Iran: Izraelski operativci ubili drugog čoveka Al Kaide – Zavera\nIran: Izraelski operativci ubili drugog čoveka Al Kaide\nZTP 15. novembra 2020.\t0 Komentara\nVisokog čelnika Al Kaide, optuženog za pripremu bombaških napada na američke ambasade u Africi, u Iranu su u avgustu ubili izraelski operativci po nalogu SAD-a, izvestio je New York Times.\nAhmeda Abdulaha, poznatog pod imenom Abu Muhamed al-Masri, ubila su dvojica muškaraca na motociklu na ulicama Teherana 7. avgusta, izvestio je NYTimes u petak. Ubistvo al-Masrija, koji je bio viđen za naslednika aktuelnog lidera Al Kaide Ajmana al-Zavahirija, do sada je držano u tajnosti, navodi list.\nViši oficir avganistanske službe bezbednosti rekao je Rojtersu u oktobru da je al-Masri, koji je dugo bio na spisku najtraženijih terorista američkog FBI-a, ubijen u opštini Pasdaran u Teheranu. Rojters nije uspeo da potvrdi ove informacije. Nejasno je kakvu su ulogu Sjedinjene Države imale u ubistvu militanta rođenog u Egiptu. Američke vlasti su godinama pratile al-Masrija i druge operativce Al Kaide u Iranu, navodi se u izveštaju.\nAl Kaida nije priznala njegovu pogibiju, iranski zvaničnici su to zataškali i nijedna vlada nije javno preuzela odgovornost. Iran je u subotu demantovao izvještaj, tvrdeći da na njegovom tlu nije bilo „terorista“ Al Kaide. Portparol Ministarstva spoljnih poslova Said Katibzadeh rekao je da SAD i Izrael ponekad „pokušavaju da Iran povežu sa takvim grupama puštajući lažne informacije kako bi izbegli odgovornost za aktivnosti ove grupe i drugih terorističkih grupa u regionu“. „Trampove taktike zastrašivanja Irana postale su rutinske“, rekao je Katibzadeh.\nAmerički zvaničnik, razgovarajući sa Rojtersom pod uslovom anonimnosti, odbio je da potvrdi detalje iz Times-ove priče ili bilo kakvu umešanost SAD-a. Savet za nacionalnu bezbednost Bele kuće takođe je odbio da komentariše novinski izveštaj. Iz kabineta izraelskog premijera takođe su rekli da neće komentarisati slučaj. Izrael je ranije priznao da su njegove obaveštajne službe prodrle u Iran, između ostalog i 2018., kada je navodno prošvercovao arhivu iranskih nuklearnih tajni.\nAl-Masri, jedan od osnivača Al Kaide, ubijen je zajedno sa svojom ćerkom, udovicom sina bivšeg šefa Al Kaide Osame bin Ladena. Bin Laden je organizovao napade na SAD 11. septembra 2001., i ubijen je u američkoj raciji u Pakistanu 2011. Šiitski Iran i Al Kaida kao sunitska militantna organizacija odavno su neprijatelji. Al-Masri je bio u iranskom „pritvoru“ od 2003., ali je od 2015. živeo slobodno u luksuznom predgrađu Teherana, rekao je za NYTimes neimenovani američki obaveštajac.\nAmerički zvaničnici za borbu protiv terorizma veruju da ga je Iran možda pustio da živi tamo kako bi sprovodio operacije protiv američkih ciljeva. U Teheranu je došlo do neobične pogibije 7. avgusta, na dan kada je al-Masri navodno ubijen, o čemu su tada izveštavali iranski državni mediji. Mediji su 8. avgusta objavili da su nepoznati napadači na motociklu ubili Libanca i njegovu ćerku u severnom teheranskom naselju Pasdaran.\nUbijenog muškarca su identifikovali kao Habiba Davuda, 58-godišnjeg nastavnika istorije, a njegovu ćerku kao 27-godišnju Mariam. Novinska agencija Mehr citirala je izvor iz teheranske policije da su njih dvoje bili u vozilu i da su „četiri puta upucani sa vozačke strane“. Iranska vlada tada nije potvrdila incident.\nNije poznato kako je, ako je uopšte, al-Masrijeva smrt uticala na aktivnosti Al Kaide. Iako je izgubila nekoliko lidera tokom dve decenije od napada na Njujork i Vašington, organizacija je zadržala svoje ispostave od Bliskog istoka do Avganistana i zapadne Afrike. Izveštaj o ubistvu al-Masrija dolazi nedeljama nakon što su lokalne snage bezbednosti ubile još dvojicu visokih čelnika Al Kaide u Avganistanu.\nU oktobru su avganistanske snage bezbednosti ubile Abu Mušina al-Masrija, još jednog teroristu sa FBI liste najtraženijih, a avganistanska vlada je ovog meseca objavila da je likvidirala još jednog visokog komandanta Al Kaide.\n(Reuters-ZTP, foto: fbi.gov)\nTagovi:Izrael, Iran, terorizam, Al Kaida\nPremijer Slovenije je teoretičar zavere i zavisnik od Tvitera\nDa li će vakcina za covid-19 biti dostupna siromašnim zemljama?


Dačić: Beograd ojačao svoju poziciju na KiM-u | KoSSev\nDačić: Beograd ojačao svoju poziciju na KiM-u\nNedelja 28. februar 2016, 19:37\nŠef srpske diplomatije Ivica Dačić izjavio je, pred odlazak na sednicu SB UN posvećenu Kosovu, da je sada pozicija Srbije ojačana.\nOn je dodao da više nema opravdanja da nešto ne može da se sprovede i da Srbija i srpski narod na Kosovu očekuju da bude ispunjeno sve što je dogovoreno.\n"Naša pozicija je sada ojačana, imajući u vidu da je u tim unutrašnjim sukobima, nestabilnosti, demonstracijama, Srpska lista imala veoma konstruktivno ponašanje koje je bilo u našem interesu," rekao je Dačić za Radio Beograd uoči odlaska za Njujork, gde će sutra, na sednici Saveta bezbednosti o Kosovu, predstavljati Srbiju.\nOn je, međutim, istakao da je za nas veoma bitno da prištinske vlasti ispune ono što su obećale u Briselu.\n"I sada posle svega što se tamo na Kosovu desilo, više nema nikakvog opravdanja da nešto ne može da se sprovede i Srbija i srpski narod na Kosovu očekuju da bude ispunjeno sve što je dogovoreno," rekao je Dačić.


Primena toplotnih pumpi\n• Primena toplotnih pumpi kao savremenih sistema grejanja i hlađenja •\nVišefunkcionalnost - grejanje, hlađenje i zagrevanje vode\nKada treba doneti odluku o instalaciji grejnog sistema, svakako se efikasnost i jednostavna adaptacija svrstavaju u važne prioritete. Sistem sa toplotnim pumpama konstruisan je tako da zadovolji potrebu za praktičnošću i jednostavnošću, zahvaljujući mogućnosti grejanja i hlađenja. Na ovaj način potrebe tokom cele godine mogu biti zadovoljene jedinstvenim toplotnim pumpama.\nOsnovna prednost je u tome što se izbegavaju dodatni troškovi ulaganja u različite varijante grejnih ili rashladnih uređaja, u zavsinosti od sezonskih uslova.\nNajčešći izbor rashladnih uređaja su svakako popularni klima uređaji, ali se zahvaljući činjenici da toplotne pumpe rade po sičnom principu, ali crpeći besplatnu energiju iz prirode, odluka vrlo lako donosi u korist višefunkcionalnih i ekonomičnih toplotnih pumpi, koje ostvaruju maksimalan učinak uz minimalno ulaganje.\nOno što čini toplotne pumpe zaista višfunkiconalnim jeste i mogućnost korišćenja za zagrevanje potrošne vode. Utrošak električne energije se znatno smanjuje u odnosu na korišćenje bojlera, a komfor se postiže upravo upotrebom jednog uređaja za različite potrebe.\nPažljivim prilagođavanjem snage toplotne pumpe u zasvisnosti od individualnih potreba za količnom potrošne vode, postiže se optimalna potrošnja energije i novca, uz smanjivanje zavisnosti od stalne promene (rasta) cena klasičnih energenata.\nJednostavno podešavanje željene temperature\nKako funkcioniše na principu apsorpcije energije iz prirode i nejnog iskorišćenja, zahvaljući rashladnom fluidu koji je sastavni deo sistema, aposrbovana energija se koristi tako što se njena temperatura pri izlazu priagođava trenutnim potrebama, uz jednostavan odabir željene opcije kilkom.\nTih i neprimetan rad\nOsim obezbeđivanja čistog vazduha bez dima i neprijatnih mirisa, prednost sistema je i u tihom i neprimetnom radu, koji pruža dodatnu ugodnost. Nema prljavih poslova, nema čišćenja, a kontrola temperature vrši se jednostavnim izborom željene vrednosti.\nKontrolni panel za jednostavno praćenje rada i učinka\nVeoma jednostavan kontrolni panel omogućava praćenje različitih parmetara, tako da je u svakom trenutku moguće pratiti rad sistema. Koeficijent učinka se automatski očitava, pa se efikasnost čitavog sistema vrlo jednostavno prati, pružajući vam konkretnu informciju o odnosu uložene i potrošene energije. Zahvaljujući ovoj mogućnosti, moguće je ne samo pratiti već i\nplanirati i predvideti troškove za predstojeći period, što korišćenjem druigh grejnih sistema nije moguće, prvenstveno zbog potencijalnih gubitaka i velikih oscilacija u potrošnji, ali i zbog stalne promene cene goriva na tržištu.\nUpravljanje putem telefona, tableta ili računara\nZa dodatnu ugodnost, može se odabrati model koji pruža mogućnost daljinskog upravljanja putem interneta, pa se sistem može kontrolisati jednostavno, putem aplikacije, sa pametnog telefona, tableta, laptopa ili kompjutera. Ova opcija je posebno primamljiva korisnicima koji su često van kuće, a žele da budu dočekani uz potpun ugođaj koji pruža na vreme zagrejana ili rashlađena prostorija. Uz ovu opciju daljinske kontrole, sistem se može aktivirati jednostavno - klikom, sa bilo kog mesta.\nStručna instalacija bez sezonskih troškova održavanja\nBez obzira na odabir modela toplotne pumpe (vazduh - voda ili voda - voda), može se očekivati stručna i brza instalacija sistema, nakon čega nije potrebno dodatno ulaganje u održavanje, pri čemu su operativni troškovi zaista svedeni na minimum.\nZa razliku od grejnih sistema koji koriste fosilna goriva ili biomasu, sistem sa toplotnim pumpama ne zahteva utrošak vremena na pribavljanje i skladištenje energenata. Samim tim što su ova goriva sezonska, njihovo pribavljanje mora se blagovremeno planirati, iznova i iznova, pred početak svake grejne sezone. O neizvesnosti cena za svaku naredno sezonu nije potrebno ni govoriti.\nIzborom toplotne pumpe i jednostavnom instalacijom izbegavaju se aktivnosti koje svake godine iziskuju trud, novac i vreme. Jedino što je potrebno uradiiti za postavljanje sistema sa toplotnim pumpa jeste doneti odluku i konsultovati stručnjaka za ugradnju. Novac se ulaže samo incijalno i kroz manju potrošnju energije na dugoročnom planu se ostvaruje velika ušteda. ,\nUz stručni savet se vrlo lako može doneti odluka o izboru odgovarajućeg modela koji zadovoljava potrebe objekta. Tada se u obzir svakako treba uzeti veličina i kapacitet objekta kao i analiza veličine okolnog prostora i zemljišta. Na taj način se omogućava maksimalna efikasnost i učinkovitost u konkretnim uslovima.


Akcija “Produži život” u Čajetini – Vila As\nMinistarstvo zdravlja Republike Srbije je pre nekoliko godina pokrenulo akciju “Produži život”, koja ima za cilj podršku programu transplantacija organa. Ideja akcije “Produži život” je da se građani edukuju i prijave za donorske kartice.\nOvoj akciji se ove godine priključilo i udruženje građana “Zlatni bor”. Građani sve informacije o donatorstvu i akciji “Produži život” mogu dobiti danas od 10 do 15 časova u velikoj sali opštine Čajetina.\nU Srbiji danas više od 70.000 lica ima donorske kartice, a podizanjem svesti građana Srbije o transplataciji i donatorstvu organa, povećao bi se broj donora. Istovremeno bi se smanjila dužina čekanja na organe za transplataciju. To znači i nadu da će mnogi pacijenti, kojima transplantacija predstavlja jedini vid lečenja, biti operisani na vreme i njihovi životi spašeni.


