovara 11-strukom obimu Zemlje. Sa količinom od preko 647 miliona tona teškog tereta TC Truck&Cargo® je pridobio i predstavnike industrije. Za platforme za tendere kompanije TimoCom u 2014. godini odlučilo se i zaključilo ugovor 6.903 novih klijenata. „Naša očekivanja su potpuno ispunjena i radujemo se što će kroz nove ugovore na berzi biti ponuđeno još više novih naloga“, kaže Marcel Frings, glavni predstavnik kompanije TimoCom. Ako klijenti žele da preko dugoročnih naloga za transport još optimalnije iskoriste svoje kapacitete, preduzeće koje se bavi razvojem softvera na svojoj onlajn platformi za evropske tendere u oblasti transporta TC eBid® već godinama nudi još jednu pouzdanu alatku. O tome svedoči ukupno 6.022 tendera koji su odrađeni u 2014. godini, ali Frings ističe: „Sigurni smo da bi naši klijenti mogli dodatno profitirati od ovih dodatnih tovara. Sa 33.000 aktivnih pružalaca usluga u oblasti transporta i logistike, svim učesnicima u transportnom lancu nude se novi poslovni partneri“.\nDo većeg prometa preko dobrih ideja\nOpšti rast se ogleda i u godišnjem prometu, koji je sa 54 miliona evra nešto iznad očekivanja. Frings kaže: „Cilj koji smo sebi postavili nismo premašili samo u brojevima. I u smislu inovacija i novih polja poslovanja imali smo ispunjenu godinu sa puno pozitivnih iskustava“. Ovde, između ostalog, spadaju pristup aplikacijama preko mobilnih uređaja, koji omogućuje pristup TimoCom platformama i dok ste na putu. Bilans u prvim mesecima: Preko 4.200 „mobilnih“ korisnika se redovno prijavljuje preko besplatne aplikacije Transportni barometar sa svojih pametnih telefona ili tableta. Individualni PIN pored uređaja i softvera za pristup brine o postizanju veoma visokog bezbednosnog standarda, na koji se klijenti TimoCom-a odavno oslanjaju. Jednako sigurno i uspešno je rešenje za praćenje TC eMap® koje prikazuje sve aktuelne telematičke sisteme na samo jednoj platformi. „Zahvaljujući dobroj saradnji sa našim partnerima mogli smo da proširimo broj interfejsa u 2014. godini na ukupno 120 evropskih ponuđača“, zadovoljan je Frings.\nUsluge kao kriterijum kvaliteta\nRad mnogih preduzeća u Evropi koja se bave transportom i logistikom TimoCom olakšava na mnogo drugih načina. Tako klijenti još od 2003. godine koriste licencirani servis za naplatu sa zvaničnim zakonskim odobrenjem. Vansudska naplata zakasnelih uplata u 2014. godini je vršena jednostavno i brzo, uz stopu uspešnosti od 88%. „U suštini, naši klijenti ne moraju ni o čemu da brinu osim o tome da nama izdaju nalog“, naglašava Frings. Poverenje klijenata je takođe poraslo kroz redovne ankete klijenata, koje su u 2014. godini po prvi put sprovođene cele godine. „Kroz redovan razgovor sa našim korisnicima uspeli smo da svoje proizvode još više prilagodimo potrebama“, sumira Frings. Raznolikost i veličina preduzeća srednje veličine su u protekloj godini privukli i velika imena iz branše. „Kroz aktuelnu akciju povraćaja novca koja je još u toku u saradnji sa italijanskim proizvođačem pneumatika Pirelli, ostvarili smo veliku vrednost za naše klijente i dodatno doprineli smanjenju emisije CO2“, nastavlja Frings. I u 2015. godini TimoCom treba da radi na tome da razvija onlajn tržišta tako da usluge u oblasti transporta budu sigurne, efikasne i bazirane na procesima – i izvan granica Evrope. Frings zaključuje: „Naravno, želimo da održimo visok stepen zadovoljstva naših klijenata i to smo sebi postavili kao cilj i u 2015. godini“.


Ruski hakeri modifikuju Firefox i Chrome na pogođenim uređajima | Novosti.RS\n07. 10. 2019. u 22:54\nEksperti iz kompanije Kasperski objavili su da ruska hakerska grupa Turla modifikuje Chrome i Firefox na pogođenim uređajima, a kako bi dalje mogla da prati enkriptovani saobraćaj\nVEĆINA hakera se ne interesuje za veb pretraživače, osim u situacijama kada postoji neka ranjivost koja može da se eksploatiše, ali je jedna hakerska grupa ipak otišla dalje od toga, te se za pretraživače zainteresovala u kontekstu koji još uvek nije do kraja jasan.\nNaime, bezbednosni eksperti iz kompanije Kasperski objavili su da ruska hakerska grupa Turla modifikuje Chrome i Firefox na pogođenim uređajima, a kako bi dalje mogla da prati enkriptovani saobraćaj. Tim napadača akciju počinje tako što pogođeni sistem inficira trojancima koji omogućavaju preuzimanje kontrole nad uređajima, da bi potom prešao na modifikovanje pretraživača, a tako što prvo instalira sopstvene sertifikate kako bi lakše premostio kriptografski protokol (TLS) koji je dizajniran da čuva bezbednost i privatnost komunikacije. Napadači nakon toga nastavljaju da prate enkriptovanu komunikaciju koja se obavlja preko pogođenih sistema, čak i kada su trojanci uklonjeni iz pogođenih sistema.\nPROČITAJTE JOŠ - Hitno nadogradite svoj Firefox, pre nego što ga hakeri zloupotrebe\nJoš nije potpuno jasno zašto su napadači izabrali ovaj tip napada, budući da nije neophodno da se veb pretraživači modifikuju ako su uređaji već zaraženi trojancima koji omogućavaju kontrolu sa određene udaljenosti. Pretpostavlja se da se radi o nameri da se prate aktivnosti žrtava i nakon što se uklone trojanci, a veruje se da Turla radi za rusku vladu, što bi moglo da znači da je špijunaža žrtava koje su locirane u Rusiji i Belorusiji od državnog značaja.