Generator 2020: Predstavljamo vam 10 polufinalista ovog takmičenja\nMilena Rašić 15. 9. 2020.\nČetvrti po redu Generator konkurs koji organizuje OTP banka predstavio je svoje polufinaliste - digitalne projekte koji mogu pomoći malim i srednjim preduzećima da njihov biznis preživi u doba krize.\nOvogodišnji konkurs nosi naziv The Game Changer i usmeren je na podršku sajtovima, aplikacijama i drugim digitalnim platformama koje pomažu i nude nove mogućnosti malim i srednjim preduzećima koji su posebno ugroženi usled pandemije korona virusa.\nŽiri je od početka konkursa među 172 prijavljena projekta izabrao 10 koji su ušli u uži izbor, poslali dodatne informacije i kroz online razgovor bliže upoznali žiri sa projektom, nakon čega je izabrano po pet projekata iz svake kategorije (Postojeća rešenja i Nova rešenja).\nOvi polufinalisti snimili su svoje promotivne video klipove putem kojih publika ima priliku da ih bliže upozna, a žiri će u sledećem koraku izabrati po troje finalista iz svake kategorije koji će se takmičiti za glavnu nagradu od po milion dinara. Do tada, u nastavku teksta predstavljamo vam polufinaliste i njihova rešenja.\nZanateria je nastala nakon što su njeni osnivači pre nekoliko godina u SAD primetili koliko mali proizvođači mogu biti moćni kada se udruže u maloprodajnim objektima. Shvatili su i da jedan ovakav projekat može uspešno da zaživi i kod nas, pa su po povratku u Srbiju odlučili da naprave nešto slično.\nOva online platforma danas okuplja male domaće proizvođače odeće, obuće, nameštaja, pokućstva, prirodne kozmetike, hrane, pića, proizvoda za decu i bebe, kućne ljubimce, kao i muzičare i pisce knjige i stripove, koji ne mogu (ili ne žele) da uđu u velike distributivne lance.\nKreatori su ovu platformu ponudili kao prečicu svima kojima nedostaje tehnološka i marketinška pismenost, a posredstvom ove platforme mali i srednji proizvođači koji zbog pandemije svoju prodaju treba skoro u potpunosti da presele na Internet dobiće jak prodajni kanal koji je zbog svoje masovnosti jači od svake pojedinačne online prodavnice.\nCilj ovog projekta je jednostavan: unaprediti imidž domaće hrane! Prvi srpski Fudcast to planira da uradi tako što će ukazati na jedinstvenost, kvalitet, rad i priče koje stoje iza domaćih delikatesa.\nTvorci projekta objašnjavaju:\nGlasnije ćemo govoriti o vrhunskim proizvođačima. Skrenućemo pažnju na originalne i manje poznate proizvode malih i srednjih preduzeća. Dovešćemo u fokus neotkrivene vrhunske ukuse i specijalitete. Želimo da nadoknadimo slabu zastupljenost ovih proizvoda u velikim trgovinskim lancima i pomognemo proizvođačima da dođu do kupaca.\nTo će učiniti kao prva web televizija posvećena jedinstvenom brendu srpske visokokvalitetne hrane. PSF će se emitovati na kanalima Belgrade Food Show-a, a pored promocije proizvođača visokokvalitetne hrane i samih proizvoda, organizatori će kreirati i prvog srpskog ambasadora visokokvalitetne hrane.\nDušan Uzelac, preduzetnik koji se, kao i većina, stalno suočavao sa teškoćama vođenja administracije, kreirao je BizPlaner za sebe, a zatim rešio i da ga ponudi drugima.\nReč je o SaaS rešenju u kome se digitalno vodi celokupno poslovanje kompanije sa ciljem da se smanji i olakša administracija i da menadžer/vlasnik može unapred da planira poslovanje.\nOvaj alat koncipiran je tako da ne dozvoljava neusklađenost između prihoda i rashoda, omogućava donošenje odluka na osnovu podataka, laku dostupnost informacija, kao i proaktivno delovanje i delegiranje i mogućnost kontrole delegiranih zadataka, kalkulacija PDV-a i planiranje ovog troška, itd.\nCollectiVibe Virtual Fair\nCollectiVibe Virtual Fair želi da offline događaje prenese u online svet tako što će kreirati platformu za održavanje virtuelnih sajmova. Na taj način biznisi mogu da izlažu svoje proizvode i usluge, kreiraju online konferencije, organizuju edukativne programe i slične događaje.\nRezultat je, objašnjavaju kreatori ovog projekta, brži povrat uloženih finansijskih sredstava i mogućnost veće monetizacije događaja, omogućen neograničenim brojem učesnika i pristupom 365 dana godišnje. Oni dodaju:\nNaša motivacija se stvorila kada je jednom od naših partnera posao organizacije edukativnih radionica o visokom obrazovanju potpuno stao zbog pandemije. Fizički događaji od kojih su živeli više nisu bili izvodivi. U nameri da im pomognemo da prevaziđu krizu, krenuli smo da razvijamo naše rešenje virtuelizacije njihovih aktivnosti i stvorili univerzalni alat za online okupljanje koji koriste klijentske kompanije svih veličina koje pokrivaju više od deset različitih industrija.\nReportNest je proizvod digitalne agencije Saturized, specijalizovane za korisničko iskustvo i dizajn aplikacija za web i mobilne uređaje. Reč je o alatu koji kompanijama pomaže da bolje razumeju potrebe članova svog tima, prate motivaciju i zadovoljstvo u radu i brzo uoče probleme sa kojima se susreću timovi, kako bi ih podržali na najbolji način.\nOvaj alat će, kako ističu njegovi kreatori, zauvek biti besplatan za korišćenje, a njegovi korisnici imaće mogućnost da prate produktivnost i efikasnost svog tima, izazove sa kojima se članovi tima susreću, postignuća pojedinaca i opšte zadovoljstvo, motivaciju i napredak zaposlenih u firmi:\nSve ono što ste izgubili u nedostatku neposredne komunikacije u kancelariji, sada kada većina timova radi “remote”, ReportNest će vam pomoći da nadoknadite i dobijete još mnogo više.\nYour Pet World\nPet World je platforma koja spaja pružaoce usluga u pet industriji (grumere, sitere, pansione za pse, veterinare, trenere…) i vlasnike pasa i mačaka koji bi mogli da biraju najekonomičnije, transparentne usluge na lokaciji koja im odgovara.\nOsim besplatne promocije i lakšeg dolaska do većeg broja klijenta, pružaoci usluga dobili bi i besplatan softver za vođenje posla (evidenciju korisnika, kalendar usluga, podsetnik za vakcinacije, karton pasa odnosno mačaka, registar uplata), čime bi im bilo olakšano vođenje posla – navode idejni tvorci platforme.\nIstovremeno, dodaju oni, vlasnici ljubimaca bi na jednom mestu imali prikaz svih usluga, sa ocenama korisnika, transparentnim cenovnikom i svim potrebnim podacima pa bi mogli elektronski, uz pomoć jednostavnih filtera za pretragu, da zakazuju i plaćaju sve usluge.\nDr Agro je aplikacija koja omogućava poljoprivrednicima da prepoznaju korove, insekte i bolesti putem slike, a zatim da u trenutku dobiju preporuku pesticida koji rešavaju taj problem. Ova aplikacija će povezati poljoprivrednike sa zadrugama, apotekama i zaštitarima i na taj način omogućava bržu i povoljniju nabavku pesticida.\nKreatori ove aplikacije ističu:\nProjekat Dr Agro postoji nekoliko godina na Youtube-u i Facebook-u i za to vreme je postao prepoznatljiv i okupio je više od 3.000 poljoprivrednika iz Srbije i Mađarske. Ti farmeri tragaju za rešenjima u zaštiti bilja, tim pre jer su regulative sve strožije, a negativno dejstvo prekomerne upotrebe pesticida sve veće.\nUvažavajući potrebe i zahteve farmera, Dr Agro je okupio tim vrhunskih inženjera koji su te zahteve pretočili u Dr Agro aplikaciju.\nOva digitalna platforma ima zadatak da poveže zanatlije u Srbiji i pruži im mogućnost da oglase svoje usluge i proizvode na Internetu i na taj način održe svoje poslovanje i dođu do većeg broja kupaca. Takođe, postojaće i opcija online plaćanja koja će većini zanatlija omogućiti novi način poslovanja, lakšu prodaju i dostupnost njihovih proizvoda u par klikova.\n“Ova opcija je trenutno najpotrebnija, jer proizvode starih zanata i usluge koje nude, potrošači uglavnom povezuju sa nečim nedostupnim i skupim i ovim putem bismo želele da im pružimo inovativnost u njihovoj prezentaciji proizvoda i da privučemo novu publiku”, navode kreatorke projekta.\nUsluge koje platforma takođe nudi, su pre svega promocija kroz online kanale, a jedan od glavnih ciljeva platforme jeste da zanatlijama ponudi i edukaciju na poljima digitalne pismenosti.\n“Zbog kodifikovanih načina prezentacije, nedostatka budžeta za marketing kao i skupih cena za učešće u showroom-ovima, kreatori propuštaju važne poslovne prilike”, ističu kreatorke REM Hub-a.\nNjihov sajt zapravo predstavlja platformu za promociju, prodaju kreacija mladih dizajnera, kao i za komunikaciju, a objedinjuje digitalni doživljaj (interaktivni 360° virtuelni salon), prodavnicu i mrežu kreativaca koji bi imali mogućnost da svoje produkte plasiraju potencijalnim kupcima kao i da pronađu saradnike za buduće projekte. One objašnjavaju:\nKroz transparentnu mrežu stvaraoci će brze doći do kvalitetnih saradnika i time smanjiti utrošeno vreme i finansijski ulog. Svaki kreator će moći da predstavi svoj proizvod u klasičnoj 2D formi, dok bi sa standard i premium paketom njihovi proizvodi bili prikazani u 3D formatu. Kreator stvara intimniji vid prezentacije, dok će potrošač to iskusiti u prvom licu.\nOva platforma namenjena je profesionalcima iz oblasti fitnesa, rehabilitacije i sporta (ali i njihovim klijentima), a njen cilj je sledeći: rešiti organizacione i administracione probleme rada i kontrole napretka, stručnjacima povećati radne kapacitete i prihode i pružiti mogućnost dobijanja profesionalne usluge prema finansijskim i vremenskim mogućnostima.\nKako kreatori ističu, svaki pojedinac, mala, srednja ili velika firma moći će da održe svoj posao aktivnim, kao i da ga širi. “Jednostavno, biće u mogućnosti da organizuju i vode svoj posao na jednom mestu, a da predstave i prodaju svoje proizvode online (vežbe, tretmane, treninge, programe, planove) široj publici i to na više načina (vođeno online ili prodaja gotovih sadržaja) na globalnom nivou”, navode oni.\nOsim toga, krajnji korisnici će moći da nastave da vode aktivan i zdrav život i pronađu stručno lice koje će ih pratiti na tom putu.\nU narednom periodu žiri će izabrati po troje finalista iz svake kategorije koji će se takmičiti za glavnu nagradu od po milion dinara. Detaljnije o projektu i polufinalistima možete pronaći na zvaničnom sajtu Generator takmičenja.


Petnaesta sednica SO Bečej: Novi – stari direktori u javnim preduzećima - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Politika Petnaesta sednica SO Bečej: Novi – stari direktori u javnim preduzećima\nPetnaesta sednica SO Bečej: Novi – stari direktori u javnim preduzećima\nNa današnjoj (24. oktobar) sednici skupštine opštine Bečej imenovani su direktori javnih preduzeća. Goran Matić izabran je za direktora Direkcije za izgradnju Bečej, Norbert Kovač prvi je čovek JP „Komunalac“, a Dejan Vuković u JP „Toplana“. Budući da je Slobodan Mitrović, povukao svoju prijavu na mesto direktora JP „Vodokanal“, a da je pritom bio i jedini kandidat za mesto direktora u toj opštinskoj firmi, na funkciju vršioca dužnosti direktora imenovan je, na period od šest meseci, Aleksandar Marić.\nDanašnja, jednoipočasovna, sednica lokalnog parlamenta, kojoj je prisustvovalo 30 od 36 odbornika, protekla je u znaku rasprave o imenovanjima direktora javnim preduzeća.\nNovi – stari direktori, budući da su Vuković, Kovač i Matić i u prethodnom periodu, od pre više od godinu dana, bili rukovodioci u pomenutim preduzećima, imenovani su na mandatni period od 2013 do 2017. godine. Ervin Ragač iz Saveza vojvođanskih Mađara, rekao je da će ta odbornička grupa biti uzdržana kada su u pitanju imenovanja direktora u javnim preduzećima, jer, iako je bilo konkursa, nema nikakvih promena u odnosu na prethodne stanje, predloženi su isti ljudi koji su i do sada obavljali funkcije, dodavši da ta stranka ne želi da prihvati odgovornost za ovakve izbore. Prema rečima Slobodana Zlokolice, šefa odborničke grupe Demokratske stranke, smisao novog zakona o javnim preduzećima je departizacija i depolitizacije, a iz ovih rešenja se vidi da to nije ispoštovano.\n– Smisao konkursa je i natecanje, a jedini je „svetli“ primer „Komunalac“ gde je, pored aktuelnog, bio još jedan kandidat za mesto direktora. Ipak, i taj kandidat nije bio u ravnopravnom položaju, budući da su tražili da se predloži i plan rada javnog preduzeća, pa je tako Kovač bio u prednosti, izjavio je Zlokolica, i rekao da DS neće podržati izbore za rukovodioce javnih preduzeća.\nPovodom ovog pitanja, za skupštinskom govornornicom se našao i predsednik lokalnog parlamenta Peter Knezi koji je rekao da je zakonska procedura ispoštovana\ni izbor za direktora „Komunalca“ okarakterisao je kao dobar.\n– Naravno da su kandidati za direktore bili neravnopravni. Dok se ustavom ili zakon ne zabrani da se sadašnji direktori jave na konkurs, ovako će i biti. Godina dana čovek (Norbert Kovač, prim. nov.) radi, valjda se već nešto „zalepilo“ za njega pa zna svoj posao. Mogu da budem pristrasan i mogu da kažem da je „Komunalac“ naše najbolje preduzeće, a to se vidi. Ko to ne vidi, taj je slep. To je preduzeće koje je jedino dobilo posao preko tendera, van Bečeja, kod NIS-a, rekao je Knezi.\nNa to se nadovezao Dalibor Kekić, član Opštinskog veća zadužen za investicije i razvoj, koji je rekao da nije čudno što „ljudi nemaju hrabrosti i stomak da se prijavlju na konkurse“.\n– Sa vaše strane u poslednjih godina dana, svi koji su se upustili u politiku ili u rad lokalne samouprave, svi automatski proglašavani za lopove i nesposobne. Mislim da svojim političkim delovanjem, posebno demokratska stranka, utiče na ljude tako da ih obeshrabri da se prijave na konkurs, izjavio je Kekić obrativši se opoziciji.\nU vezi sa imenovanjem Aleksandra Marića na funkciju v.d. direktora u „Vodokanalu“ , inače do sada pomoćnika predsednika opštine Vuka Radojevića zaduženog za odnose sa javnošću, Slobodan Zlokolica rekao je da taj izbor komisije ne uliva poverenje i tražio da se ova tačke skine sa dnevnog reda.\nZlokolica je rekao da za upravljenje“, pa i za taj „tehnički mandat“ , potreban neko ko ima ozbiljniju biografiju i iskustvo u radu u preduzeću kakvo je „Vodokanal. On je podsetio na medijski konkurs opštine Bečej, čiji rezultati nakon više meseci i dalje nisu poznati.\n– Kako neko ko je bio predsednik komisije za medijski konkurs koji nije „odrađen“ do kraja, može da upravlja, pa i šest meseci, javnim preduzećem, upitao je Zlokolica?\nNorberta Kovača za mesto direktora podržalo je 22 odbornika, isto toliko glasova je dobio Goran Matić, za Dejana Vukovića je glasao 21, a za Aleksandra Marića 20 odbornika.


Pronađeno blago sakriveno u šumi pre više od 10 godina - NOVA portal\nPronađeno blago sakriveno u šumi pre više od 10 godina\nLifestyle Autor:Agencije 08. Jun. 202022:47\nFoto: TANJUG/AP Photo/Jeri Clausing\nŠkrinja sa blagom, puna zlata, dragulja i drugih dragocenosti u vrednosti više od milion dolara pronađena je u Stenovitim planinama na zapadu Severne Amerike.\nSakupljač antikviteta Forest Fen sakrio je bronzanu škrinju u divljini pre više od deset godina i proglasio početak javnog lova na blago.\nFen je izjavio da je škrinju pronašao muškarac iz istočnog dela SAD.\n“Bila je pod vedrim nebom u području bujne šumske vegetacije Stenovitih planina i nije pomerena sa mesta gde je sakrivena pre više od deset godina”, rekao je Fen, osamdesetdevetogodišnji milioner iz Novog Meksika.\nFamed treasure hidden in Rocky Mountains finally found after 4 fatal attempts https://t.co/3S6v26N4j2\nOn je dodao da ne poznaje čoveka koji je pronašao blago, ali da je njegova pesma pod nazivom “Uzbuđenje potere”, koju je objavio u autobiografiji 2010. godine, vodila pronalazača do tačnog mesta gde je sakrivena škrinja.\nFen je za jedan lokalni list izjavio da pronalazač nije želeo da se objavi njegovo ime, ali da je potvrdio otkriće tako što je poslao fotografiju.\nPrema rečima milionera, u škrinji teškoj devet kilograma su se, osim retkih novčića i komada antičkog nakita, nalazile figure životinja iz pretkolumbove ere, praistorijska zlatna ogledala i drevna kineska lica od žada.\nBlagoDraguljiMilion dolaraSeverna Amerika\n"Bahato parkiranje" ima novog cara s Novog Beograda


Novi detalji o napadu maskiranog napadača na decu - RTV Santos\nNovi detalji o napadu maskiranog napadača na decu\nNakon objave teksta o maskiranom napadaču koji napada i tuče decu, došli smo do više saznanja o samom napadu. Naime, našoj redakciji javila se osoba koja je bila prisutna i koja je prolazila u trenutku napada, a za koju su deca smatrala da je zajedno sa maskiranim napadačem, jer su obojica otišla u istom pravcu nakon nemilog događaja, ka naselju Mala Amerika.\nProlaznik se vraćao sa treninga kada je video tuču, ali nije želeo da se meša, jer nije znao o čemu se radi. Prema njegovim rečima, on je video krvavu decu kako beže, a o svemu je obavestio policiju i to tek nakon teksta u kom se spominje još jedna osoba. On je prepoznao sebe, pošto se našao u tom trenutku na istom mestu sa njima.\nNapadnuta deca su odvezena u Urgentni centar, gde su dobila svu potrebnu zdravstvenu negu. Prema rečima oca napadnutog dečaka, koji za sada ne želi da se eksponira u javnosti, bar dok se ne nađe napadač, od dece su uzeli policajci izjavu na licu mesta, ali ga do sada niko od policije nije dodatno kontaktirao.\nKoliko je bezobziran bio napadač, govori i podatak da je četrnaestogodišnjeg I.K. jurio preko mosta na suvom, gde ga je udarao i šutirao nakon što se mladić sapleo i pao. Dete je uspelo da skine naočare, pre nego što je zadobio povrede usled šutiranja i udaranja, on je u ovom napadu i najgore prošao, a sve se dogodilo u roku od jednog minuta.\nKako tvrdi otac povređenog deteta, a što su mu policajci i potvrdili, deca nisu nikoga izazivala i provocirala, već je jednostavno maskirana osoba bez razloga napala decu.\nPrethodnoHteli da prevare državu, ona im je žestoko uzvratila!\nSledećeOglasila se policija povodom napada maskiranog napadača na decu


Porto - Blic Sport\nStadion Lestera prvi put je bio domaćin Lige šampiona, mnogim navijačima je to nateralo i suze.\nMURINJO ZADOVOLJAN Da smo izgubili to bi bio napad na ponos mojih igrača\nFudbalerima Čelsija ne cvetaju ruže u Premijer ligi, ali su nakon pobede nad Portom (2:0), u poslednjem kolu Lige šampiona, obezbedili plasman u nokaut fazu. Strateg "plavaca" Žoze Murinjo istakao je da je zadovoljan igrom svojih momaka i da bi drugi poraz na svom terenu bio udar na njihov ponos.\nOPTIMISTIČNI MURINJO Ostajem u klubu, loši rezultati su me učinili boljim trenerom\nTrener fudbalera Čelsija Žoze Murinjo rekao je da je optimista po pitanju plasmana u osminu finala Lige šampiona i ostanka u klubu i da su ga loši rezultati ove sezone učinili boljim trenerom.\nKasiljas sačuvao mrežu na debiju za Porto /VIDEO/\nIker Kasiljas je gotovo oteran iz Reala, u Portu su ga dočekali raširenih ruku i na debiju za novi klub je sačuvao mrežu u trijumfu nad Duizburgom od 2:0 u prijateljskoj utakmici.\nKRAJ Kasiljas stvarno odlazi iz Reala: Nećete verovati gde će braniti\nKraj jedne ere se zaista približio i poput Raula Gonzalesa, još jedna legenda će napustiti Real - kapiten Iker Kasiljas ide u Porto.\nMiha "izvisio" za Džeksona Martineza, sjajni Kolumbijac odabrao drugi klub\nSjajni ofanzivni fudbaler kolumbijske reprezentacije Džekson Martinez neće ispuniti želju uprave Milana da zaigra za italjalanski klub čiji je trener nedavno postao Siniša Mihajlovića, jer je rešio da iz Porta pređe u - madridski Atletiko.\nMiler: Nemam reči, mislim da Bajern ne može bolje od ovoga\nNapadač Bajern Minhena Tomas Miler izjavio je posle pobede nad Portom 6:1 i prolaza u polufinale Lige šampiona da Bavarci teško mogu bolje od prikazanog u revanšu protiv protuglaske ekipe.\nBajern poput tornada pregazio Porto i "šesticom" se plasirao u polufinale!\nFudbaleri Bajern Minhena iskupili su se za lošu partiju u Portugaliji, gde su izgubili 3:1, pošto su u revanšu četvrtfinala Lige šampiona totalno nadigrali Porto sa 6:1.\nFalkao i Van Persi na izlaznim vratima: Junajted dovodi Džeksona Martineza\nMančester Junajted planira da ovog leta angažuje napadača Porta Džeksona Martineza, prenosi "Dejli Mejl".\nDžekson Martinez: Biće mnogo teže u Minhenu\nKapiten Porta Džekson Martinez rekao je da će portugalski tim imati mnogo teži zadatak u revanšu četvrtfinala Lige šampiona protiv Bajerna iz Minhena, uprkos pobedi u prvom meču od 3:1.\nU Bajernu svesni kikseva: Stil nam je opasan, ali nećemo da se optužujemo\nPosle poraza od Porta sa 3:1 u prvom meču četvrtfinala Lige šampiona, u ekipi Bajerna iz Minhena priznali su da ih je treći primljeni pogodak prilično uzdrmao.\nKvarežma: I treba da slavimo, pobedili smo veliki Bajern\nJedan od junaka pobede Porta nad Bajernom od 3:1 u prvom meču četvrtfinala Lige šampiona, dvostruki strelac Rikardo Kvarežma, istakao je da njegova ekipa ima pravo da slavi ovaj veliki uspeh.\nBajern bez Riberija i Švajnštajgera protiv Porta\nFudbaleri Bajerna iz Minhena Bastijan Švajnštajger i Frank Riberi neće biti spremni za prvi meč četvrtfinala Lige šampiona protiv Porta, rekao je sportski derektor tog kluba Matijas Zamer.\nBajern bez Robena u borbama za polufinale Lige šampiona\nFudbaler Bajerna Arjen Roben odsustvovaće sa terena najmanje mesec i po dana zbog povrede stomačnog mišića, prenosi nemački list "Bild".\nŽreb za Ligu šampiona: Zlatan sa PSŽ-om protiv Barse, Atletiko protiv Reala!\nVoljom žreba održanog u sedištu UEFA, u četvrtfinalu Lige šampiona sastaće se Pari Sen Žermen - Barselona, Atletiko Madrid - Real Madrid, Porto - Barjern Minhen i Juventus - Monako.\nErera: Porto želi finale Lige šampiona\nFudbaler Porta Ektor Erera rekao je danas da je cilj njegovog kluba plasman u finale Lige šampiona.