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja JU Službeni list za 2019. godinu\nPodgorica, 14. decembar 2020. godine – Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti poslovanja JU Službeni list za 2019. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i izjašnjenja subjekta revizije, nadležni Kolegijum DRI u sastavu dr Branislav Radulović (Senator – Rukovodilac Kolegijuma) i dr Milan Dabović (Predsjednik Senata – član Kolegijuma), izražava uslovno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj JU Službeni list za 2019. godinu i uslovno mišljenje na usklađenost poslovanja sa propisima.\nFinansijskom revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti poslovanja JU Službeni list za 2019. godinu je utvrđeno da Ustanova nije na propisanim obrascima sačinila i nadležnom organu dostavila Izvještaj o novčanim tokovima IV i Izvještaj o neizmirenim obavezama za 2019. godinu; oročena novčana sredstva u ukupnom iznosu od 200.000,00€, kojima je rok dospjeća 07.03.2021. godine, u finansijskom izvještaju iskazala na poziciji Kratkoročni finansijski plasmani i u Bilansu uspjeha na poziciji Ostali poslovni rashodi iskazala troškove poreza i doprinosa na zarade i naknade zarada na teret poslodavca u ukupnom iznosu od 41.628,50€, što nije u skladu sa Pravilnikom o sadržini i formi obrazaca finansijskih iskaza za privredna društva i druga pravna lica.\nRevizijom pravilnosti poslovanja JU Službeni list utvrđene su neusklađenosti poslovanja istog sa Zakonom o objavljivanju propisa i drugih akata, Pravilnikom o kontnom okviru i sadržini računa u kontnom okviru za privredna društva i druga pravna lica, Zakonom o državnoj imovini, Zakonom o zaradama zaposlenih u javnom sektoru i Zakonom o upravljanju i unutrašnjim kontrolama u javnom sektoru.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja JU Službeni list za 2019. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije Crne Gore.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg finansijskog izvještaja JU SLužbeni list Crne Gore za 2019. godinu\nMore in this category: « Konsultativni sastanak između Državne revizorske institucije i civilnog društva u susret izradi Godišnjeg plana revizija DRI za 2021. godinu\tOnline radionica „Revizija troškova povezanih sa COVID 19“ u organizaciji SIGMA-e »


BIJELJINA: Izvršena primopredaja računarske opreme predstavnicima mjesnih zajednica :: Dešavanja u Bijeljini ::\n18. May 2022. / 22:01\nBIJELJINA: Izvršena primopredaja računarske opreme predstavnicima mjesnih zajednica\nU Gradskoj upravi Grada Bijeljina danas je izvršena primopredaja računarske opreme predstavnicima pet mjesnih zajednica koje su učesnici u Projektu „Jačanje mjesnih zajednica u BiH“.\nMjesne zajednice Gornje Crnjelovo, Donji Zagoni, „Novo Naselje“, „Sokolski dom“ i Vršani moći će da unaprijede svoj rad kroz primljenu računarsku opremu koja sadrži dektop računar, multifunkcionalni uređaj i tablet.\nJedan set opreme, koji sadrži projektor sa platnom i nosačem i koji će biti dostupan svim MZ sa područja Grada Bijeljina, uručen je Gradskoj upravi.\nUkupna vrijednost opreme iznosi nešto više od 14.500KM od čega su 12.500KM donatorska sredstva, a učešće Grada Bijeljina iznosi 2.000KM.\nPredstavnicima mjesnih zajednica informatičku opremu uručio je Gradonačelnik Grada Bijeljina, Ljubiša Petrović, a primopredaji su pristustvovali i predstavnici Odsjeka za lokalni ekonomski razvoj i evropske integracije, kao koordinator projekta, predstavnik „UNDP“-a i predstavnici Odsjeka za poslove mjesnih zajednica.\nOprema će služiti za unapređenje tehničkog i operativnog kapaciteta kako bi mjesne zajednice lakše funkcionsale.\nProjekat „Jačanje mjesnih zajednica u BiH“ se fokusira na podsticanje lokalnog razvoja, na čelu sa mjesnim zajednicama, jer upravo mjesne zajednice imaju ključnu ulogu u posredovanju između svojih građana i lokalne uprave.\nCilj projekta je unapređenje kvaliteta života građana u BiH kroz osnažene, rodno odgovorne mjesne zajednice koje potpomažu aktivan angažman građana u javnom životu i predstavljaju primjer dobre prakse lokalnih samouprava u čijem fokusu su ljudi i demokratske promjene na lokalnom nivou.\nPomenuti projekat je zajednički projekat Vlade Švajcarske i Švedske, a sprovodi ga Razvojni program Ujedinjenih nacija u BiH u partnerstvu sa Ministarstvom uprave i lokalne samouprave Republike Srpske, Vladom Brčko distrikta BiH, Ministarstvom za ljudska prava i izbjeglice BiH, Federalnim ministarstvom pravde i oba entitetska Saveza opštna i gradova.