Šoškić o "Pandorinim papirima": Ne očekujem da institucije u Srbiji reaguju\nPolitika Autor:Danilo Savić04. okt. 202121:24\nBivši guverner Narodne banke Srbije Dejan Šoškić rekao je da međunarodni dokument "Pandorini papiri", u kojem se spominju i zvaničnici u Srbiji nije dobar signal za strane investitore, te naglasio da ne očekuje nikakvu reakciju drugih zvaničnika u našoj zemlji.\nKomentarišući aferu „Pandorini papiri“, u okviru koje su razotkrivene brojne nelegalne transakcije domaćih političara među kojima su Siniša Mali, ali i kum Aleksandra Vučića, Nikola Petrović, Šoškić je za Nova.rs rekao da to nikako nisu dobri signali za privredni ambijent u našoj zemlji.\n„Nažalost to samo šalje signal koliko su jake institucije u našoj zemlji i koliko je prisutna vladavina prava. Sve je to bitno za investitore i naravno da ova dokumenta nisu dobar signal za investitore iz inostranstva. Nažalost, ovo nije prvi put da nam stižu ovakvi signali“, rekao je za Nova.rs Dejan Šoškić i dodao:\n„Bilo bi normalno da dođe do nekog institucionalnog odgovora u našoj zemlji, ali ne očekujem da će biti nekakvog odgovora. To se nije dešavalo ni ranije, pa ne verujem da će sada. Žao mi što se naši zvaničnici nalazi na listi zajedno sa zvaničnicima iz drugih, uglavnom nerazvijenih zemalja“, zaključio je Šoškić.\nPodsetimo, Dokumenta do kojih su novinari KRIK-a došli u okviru međunarodnog projekta „Pandorini papiri“ dokazuju da je niz političara i javnih ličnosti iz sveta, ali i Srbije činilo razne nelegalne transakcije. U dokumentima je potvrđeno da je ministar finansija Siniša Mali bio vlasnik 24 luksuzna apartmana na bugarskom primorju. Mali je kao vlasnik dve ofšor kompanije sa Britanskih Devičanskih Ostrva kupio 23 stana, a još jedan je kupio na svoje ime.\nU Pandorinim papirima pominje se i Nikola Petrović, Vučićev kum i bivši direktor Elektromreža Srbije. U tekstu OCCRP-a navodi se da je Petrović postao vlasnik kompanije sa britanskih Devičanskih Ostrva, koja je osnovana 2016. godine, preko švajcarske konsultantske kuće „Fidinam and Alcogal“.\nBonus video: 24 minuta Vidojković protiv Vučića – Afera\nDejan ŠoškićkrikNikola Petrovićpandorini papiriSiniša Mali


Kroz projekat ReGERD uspješno realizovano anketno istraživanje preko 300 privrednih subjekata | A P I S\nKroz projekat ReGERD uspješno realizovano anketno istraživanje preko 300 privrednih subjekata\nU okviru implementacije projekta Regionalni rast kroz ruralni i ekonomski razvoj – ReGERD, Agencija za saradnju, edukaciju i razvoj – ACED Banja Luka uspješno je realizovala anketno istraživanje preko 300 preduzeća iz ključnih privrednih sektora prepoznatih na području opština Gradiška, Kozarska Dubica, Laktaši i Srbac.\nReGERD projekat finansira EU, a implementira ga Agencija za saradnju, edukaciju i razvoj – ACED iz Banjaluke zajedno sa svojim partnerima: Opštine regije Sava Garden (opštine Gradiška, Kozarska Dubica, Laktaši, Srbac) Lokalna agencija za razvoj opštine Kozarska Dubica, Lokalna akciona grupa – LAG Savus i Univerzitetsko preduzetnički centar iz Banja Luke. Podršku anketnom procesu pružilo je i Njemačko društvo za međunarodnu saradnju (Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit – GiZ GmbH).\nProjekat je započeo sa implementacijom prvog januara 2014. godine, a u naredne dvije i pol godine projekat će težiti da podstakne i olakša saradnju između privatnog i javnog sektora, kao i da podstakne i poboljša privrednu aktivnost malih i srednjih preduzeća ciljnog regiona (opštine Gradiška, Kozarska Dubica, Laktaši i Srbac). Ukupna vrijednost ReGERD projekta je 1.168.878 KM, od čega je 84% obezbjeđeno od Evropske komisije, a preostalih 16% od ACED-a i ostalih partnera na projektu. Jedna od ključnih aktivnosti projekta je osnivanje održivog Centra za ekonomski i ruralni razvoj (CERD), koji će služiti regiji, ali i šire, kao one-stop-shop za razvoj poslovanja, uvođenje inovacija te privlačenje investicija za lokalne preduzetničke inicijative. U okviru CERD-a razviti će se i ponuditi cijeli niz poslovnih usluga za mala i srednja preduzeća sa potencijalom ili već usmjerenim aktivnostima na rast i razvoj. Posebna pažnja će biti posvećena malim i srednjim preduzećima iz oblasti poljoprivrede, prehrane te drugih ključnih ruralnih ekonomskih djelatnosti.\nNeke od usluga koje će CERD ponuditi malim i srednjim preduzećima su: promocija inovacija i novih tehnologija, razvoj proizvoda, podrška uvođenju standarda kvaliteta, podrška u poslovnom, finansijskom i izvoznom planiranju, poslovno povezivanje sa tržišnim akterima, povezivanje sa finansijkim institucijama, brendiranje proizvoda, pružanje savjetodavnih usluga te različitih vidova edukacije za kojima se utvrdi da postoji potreba.\nU cilju definisanja stvarnih potreba privrednih subjekata za uslugama CERD-a, neophodnih oblika podrške kao i mišljenja i stavova privrednih subjekata po pitanju promjena lokalnih privrednih politika realizovano je pomenuto anketno istraživanje na uzorku od preko 300 privrednih subjekata koji posluju na području ove 4 opštine.\nIstraživanje je obuhvatalo pitanja koja se odnose na trenutno stanje i razvojne planove preduzeća, stepen zadovoljstva rada lokalanom administracijom, opštim privrednim ambijentom koji je prisutan na području svake od opština, najvećim problemima sa kojima se privredni subjekti suočavaju u poslovanju, kao i pitanja razvojnih politika koje mogu da unaprijede postojeće stanje u javnom i privatnom sektoru.\nAgencija za saradnju, edukaciju i razvoj – ACED Banja Luka, zajedno sa svojim partnerima, do kraja godine planira da okupi zainteresovane privredne subjekte sa područja ove 4 opštine, kako bi prezentovala rezultate sprovedenog istraživanja te u međusobnom dijalogu zajedno sa svim akterima i učesnicima projekta definisali najdjelotvornije oblike podrške malim i srednjim preduzećima, koji bi bili podržani u aktivnostima koje slijede na realizaciji ReGERD projekta.\nRadna verzija analize ankete za potrebe PPD Srbac\nTagged: anketno istraživanje, CERD, mala i srednja preduzeća, opština Srbac, projekat ReGERD\n← Ранг листа пројеката за додјелу бесповратних средстава из Финансијског механизма\nAmbasada Švedske u BiH : Poziv malim i mikro preduzećima za dodjelu grant sredstava →


Dodik: “Srpski svet” je patriotski, ne šteti nikome i nema teritorijalne pretenzije - Kako Narod Kaže\nautor KnK 22.07.2021, 14:20 1.9k Pregleda\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik rekao je da u potpunosti podržava ideju o stvaranju „srpskog sveta“, koja nije usmerena protiv bilo koga i jedini joj je cilj saradnja i očuvanje srpskog nacionalnog i kulturnog identiteta.\nDodik je agenciji Srna kazao da pozdravlja ideju koju je izneo ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin, jer je ona patriotska i nema nikakve teritorijalne pretenzije, niti bi nanela štetu bilo kome.\n„Ta ideja je s ciljem saradnje i očuvanja srpskog identiteta, jezika i kulture, što su uradili mnogi narodi pre nas i niko nije pravio problem oko toga, a kada je iznesu Srbi odmah se diže galama i tenzija. Očigledno je da Bakir Izetbegović napadima na samu ideju o stvaranju ‘srpskog sveta’ pokušava da povrati uzdrmani ugled među bošnjačkim narodom preko Srba, ali ni to mu neće pomoći, kazao je Dodik.\nUpitan da prokomentariše najave turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana da će pojačati lobiranje za nezavisnost Kosova*, Dodik je naglasio da se taj problem ne može rešiti priznanjem, već samo u dijalogu Beograda i Prištine.\nPrethodni članak Od 1. avgusta moguće nove mere u Srbiji\nSledeći članak Dnevni horoskop za 22. jul 2021. godine


Vanredni izbori u Severnoj Makedoniji 12. februara | Mondo Portal\n4. decembar, 17:59\nVanredni izbori u Severnoj Makedoniji 12. februara 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n30.10.2019. / 13:03\nVanredni izbori u Severnoj Makedoniji 12. februara\nIzvor mondo.rs Izvor Beta 30.10.2019. / 13:03\nOdržavanje prevremenih parlamentarnih izbora dogovorili su lideri parlamentarnih stranaka na sastanku kod šefa države nakon što je Evropski savet po treći put odložio davanje datuma za početak pregovora Severnoj Makedoniji.\nPrema Ustavu izbori treba da se održe u roku od 60 dana od raspuštanja Parlamenta.\nPredsednik parlamenta je rekao da nakon raspuštanja neće biti moguće sazvati sednicu za ratifikaciju protokola za pristupanje Severne Makedonije NATO.


Zašto je nemačka kancelarka Angela Merkel stala na stranu ukrajinskih fašista?\nNacisti, uvek isti\nMožda je u pitanju finansijska korist, jer je bivša ukrajinska predsednica Julija Timošenko na više desetina skrivenih računa u Nemačkoj imala milijarde dolara koje je ukrala od svog naroda. Uprkos tome ona je, odmah po puštanju iz ukrajinskog zatvora, utočište našla u Nemačkoj. I drugi veliki prijatelj Angele Merkel, nemački državljanin Vitalij Kličko, dobijao je preko svojih računa u Estoniji desetine miliona dolara od američkih i zapadno-evropskih tajnih službi, kako bi finansirao proteste na Majdanu, ali se za većinu para ne zna gde su završile. Da nisu u nekoj od kompanija koje posredno kontrolišu Angela Merkel ili njen suprug Joahim Zauer?\nU avgustu 2008. je predvideo da će Treći svetski rat neminovno izbiti zbog držanja Zapada u vezi sa napadom Gruzije na Južnu Osetiju i time isprovocirane ruske vojne intervencije. U slučaju da Džon Mek Kejn dobije izbore za američkog predsednika 2008. Roberts je smatrao da je rat neizbežan. Tada je pobedio Barak Husein Obama, ali je Mek Kejn ostao više nego uticajni član Republikanske partije, bez koje Obama ne može da progura svoj predlog budžeta koji uskoro treba da prikaže. Ako ne zadovolji ratne apetite ovog veterana iz Vijetnamskog rata i ne suprotstavi se Rusiji, ne isključujući ni vojnu intervenciju, američki predsednik teško da može da računa na njegovu podršku u Senatu.


Velimir Ilić je predsednik stranke Nova Srbija. Od 1993. bio je na brojnim političkim funkcijama - poslanik u Narodnoj Skupštini, gradonačelnik Čačka kao i na različitim ministarskim pozicijama u oblasti građevinarstva, infrastrukture i kapitalnih investicija.\n15/09/2005 Vlada Srbije odlučila da se autoput Horgoš - Požega gradi putem koncesije\nPredlog za davanje koncesije Vladi Srbije je uputilo Ministarstvo za kapitalne investicije na čijem čelu je bio Velimir Ilić.\n30/03/2007 Potpisan ugovor o koncesiji za autoput Horgoš - Požega\nUgovor je sa špansko - austrijskim konzorcijem FCC – Alpina Majreder, u ime Vlade, potpisao Velimir Ilić.\n25/09/2008 Milutin Mrkonjić pregovara sa koncesionarom\nKao novi ministar za infrastrukturu, Mrkonjić je ovlašćen da u ime Vlade saopšti koncesionaru da nije izvršio ugovorne obaveze, te da nisu usaglasili izmene i dopune ugovora.\n16/12/2008 Koncesionar je raskinuo ugovor\n30/01/2009 Vlada pokrenula postupak naplate garancije od 10 miliona evra\nKoncesionar nije ispunio obavezu da do kraja 2009. zatvori finansije kako bi počela izgradnja autoputa Horgoš - Požega.\n30/04/2009 Koncesionar pokrenuo međunarodni arbitražni spor protiv Srbije\n28/12/2009 Upravi za trezor isplaćena garancija od 10 miliona evra\n08/04/2013 Odluka arbitraže\nSrbija mora da isplati 10 miliona evra na ime garancija, uz kamatu, te iznos koji je koncesionar dao za kupovinu projektne dokumentacije, ali ne i odštetu od 71 milion evra kolika je bila vrednost spora.\n27/12/2013 Tužilaštvo: Nema krivičnog dela\nTužilaštvo utvrdilo da nema razloga za pokretanje krivičnog postupka u vezi sa izveštajima Saveta za borbu protiv korupcije i policije.\nIzgradnja autoputa Horgoš - Požega sprovedena je kao deo projekta Koridora 10, kojeg je Evropska komisija za transport 2005. godine stavila na listu evropskih prioriteta, a koji podrazumeva izgradnju autoputa između Salcburga i Soluna, preko Ljubljane, Zagreba, Beograda i Skoplja.\nJavni poziv je raspisan u oktobru 2005, a na njemu su mogli da učestvuju samo strani investitori. Izgradnja je planirana kroz koncesiju.\nIako se Izvršno veće Vojvodine protivilo ovom poslu, navodeći kao razlog ekonomsku neopravdanost, Vlada Srbije je to ignorisala.\nZa konsultanta je angažovana firma Louis Berger Group iz Vašingtona, koja je sačinila nacrt ugovora o koncesiji, za naknadu od više od 770.000 evra. Vlada je ugovor potpisala 30. marta 2007, sa špansko - austrijskim konzorcijem FCC – Alpina Majreder. U ime Vlade to je učinio ministar za kapitalne investicije, Velimir Ilić (Nova Srbija), poznat kao jedan od predvodnika rušenja režima Slobodana Miloševića.\nU izveštaju Saveta za borbu protiv korupcije, načinjenom ubrzo nakon potpisivanja ugovora, piše da je posao dogovoren protivno Zakonu o koncesiji, koji podrazumeva da investitor nešto izgradi, koristi, a zatim preda Srbiji. Iz Saveta su naveli da je predmet koncesije u tom trenutku već delimično bio izgrađen, što se odnosilo na postojeću deonicu Novi Sad - Beograd i desnu traku autoputa Horgoš - Novi Sad. Naplatom putarina na ovim deonicama koncesionar bi izgradio autoput Beograd - Požega, što je protivno sistemu izgradi-koristi-predaj. U izveštaju piše i da nije postojala ekonomska, finansijska i socijalna opravdanost koncesije, da investitor nije imao obavezu da vrati jedan od kredita, kao i da je ugovor sklopila prva Vlada Vojislava Koštunice kojoj je mandat prestao u novembru 2006. Citirane su i vojvođanske institucije, koje su tvrdile da se završetak puta od Horgoša do Novog Sada može izgraditi naplatom od putarine.\nUgovor i aneksi su najpre bili skrivani od javnosti, ali su novinari uvid u ugovor imali u avgustu 2007. Pojedini aneksi su do danas ostali tajna.\nProblema je bilo i u realizaciji posla. Iako špansko – austrijski konzorcijum nije obezbedio finansije do kraja marta 2008, kako je bilo predviđeno, dogovoreno je da ugovor ostane na snazi.\nU međuvremenu je izabrana je nova Vlada, ugašeno je Ministarstvo za kapitalne investicije, a pitanje koncesije prešlo je u nadležnost Ministarstva za infrastrukturu, na čije čelo je kasnije umesto Ilića došao Milutin Mrkonjić (SPS). Predstavnici konzorcijuma nekoliko puta su se sastajali sa Mrkonjićem, premijerom Mirkom Cvetkovićem i ministrima Mlađanom Dinkićem (G17+) i Oliverom Dulićem (DS). Tražili su da iznos garancije za ovaj posao, od 10 miliona evra, uđe u vrednost investicije, što je Vlada odbila.\nKoncesionar je raskinuo ugovor 16.12.2008, navodeći da je Srbija povredila ugovornu obavezu po kojoj je trebala u dobroj nameri i s najvećim naporom da pregovara o realizaciji posla.\nVlada je u januaru 2009. pokrenula postupak za naplatu garancije od 10 miliona evra jer koncesionar nije obezbedio uslove da se počne sa izgradnjom. Upravi za trezor Ministarstva finansija novac je uplaćen u decembru 2009.\nNakon što je Vlada pokrenula postupak naplate garancije, koncesionar je protiv Vlade pokrenuo postupak pred Međunarodnom trgovinskom komorom u Parizu. Arbitražno veće je četiri godine kasnije, u aprilu 2013, donelo odluku da Srbija vrati garanciju od 10 miliona evra koju je naplatila i kamatu, kao i iznos dat za kupovinu projektne dokumentacije, ali ne i odštetu od 71 milion evra, kolika je bila vrednost spora.\nNakon izveštaja Saveta za borbu protiv korupcije i MUP je sačinio izveštaj - krajem oktobra 2013. Tužilaštvo za organizovani kriminal odustalo je kasnije od krivičnog postupka, iako je zaključilo da su pojedini delovi ugovora za deonice Horgoš - Novi Sad i Novi Sad - Beograd bili štetni po pitanju uslova izgradnje, održavanja i rokova, te da su rokovi bili nerealni. Ipak, pozivajući se na međunarodnu arbitražu, Tužilaštvo je zaključilo da nema osnovane sumnje da je neko od Vladinih učesnika u pregovorima učinio krivično delo.\nU 2011. godini je u saobraćaj pušteno 86,88 kilometara leve trаke autoputa Horgoš - Novi Sad. Izgradnja autoputa koji će, između ostalog, da poveže Beograd i Požegu, planirana je u okviru Koridora 11, a do sada su završeni pojedini delovi. Radovi na obilaznici oko Beograda, koja je prema izveštaju Saveta za borbu korupcije takođe bila problematična, počeli su krajem juna ove godine.\nHorgoš Požega - Izveštaj Saveta


Srpska zastava se zavijorila ispred CERN-a - 23.04.2019, Sputnik Srbija\nSvečanom ceremonijom podizanja srpske zastave ispred zgrade CERN-a u Ženevi, u prisustvu premijerke Ane Brnabić, označen je i zvaničan prijem Srbije kao stalnog... 23.04.2019, Sputnik Srbija\n18:40 23.04.2019 (Osveženo: 03:01 26.08.2021)\n© Vlada Republike Srbije, Slobodan MiljevićZastava Srbije u CERN-u\n© Vlada Republike Srbije, Slobodan Miljević\nSvečanom ceremonijom podizanja srpske zastave ispred zgrade CERN-a u Ženevi, u prisustvu premijerke Ane Brnabić, označen je i zvaničan prijem Srbije kao stalnog člana Evropske organizacije za nuklearna istraživanja.\nPored premijerke Brnabić svečanosti je prisustvovao i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević.\nNakon toga, krajem marta ove godine, CERN je primio i formalnu potvrdu Uneska da je Srbija pristupila CERN-ovoj konvenciji, a danas je označen i zvaničan prijem.\nDa je Srbija spremna za punopravno članstvo pokazali su uspesi srpskih fakulteta i instituta koji su i danas značajan činilac u toj renomiranoj organizaciji, kao i ulaganje Vlade Srbije od više od 90 miliona evra u naučnu i inovacionu infrastrukturu, kao i osnivanje Fonda za nauku, čime se omogućava konkurentno finansiranje i povećava ulaganje u nauku, preneo je Tanjug.\nPunopravno članstvo značajno je za dalji razvoj nauke i unapređenje obrazovanja u Srbiji i pozicioniraće Srbiju kao zemlju koja ravnopravno odlučuje o najvažnijim pitanjima iz nauke, tehnologije i inovacija.\n© VLADA REPUBLIKE SRBIJE, SLOBODAN MILJEVIĆPremijerka Srbije na svečanosti u CERN-u povodom podizanja zastave Srbije u ovoj organizaciji\nPremijerka Srbije na svečanosti u CERN-u povodom podizanja zastave Srbije u ovoj organizaciji\nČlanstvo omogućava da studenti i profesori iz Srbije rade istraživanja na svetskom nivou u Srbiji, kao i da naša privreda učestvuje u većem obimu na projektima u CERN-u.\nUz podizanje kvaliteta naučnih istraživanja, pristupa najnovijoj naučnoj opremi i tehnologijama kao i prenošenja iskustva i znanja, članstvo u CERN-u uticaće na sprečavanje odlaska obrazovanih mladih ljudi iz Srbije, prenosi Tanjug.\nIstraživači iz Srbije ravnopravno će učestvovati na svim konkursima CERN-a, od finansiranja projekata naučne izvrsnosti, redovnih letnjih škola za studente i diplomce, doktorskih i postdoktorskih stipendija, do finansijske podrške za naučne specijalizacije.


EY o Srbiji: Strana ulaganja rekordna, ali ukupne investicije male | N1 Srbija\nEY: Strana ulaganja rekordna, ali ukupne investicije male\nRevizorska kuća "Ernst i Jang" svrstala je Srbiju na listu 15 zemalja Evrope sa najvećim brojem stranih ulaganja, a istraživanje o atraktivnosti evropskog tržišta pokazuje da je tokom 2017. godine uz pomoć stranih investicija u našoj zemlji otvoreno 20.000 novih radnih mesta.\nTo čini šest odsto od ukupno novootvorenih radnih mesta u Evropi za 2017. godinu, piše Politika.\nEkonomisti kažu da su strana ulaganja rekordna, ali su ukupne investicije male i zato je privredni rast Srbije prošle godine bio manji u odnosu na region, navodi taj list.\nU protekloj godini, zahvaljujući stranim direktnim investicijama (SDI), u Evropi je otvoreno 353.469 novih radnih mesta, što je za 19 odsto više u odnosu na prethodnu godinu.\nAnalitičari ove revizorsko-konsultantske kuće mere ukupan broj projekata koji se finansiraju na ovaj način, a Srbija se, kako je saopšteno, prvi put nalazi na listi top 15 zemalja Evrope.\nU odnosu na prethodnu godinu, broj projekata stranih investicija u Srbiji veći je za 157 odsto.\nTagovi: ulaganja , Investicije\nOno sto vecina komentatora ne zna je da su ukupne investicije u porast za 15% u prvom kvaltalu, ubedljivo najvise od druge komponente u bdp-u Stopa investicija raste 3 godinu zaredom samo ne ovom brzinom. Ocekujem da ce se ovaj trend nastaviti pre svega jer su se neto profiti uvecali za 2x u 2017 uporedjenju sa 2016, kao i za 1/3 veci budzet za kapitalne projekte u budzetu za 2018. Inace ako se ovako nastavi kroz celu godinu dosticicemo minimalnu potrebnu stopu od 20% investizija u bdp-u (2017 je 18.5%). Idealno bi bilo 25% tad bi smo bili medju prvi u evropi po investicijama/bdp-u a posle sigurno i po ukupnom rastu\nNeverovatno je kako je i ovako dobra vest dočekana pakosnim komentarima. Šta biste vi, da budete skupa radna snaga? Umete nešto što niko ne zna, radite na sebi, neprekindo učite i usavršavate se? Ulažete teško stečeni novac u startupe i radite deset sati dnevno da biste ostvraili svoje naume? A da, treba država nešto duzme duradi da bi se vama digle plate.\nSamo sto u Madjarskoj, Slovackoj ulaze velike firme kao Jaguar u Slovackoj, a u Srbiji jako male frimice sa minimalnim investicijama gde se uglavnom svodi na najjeftiiju radnu snagu u Evropi, gde su plate radnika oko 200 evra. 550 evra je minimalna mesecna plata u Slovackoj na primer, gde je SRB onda.


PvP - Guild Wars ExYu ExYugoslavia GW\n"Postoji razlika izmedju PvE-a, sPvP-a i World PvP-a. Kad napravis lika taj lik ima neku svoju pricu koja te prati kroz PvE gde se levelujes do 80 levela, znaci pocnes od 0 i napredujes kroz igru, ali ako neces da igras PvE, odma posle prvog questa mozes da uskocis u PvP svet gde ti je karakter odma lvl 80 i ima pristup max opremi. Imas 2 moda PvP-a:\nIma hot join varijantu gde samo uskocis u tim od X ljudi i sibas se protiv drugih X random ljudi, kroz par razlicitih mapa:\nPored hot-joina imas jos par modova za sPvP, koji su na istim mapama ko hot-join:\nPickup: 8 timova od po 5 ljudi se sibaju u 3 eliminacione runde.\nMonthly: Mesecni turnir koji za ucestvovanje trazi neki broj poena koje steknes u pickup turnirima.\nYearly: U ovom truniru se sibaju mesecni pobednici\nPlayer-run: Ovde ljudi sami kreiraju neki custom turnir, veoma lepa zamisao.\nZa hot-join dobijas glory koja je neka vrsta PvP valute kojom kupujes PvP iteme i rank koji je neka vrsta PvP xp metra de imas levele i za svaki novi level dobijas random nagradu.\nPored ovih nagrada ostali modovi ti daju jos neke lepe nagradice u zavisnosti od osvojenog mesta.\nOvde imas 3 servera koji se biju medjusobno 2 nedelje, na 4 razlicite mape. Svaka mapa ima neki broj intresnih tacaka koje svakih 5 minuta daju poene serveru koji ih poseduje. Ovde dobijas PvE xp i loot tako da mozes da izlevelujes karaktera do 80 a da nikad ne krocis u PvE posle tutorial nivoa. Naravno ako si level 80 i pocenes svoju PvE pricu, sidekicking sistem ce te odma spustiti na max nivo koji je dozvoljen za tu oblast PvE-a."\nAutor Ljubo Jurošević\nNadređena kategorija: guild wars 2


ZA EVROPSKI NAPREDAK, NEOPHODNA PODRŠKA SVIH INSTITUCIJA – FK Napredak\nZA EVROPSKI NAPREDAK, NEOPHODNA PODRŠKA SVIH INSTITUCIJA\nNapredak je oduvek bio jedan od najznačajnijih brendova Kruševca, međutim, godinama unazad klub nema značajniju i neophodnu podršku Grada.\n-U prošlom prvenstvu prošli smo prošli smo jednu kataklizmu, sa promenama trenera, brojnim igračkim migracijama, promenila se i Uprava nekoliko puta. Gledajući šta u Napretku od struktura upravljačkih postoji, pa i same radne zajednice, mogu da kažem da je ostalo vrlo malo ljudi, koji se zaista brinu o kubu, a da im lični interesi nisu daleko iznad klupskih. Gledano sa ove distance, s obzirom koliko smo malo pomoći imali od Grada, gradskih struktura, institucija, vezano za funkcionisanje kluba, a mislim na finansijski, stručni, ali i kadrovski aspekt, mogu da kažem da se tek sada divim Marku Miškoviću, kako je uspeo da finansira i održi klub u Super ligi u prethodnom periodu – istakao je predsednik UO Miloš Nenezić u uvodnom obraćanju pred brojnim predstavnicima medija.\nPodrška malobrojnih, bila je dragocena…\n-Pored Bratislava Gašića, koji je učinio iks pozitivnih stvari da možemo da funkcionišemo, imamo podršku samo JKP Kruševac, u jednom domenu Jugoprevoza. Kao pozitivne primere moram da navedem i doktora Dušana Šokorca, odnosno Ribarsku Banju, koja je uvek uz nas, Miloša Lazarevića i Saobraćajnu policiju i još nekoliko ljudi čija imena neću da pominjem ovom prilikom, zato što od njih očekujemo puno veće angažovanje. Jer, da bi jedan klub i institucija kakva je Napredak imao infrastrukturu, ali i rezultate koje treba da ima, neophodno je da se uključi mnogo širi krug institucija, preduzeća i pojedinaca. Sami ne možemo – poručio je predsednik Nenezić.\nIstičući da je opstanak u prošloj sezoni pravo malo čudo, prvi čovek Napretka je nastavio:\n-Mnogi nisu verovali u nas, kružila je priča – došao je Nenezić, sad će da utopi FK Napredak u FK Trajal, sve će da se ispolitizuje. Demistifikovali smo tu priču i pokazali da želimo Napredak kao instituciju Kruševca.\nU priči o aktuelnom trenutku, predsednik Nenezić je apostrofirao šefa struke Milana Đuričića:\n-Naše najveće pojačanje ovog leta je bio trener Đuričić. Bukvalno smo na njega prevalili konsultantske stvari, da nas savetuje šta da se radi pri organizaciji kluba. Sa druge strane trudili smo se da ga rasteretimo oko plata, premija, oko smeštaja igrača, kvalitetnih obroka.\nTrener time, naravno ne treba da se bavi, iako se ovom prilikom uključio, zato predsednik Miloš Nenezić najavljuje novu reorganizaciju u klubu.\n-Uradićemo novu sistematizaciju, a za sve koji ne rade u interesu kluba i lični stavljaju iznad interesa Napretka, mesta ovde više neće biti. Dokazali smo da finansijski možemo da vodimo klub, iako još uvek nismo sastavili budžet, a moram da kažem, za moje pojmove, budžet kluba je strašno visok. Ipak, naša namera je da igramo u Evropi i radimo na tome. Pitanje je šta smo do sada uradili, šta je trener uspeo da napravi od tima, generalno uslišili smo skoro sve njegove želje, s tim što moram da napomenem da je trener imao razumevanja za budžet, odnosno koliko možemo da platimo. Realno, igrači koje smo angažovali su plaćeni manje nego što vrede, ali tako je ovom prilikom moralo da bude da ne bi imali zastoja u redovnosti prilikom isplata prinadležnosti. Dok sam ovde, tako mora da bude. Inače, želeo bih da istaknem, funkcija predsednika Napretka uopšte nije nešto što sam želeo i ukoliko postoji neko ko ima takvu ambiciju i smatra da to može da radi, slobodno neka dođe i priključi se.\nPosebno “poglavlje” predsednik Nenezić je posvetio Omladinskoj školi:\n-Kako se tu u poslednje vreme radilo, to je katastrofa. Najveći deo našeg angažovanja bio je usmeren ka opstanku prvog tima u Super ligi, ali sada predstoje promene i u izboru stručnjaka koji će raditi sa decom. Nisu nama titule cilj, uvek su, naravno, dobrodošle, već da svako dete, ne samo da želi da igra za Napredak, već da dođe na stadion.\nNa kraju, osvrnuo se predsednik Nenezić i na saradnju sa FK Trajal, ali i ostalim sportskim, društvenim i privrednim činiocima:\n-Napredak uvek treba da ima saradnju sa svim klubovima, pre svih sa Trajalom, jer gradski smo klubovi i nadam se, a to je i ambicija kluba, da se Trajal ekspresno vrati u Prvu ligu. A, što se tiče Napretka, ciljevi su najviši i ukoliko se Grad više uključi, kao i ovdašnja privreda, možemo da napravimo čudo.\nPrevPrethodna vestKERKEZ NA ČELU LISTE POJAČANJA\nSledeća vestSREĆAN ROĐENDAN, VOLJENI GRADE!Next


Trendovi Archives - Page 2 of 2 - Forma Ideale\nIstraživanja pokazuju da čak 9 od 10 porodica – u potrazi za savršenom sofom, plakarom, komodom, kuhinjom, bračnim krevetom ili nekim drugim komadom nameštaja – poseti neki od 35 prodajnih salona ove popularne srpske kompanije. U pitanju je, naravno, Forma Ideale, koja je s razlogom dobitnik nagrade „Moj izbor 2019“, kao omiljeni brend nameštaja, pogotovo što …\nDEO VAŠEG DOMA Najveći broj domaćinstava u Srbiji krasi barem jedan proizvod ove domaće kompanije Read More »\nSa godišnjim kapacitetom od 2.500.000 paketa nameštaja i 21 odsto učešća u ukupnoj vrednosti izvoza nameštaja, kompanija Forma Ideale je ne samo lider kada je u pitanju izvoz, već i jedan od najatraktivnijih i najsigurnijih poslodavaca u Srbiji. Ljudi na prvom mestu Temeljan i posvećen rad preko 1700 zaposlenih, čine da ova kompanija raste iz …\nUspešna priča: Ljudi na prvom mestu Read More »\nNedostaje vam energije i elana u životu? Ili ideja i snage da za promene? U životu je često potrebno da stvari sagledavamo u crno belom kontrastu, kako bismo dobili inspiraciju za velike promene i novi početak, a odakle najpre da počnemo ako ne iz svog doma?! Dizajneri Forma Ideale potvrđuju da upravo ovaj kontrast boja pruža …\nCrno beli svet Read More »\nDigitalizacija je sveprisutna, kako u poslovnom svetu tako i u privatnom životu. Dok su naši roditelji imali dovoljno vremena da tumaraju gradom u potrazi za željenim proizvodima, danas ljudi žele da „razgledaju izloge“ iz topline svoga doma. Kupac danas očekuje da može da kupi ono što želi kad, gde i kako god hoće, što znači …\nDostupni uvek Read More »\nUvek ste maštali da u svoj dom unesete duh starog Holivuda? Sanjate o raskošnostom nameštaju koji odiše luksuznošću? Dizajneri Forma Ideale imaju nekoliko praktičnih saveta kako da ostvarite svoje snove u samo nekoliko koraka. Za dnevnu sobu najbolje je da odaberete krupan ležaj smelih boja, koji će u kombinaciji sa policom ALANOR3 vašu sobu pretvoriti u oazu luksuza …\nLuksuz na dohvat ruke Read More »\nNakon užurbanog dana svakom od nas najviše prija odmor u mirnom i toplom domu. A ima li boljeg mesta za popodnevnu dremku od dnevne sobe? Stoga su dizajneri Forma Ideale spremili nekoliko saveta kako da vaša dnevna soba bude idealno mesto za relaksaciju. Osim komfora, prva stavka na koju morate da obratite pažnju pri odabiru ležaja za …\nIdealna relaksacija! Read More »\nZa dnevnu sobu treba pažljivo birati komade nameštaja jer je dnevni boravak prostor u kome se najčešće odmaramo sa porodicom i prijateljima. Dizajneri iz Forma Ideale imaju par saveta kako da je učinite elegantnijom, toplijom i originalnijom. Ubacite regal, onaj koji je pogodan za odlaganje najrazličitijih predmeta. Naš savet je onaj sa TV policom sa otvorenim delom, …\nPar trikova za BOLJI IZGLED vaše dnevne sobe Read More »


Fudbaleri Čikago Fajera koje vodi sa klupe naš stručnjak Veljko Paunović pobedili su ubedljivo poslednjeplasirani tim istočne konferencije MLS lige Orlando siti 4:0.\nNekadašnji fudbaler Crvene Zvezde Aleksandar Katai bio je strelac drugog gola za Čikago, što je njegov deseti pogodak u MLS ligi.\nHighlights: Chicago Fire vs. Orlando City SC | Sept. 16, 2018\nEkipa Veljka Paunovića ovom pobedom prekinuli su niz od 11 utakmica bez pobede u ligi, ali je i dalje na samom dnu tabele.\nPrethodnih dana vlasnici Čikago Fajera razmatrali su da li odmah da otpuste Paunovića usled loših rezultata ili da sačekaju završetak sezone. Da li je mogući otkaz trenera o kojem se priča trgnuo ekipu, da li će vlasnici razmisliti još jednom i hoće li Paunović uspeti da sačuva svoje mesto, ostaje da se vidi.


Dosije: 43. motorizovana brigada VRS u Prijedoru - Kozarac.ba\nZa zločine počinjene na teritoriji opštine Prijedor tokom rata u Bosni i Hercegovini pred MKSJ pravnosnažno je osuđeno 18 lica u 11 predmeta. Osuđen je gotovo ceo državni vrh Republike Srpske sa Radovanom Karadžićem, Biljanom Plavšić i Momčilom Krajišnikom na čelu. Pred MKSJ je osuđeno i više pripadnika policije, komandira obezbeđenja i vođa smene straže prijedorskih logora, kao i predstavnika lokalnih i regionalnih političkih struktura.\nU novembru 2017. godine, MKSJ je komandantu Glavnog štaba Vojske Republike Srpske Ratku Mladiću izrekao prvostepenu presudu, kojom je osuđen na doživotnu kaznu zatvora. Mladić je, između ostalog, osuđen za progon, istrebljenje, ubistvo, deportaciju i prisilno premeštanje u opštinama širom BiH, među kojima je i Prijedor. Ujedno, Ratko Mladić je jedini visokorangirani oficir VRS osuđen za zločine u Prijedoru.\nZa zločine počinjene u Prijedoru do danas, ni u Srbiji ni u BiH, nije odgovarao nijedan komandant brigada iz sastava 1. krajiškog korpusa koje su učestvovale u operacijama u Prijedoru, među kojima je najznačajnija 43. motorizovana brigada (43. mtbr) VRS, iako su komandant i zamenik komandanta te brigade – pukovnik Vladimir Arsić i major Radmilo Zeljaja – u presudi MKSJ Milomiru Stakiću označeni kao saizvršioci zločina.\nCilj ovog dosijea je da upozna javnost sa okolnostima zločina počinjenih tokom vojnih operacija u Prijedoru 1992. godine; da stavi na uvid dostupne podatke i dokaze o ulozi i odgovornosti jedinica 1. krajiškog korpusa VRS, pre svega 43. mtbr, za zločine počinjene u toj opštini, kao i o postupanju oficira i nadređenih komandi VRS nakon zločina.\nPrvi deo dosijea posvećen je formiranju Vojske Republike Srpske u maju 1992. godine, njenih korpusa i jedinica, sa detaljnom strukturom 43. mtbr i drugih jedinica 1. KK VRS prisutnih u Prijedoru. Takođe, u prvom delu dat je politički kontekst događajâ u Prijedoru i pregled političkih odluka donetih na republičkom i lokalnom nivou koje su odredile pravac delovanja VRS tokom oružanog sukoba u BiH.\nNapadi srpskih snaga na sela u opštini Prijedor analizirani su u drugom delu dosijea. Napadi su se uglavnom odvijali po istom obrascu. Najpre bi stanovnicima nesrpskih sela srpske snage uputile ultimatum za predaju oružja, a zatim bi usledilo granatiranje sela, bez obzira na to da li su uslovi postavljeni ultimatumom ispunjeni ili ne. Nakon granatiranja, u sela su ulazili pripadnici vojnih i policijskih jedinica. Usledilo bi zlostavljanje, maltretiranje, ubijanje, zarobljavanje i odvođenje lokalnog nesrpskog stanovništva u logore, a zatim i pljačka i paljenje sela.\nU trećem delu dosijea analizirana je uloga 43. mtbr u funkcionisanju logora na području Prijedora, kao i uloga te brigade u prikrivanju zločina.\nČetvrti, poslednji deo ovog dosija posvećen je pohvalama i odlikovanjima koji su tokom rata dodeljeni komandantima i jedinicama koje su učestvovale u operacijama u Prijedoru, kao i njihovom posleratnom angažovanju.\nDosije „43. motorizovana brigada VRS u Prijedoru“\nPredstavljanje dosijea: 43. motorizovana brigada VRS u Prijedoru\nNa predstavljanju govore:\n– Ivana Žanić, direktorka FHP\n– Jovana Kolarić, istraživačica FHP\n– Refik Hodžić, novinar i aktivista iz Prijedora


DEJAN MILOVAC, MANS: Ne smijemo dozvoliti da gušenje sloboda nadživi koronu – Monitor\nPodgorica , 03.03.2017 MANS pres konferencija Dejan Milovac Foto Savo Prelevic\nKada su u pitanju medijske slobode i uopšte sloboda govora u doba korone, bojim se da se uspostavlja praksa koja ima za cilj da i građane i novinare gurne u autocenzuru. Mjere koje se sprovode, naročito kada je u pitanju sloboda, manir su najmračnijih totaliratnih režima\nMONITOR: Visoki funkcioneri DPS –a obilaze opštine, drže govore, ili dijele pomoć od sredstava građana koja su se slila u budžet NKT. Ocijenili ste da se očito radi o predizbornoj kampanji. Koliko je u ovoj situaciji uopšte moguće kontrolisati takve aktivnosti i zloupotrebe državnih fondova?\nMILOVAC: Samo naivni su mogli očekivati da je sa epidemijom virusa korona došla i neka nova, transparetnija i odgovornija vlast koja neće koristiti smanjenu pažnju javnosti za najprizemniji politički marketing i da neće upravo najranjivije kategorije stanovništva ponovo koristiti za ostvarivanje takozvane institucionalne prednosti na terenu. Primjeri za to su brojni, počev od povećane aktivnosti funkcionera vladajuće partije u lokalnim zajednicama, pa sve do monopolizacije distribucije humanitarne pomoći onima kojima je u ovom trenutku najpotrebnija.\nKao što sam ranije rekao, nema sumnje da su političke partije već ušle u predizbornu kampanju i da se, nažalost, situacija opšte neizvjesnosti koristi na besprizoran način. Naravno ,,meko vanredno stanje”, mjere koje dobrim dijelom nemaju samo za cilj sprječavanje širenja epidemije, već i značajno ograničavanje slobode govora, predstavljaju idealno okruženje za svaki autoritarni režim, pa ni crnogorski nije izuzetak.\nMONITOR: Kako vidite rad NKT, njihovo raspolaganje finansijama, da li je transparentno i može li se imati pravi uvid?\nMILOVAC: Mnogo se ovih dana priča o struci i o tome kako „politika sada sluša struku, te kako je došlo njeno vrijeme“. Čak i površan pogled na sastav NKT-a, te rukovodioce operativnih štabova, dovoljan je da se vidi da se većinom radi o provjerenom političkom kadru koji već gotovo tri decenije bespogovorno sluša političke direktive, a nikako ono što struka ima da kaže. Većina odluka koju je ovo tijelo donijelo je obrazložena stavovima i preporukama ,,struke”, a da do sada nismo dobili makar kakvo detaljnije obrazloženje osim da se toga moramo strogo pridržavati i da smo sami krivi ukoliko se situacija sa epidemijom pogorša. Nažalost, uz mjere koje jesu bile neophodne kako bi se spriječilo dalje širenje zaraze, u paketu smo dobili i cio set mjera koje značajno ograničavaju osnovne ljudska prava i slobode. Kada je u pitanju raspolaganje finansijama, dovoljno je reći da je Zakon o javnim nabavkama u potpunosti suspendovan, te da se isplate dobavljačima vrše isključivo na osnovu odluka NKT-a. Zašto su neki dobavljači favorizovani u odnosu na druge su pitanja na koja još uvijek nema odgovora. Izvještaji o potrošnji koje objavljuje NKT pružaju samo ograničene informacije iz kojih se doduše može vidjeti da su određeni dobavljači privilegovani, te da se određene vrste roba isključivo kod njih kupuju. I dalje nisu dostupni zapisnici sa sjednica ovog tijela, odluke, a proces odlučivanja se odvija daleko od očiju javnosti.\nMONITOR: Apelovali ste na Vladu da se odloži rad na Nacrtu Zakona o slobodnom pristupu informacijama u doba epidemije. Kakav je odgovor?\nMILOVAC: MANS je u saradnji sa kolegama iz nevladinog sektora i medijske zajednice na vrijeme prepoznao namjeru Ministarstva javne uprave i Vlade Crne Gore da upravo situaciju sa epidemijom virusa korona iskoristi za nastavak rada na Zakonu o slobodom prisutupu informacijama (SPI). Smatrali smo da u atmosferi straha i u doba globalne pandemije ne postoje ni elementarni uslovi za održavanje kvalitetne javne rasprave o tako važnom zakonu. Pritisak koji smo kreirali, zajedno sa našim partnerima iz relevantnih međunarodnih organizacija je dao rezultat, pa je rad na Zakonu o SPI odložen za vrijeme nakon epidemije. Naravno, to je tek prvi korak od mnoštva koji će Vlada Crne Gore morati da napravi ako želimo da imamo zakon koji služi da zaštiti javni interes, a ne bude paravan za ostvarenje partijskih i profitnih. U ovoj verziji predloga izmjena zakona se i dalje nalaze vrlo problematične odredbe kojima se dodatno, uz postojeća ograničenja, sužava prostor za uvid u ono što rade državni organi.\nPodsjetiću vas da izmjene zakona predviđaju da političke partije budu oslobođene primjene ovog zakona, što bi upravo u izbornoj godini praktično onemogućilo bilo kakvu građansku kontrolu finansija političkih partija. Potpuno smo uvjereni da je do ovakvih predloga došlo upravo zbog činjenice da su civilni sektor i mediji na osnovu Zakona o SPI otkrivali brojne slučajeve unošenja takozvanih crnih fondova u predizborne kampanje. Ostale problematične odredbe se odnose na samu definiciju toga što je informacija koje državnim institucijama omogućavaju da uskrate pristup podacima čak i ako ih faktički posjeduju. Naravno, predlog izmjena ponovo ne donosi precizniju definiciju poslovne i poreske tajne koje su do sada jako često korišćene od strane državnih institucija kako bi sakrili podatke koji po svojoj prirodi moraju biti javni.\nMONITOR: Kažete da se u ovom periodu pokušava dodatno suziti ionako uzak prostor za slobodan pristup informacijama?\nMILOVAC: Kao što sam pomenuo, aktuelna situacija predstavlja veoma plodno tlo za zloupotrebe i ograničavanje osnovnih prava i sloboda. Jedno od njih svakako jeste pravo na pravovremenu i tačnu informaciju o tome šta rade oni koje plaćamo našim novcem. Jedan od najočiglednijih primjera za to su takozvane press konferencije NKT-a koje se organizuju bez prisustva novinara. Crna Gora je među rijetkim zemljama koja je odlučila da sa javnošću na taj način komunicira o važnim pitanjima vezanim za epidemiju virusa korona. U ovakvoj situaciji je više nego ikada važno da građani imaju sve informacije od javnog interesa i da do kraja razumiju pozadinu mjera koje donose državni organi. Umjesto toga, pod izgovorom da novinare štite od zaraze, imamo praksu da se pitanja na konferencijama za novinare filtriraju, te da mnoga od njih ostaju bez odgovora. Nemam sumnju da je takva odluka donijeta da bi se ono što nam se prezentuje kao ,,struka” zaštitilo od nezgodnih pitanja.\nMONITOR: Crna Gora je opet pala na listi medijskih sloboda. Da li je to očekivano?\nMILOVAC: Svako ko iole prati dešavanja na medijskoj sceni u Crnoj Gori ne može biti iznenađen ocjenom da smo ponovo pali na listi medijskih sloboda. Ono što dodatno zabrinjava jeste činjenica da se Crna Gora našla na začelju liste zemalja u regionu koji već decenijama slovi za problematičan kada su u pitanju medijske slobode. Smatram da je tome dominatno doprinio izostanak konkretnih rezultata u procesuiranju napadača i njihovih nalogodavaca na novinare i njihovu imovinu. Istrage čije rezultate smo svi imali priliku da vidimo se isključivo završavaju na identifikaciji pukih izvršilaca, dok stvarni nalogodavci i dalje izmiču pravdi. Takvi rezultati dodatno podgrijavaju sumnje da osim retoričke, nema i stvarne političke volje da se u Crnoj Gori stvore elementarni uslovi za rad novinara.\nMONITOR: A, medijske slobode u doba korone?\nMILOVAC: Kada su u pitanju medijske slobode i u opšte sloboda govora u doba korone, bojim se da se uspostavlja praksa koja ima za cilj da i građane i novinare gurne u autocenzuru. Mjere koje se sprovode, naročito kada je u pitanju sloboda govora i izražavanja manir su najmračnijih totaliratnih režima. Ovo je posebno izraženo kada je u pitanju prostor koji državni organi malo ili nimalo mogu da kontrolišu, kao što su društvene mreže. Smatram da nikako ne smijemo dozvoliti da takva praksa nadživi trenutnu epidemiju i postane način na koji će se država obračunavati sa građanima samo zato što misle drugačije.\nMONITOR: Koliko civilni sektor trpi zbog situacije sa pandemijom?\nMILOVAC: Sve ono što važi za onaj dio medijske zajednice koji radi u javnom interesu odnosi se i na nevladin sektor. Kada je u pitanju konkretno MANS, za nas svakako predstavlja izazov pristup informacijama kako bi mogli na adekvatan način da pratimo na koji način postupaju državni organi. Kao što sam ranije rekao, vrijeme epidemije je vrlo pogodno da određene kompanije i pojedinci steknu enorman profit mimo procedura, bez javnih tendera i daleko od budnog oka javnosti. Kada na svojoj strani u takvoj situaciji imate i državne organe kao partnere, najčešće trpi javni interes. Jedan od ključnih izazova u narednom periodu za nas će biti da sačuvamo pravo na slobodan pristup informacijama kao jedan od ključnih alata za borbu protiv korupcije i povećanje transparentnosti rada državnih institucija.\nMONITOR: Kako ocjenjujete mjere koje Vlada preduzima?\nMILOVAC: Mjere koje je Vlada do sada obznanila povodom saniranja ekonomskih posljedica su samo nastavak ekonomske politike koja se u Crnoj Gori sprovodi decenijama. Čuveni moratorijum na kreditne obaveze građana je, prema analizama ekonomskih eksperata, nešto što neće građanima obezbijediti prijeko potrebnu pomoć, ali će sa druge strane banke zaštititi od gubitka zarade od kamata. Posebno je simptomatična odluka da ,,kapitalni projekti ne smiju stati”, te da i dalje nesmetano funkcionišu upravo oni sektori u kojima svega nekoliko kompanija imaju takozvani ,,meki monopol” poput građevinarstva, trgovine i nabavke medicinske opreme. Ne vidim kako u situaciji uzdrmanog globalnog i regionalnog tržišta Vlada Crne Gore može uraditi išta bolje nego što je to mogla u redovnim uslovima. Nakon završetka epidemije na naplatu će doći sve ono što smo uradili ili propustili da uradimo kao država kada je u pitanju podrška, prije svega maloj privredi.\nDRAGAN BURSAĆ, PROFESOR FILOZOFIJE I KOLUMNISTA IZ BANJA LUKE: U troznaku i borba protiv korone


Cijena za prvi priključak je snižena i od 1. januara iznosit će 30,00 KM bez PDV-a (35,10 KM sa PDV-om) i za fizička i za pravna lica umjesto ranijih 40 KM bez PDV-a, dok će drugi i svaki sljedeći priključak koštati 0,85 KM. Nove cijene osnovnog paketa za fizička lica, a koji uključuje prvih 80 besplatnih minuta utrošenih na pozive prema svim brojevima fiksne mreže BH Telecoma iznosi 12,05 KM sa PDV-om za direktni priključak te 9,04 KM za dvojni priključak\nZa poseban paket, na koji imaju pravo vjerske zajednice tradicionalni zanati i humanitarne organizacije, cijena je 15,21 KM (direktni priključak), odnosno 11,41 KM (dvojni priključak).\nPretplatnici svih paketa (izuzev paketa Phone u BiZPhone) ostvaruju pravo mjesečnog popusta na ukupnu novačanu vrijednsot ostvarenog međunarodnog ssoabraćaja i to po svakom priključku sa kojeg je on i ostavren. Popusti se kređu od 10 do 30% u u zavisnosti od utrošenog iznosa.\nCijene poziva prema međunarodnim telefonskim brojevima za pretplatnike koji imaju dodatnu uslugu koštat će za paket “N-Line” za Hrvatsku, Srbiju i Crnu Goru 0,356 KM za minut, te za Sloveniju 0,410 KM.\nCijena za pekete netFlat25, netFlat50, netFlat Pro, netFlat Pro Silver, netFlat Pro Gold iznosi 23,40 KM sa PDV-om za korisnike sa fiiksnim priključkom na zahtijevanoj lokaciji, a 58,50 KM za korisnike bez fiksnog priključka.\nViše iz kategorije: « Obustava saobraćaja na Carini Za vikend sajam OPEN-s »


Komšic: Strategije odbrane Srbije otvoreno neprijateljska prema BiH\nKomšić: Strategije odbrane Srbije otvoreno neprijateljska prema BiH\nizvor: agencije foto: 26.12.2019.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Željko Komšić izjavio je danas da bi usvajanje predložene Strategije odbrane i nacionalne bezbednosti Srbije bio čin otvorenog neprijateljstva prema Bosni i Hercegovini.\nTo bi dovelo do narušavanja regionalnog mira i stabilnosti i predstavljalo uvod u nove tenzije na Zapadnom Balkanu, smatra on.\nKomšić, hrvatski član Predsedništva BiH, rekao je agenciji FENA da predsednik Srbije Aleksandar Vučić u cilju očuvanja mira ima obavezu da suspenduje predloženu strategiju odmah, pre no što bude kasno, i dodao da su u BiH još sveže rane od, kako je rekao, "poslednje srpske agresije i počinjenog genocida", prenosi Radio Slobodna Evropa (RSE).\n"Neka budu sigurni da nećemo dozvoliti da se to ponovi", kazao je Komšić.\nKomšić je reagovao pošto je srpski ministar obrane Aleksandar Vulin juče u Skupštini Srbije predstavio predlog Strategije odbrane u kojem stoji da je "čuvanje Republike Srpske kao entiteta u sastavu BiH u skladu sa Dejtonskim sporazumom i unapredjenje položaja Srba u regionu i svetu od posebnog značaja za bezbednost i odbranu Srbije".\n"Srbija kao jedan od garanata Dejtonskog sporazuma nastaviće da unapredjuje specijalne paralelne odnose sa Republikom Srpskom, uz uvažavanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta Bosne i Hercegovine", navodi se izmedju ostalog u predlogu Strategije odbrane.\nKomšić je rekao da su se potpisnici Opšteg okvirnog sporazuma o miru u BiH, medju kojima je bila Savezna Republika Jugoslavija (SRJ), čija je pravna sledbenica Srbija, obavezali na priznanje i poštovanje suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH i da s tim u vezi nemaju nikakve ingerencije nad BiH, prenosi Hina.\nStav Komšića je da se SRJ u propratnim pismima, sastavnom delu Dejtonskog sporazuma, obavezala na niz elemenata kojima su potpuno suprotni predlozi u Strategiji odbrane Srbije, naročito u delu koji se tiče vojnog i odbrambenog aspekta.\n"Ako u Srbiji misle da odustanu od Dejtonskog mirovnog sporazuma, neka to i kažu, biće nam zadovoljstvo, da stvari u BiH drugačije uredimo", dodao je predsedavajući Predsedništva BiH.\nOn je naveo da po osnovnim postulatima medjunarodnog prava, predložena Strategija odbrane Srbije ne može da ima nikakvu pravnu validnost, jer se njom krši medjunarodni sporazum.\nKomšić je ocenio da je reč o svesnom kršenju Dejtonskog sporazuma i podsetio da su medju njegovim potpisnicama neke od najznačajnijih članica NATO-a.\n"One će veoma brzo doći na granicu na Drini, kako bi sprečile baš takve srpske maštarije. BiH treba da postane i postaće članica NATO-a upravo zbog planova iz Srbije kojima se iskazuju pretenzije prema delu teritorije suverene države BiH", dodao je Komšić.\nBošnjački član Predsedništva BiH Šefik Džaferović poslao je slične poruke Beogradu, navodi RSE.\n"Proglašavanje dela BiH nečim što je od posebnog značaja za bezbednost i odbranu Srbije, predstavlja izraz agresivne politike prema Bosni i Hercegovini. Entitet Republika Srpska deo je suverene države BiH i nije samo entitet srpskog naroda, nego i bošnjačkog i hrvatskog i svih drugih naroda koji tamo žive, kao uostalom i cela BiH", rekao je Džaferović.\nOn je dodao da je ono što Srbija sada pokušava da progura kao svoju strategiju, zapravo "prepakovana politika" predsednika Srbije i Jugoslavije Slobodana Miloševića iz 1990-ih godina.\nVijeće ministara BiH formirano 14 mjeseci poslije izbora\nNovo Vijeće ministara BiH, stare politike i poznata lica\nMigranti raspoređeni u Blažuj i Ušivak kod Sarajeva, 'Vučjak' se uklanja\nTegeltija izabran za šefa Vijeća ministara BiH\nU bihaćkoj regiji migranata manje, ništa od zatvaranja 'Vučjaka'\nEU daje novac, BiH ga iskorištava nedovoljno


Ekonomija BiH i prije Covida bila usporena, sada se suočava s mogućom dubokom recesijomAsocijacija poduzetnika Hercegovine | Asocijacija poduzetnika Hercegovine\nNjemačka godišnje potrebuje i do 300.000 sezonaca\nEvidentno je da je pandemija virusa Covid-19 prouzrokovala turbulencije i posljedice najviše u zdravstvenoj sferi ali poslije toga i u svim ostalim sferama društvenog života na cijeloj planeti pa neizbježno i u BiH.\nNegativan odraz ovakve globalne situacije stvorilo je dugotrajno negativan trend u direktnim stranim investicijama u BiH. Čak i prije izbijanja pandemije Covid 19 direktne strane investicije (DSI) na globalnom nivou bile su u padu zbog nesigurnosti trgovinske politike, pada stope prinosa od DSI te promjene forme međunarodne proizvodnje.\nPredviđa se da će globalni tokovi DSI opasti i do 40% u 2020, u odnosu na 2019. godinu, kada su iznosili 1,54 triliona dolara bili veći za tri posto u odnosu na 2018. Kada se sve to promatra u BiH, iznos pasive DSI (prilivi u BiH) u 2019. iznosili su 899 miliona maraka što je bilo povećanje za 11,6% u odnosu na 2018. Prije pandemije 79,3% investitora navelo je da planira nove investicije i reinvesticije u 2020. u BiH. Tokom maja 2020. godine Agencija za unapređenje stranih investicija u BiH (FIPA) uradila Aftercare online upitnik sa postojećim investitorima i dobila sljedeće odgovore:\nNjih 50% potvrđuje nastavak planiranih investicija u BiH koje su dogovorene i prije Covida. Najvjerovatnije 40 posto će odgoditi planirane investicije. Dvije kompanije planiraju premještaj dijela poslovnih aktivnosti izvan BiH a, jedna kompanija će potpuno obustaviti investicione aktivnosti.\nPrema preliminarnim podacima Centralne banke BiH već u prvom kvartalu 2020. godine registrirano je smanjenje DSI za 3,4% što kao neto financijska pasiva iznosi – 243,2 miliona KM.\nEkonomija BiH, koja je i prije Covida-19 bila na putu usporavanja, sada se suočava s mogućom dubokom recesijom. Ako uzmemo u obzir izvještaje međunarodnih institucija o položaju BiH na globalnom nivou i tome dodamo posljedice pandemije, jasno je da će efekti po našu ekonomiju i privredu biti skoro dramatični.\nBosna i Hercegovina je ponovo prema izvještaju Svjetske banke o lakoći poslovanja pogoršala svoj ranking u odnosu na prošlogodišnji izvještaj, i to za jednu poziciju, te se nalazi se na 90. mjestu. Najslabije smo plasirana država naše regije, a među najlošijim u Evropi. Bosna i Hercegovina je najslabije rangirana u oblasti pokretanja poslovanja, gdje smo 184. i u odnosu na prethodnu godinu pogoršali smo svoju poziciju (bili 183. na svijetu).\nBosna i Hercegovina je loše plasirana u oblasti dobivanja građevinskih dozvola, gdje zauzima 173. mjesto (bili 167. u svijetu). Za dobivanje građevinskih dozvola potrebno je proći 17 procedura i čekati 180 dana, troškovi su 20.3% vrijednosti objekta.\nBiH je značajno poboljšanje postigla u kategoriji dostupnosti električne energije gdje smo na 74. mjestu (u prethodnom izvještaju 130.), a za dobivanje električne energije potrebno je pet procedura i 69 dana. Već godinama smo loše plasirani i na osnovu plaćanja poreza, a prema posljednjem izvještaju smo na 141. poziciji. Za plaćanje poreza su navedene čak 33 procedure i potrebno je odvojiti 411 sati u toku godine.\nPrema objavljenom Globalnom izvještaju konkurentnosti 2019 Svjetskog ekonomskog foruma, Bosna i Hercegovina se nalazi na 92. mjestu od ukupno rangirane 141 države, te je za jednu poziciju lošije pozicionirana u odnosu na prethodni izvještaj. U usporedbi s državama naše regije i Evrope, Bosna i Hercegovina je i u ovogodišnjem izvještaju najslabije rangirana.\nPrema Indeksu ekonomskih sloboda 2019, Bosna i Hercegovina se nalazi na 83. mjestu od ukupno 180. zemalja svijeta (na 37 mjestu od 44 zemlje u Evropi). U odnosu na prošlu godinu, kada je naša zemlja zauzimala 91. mjesto, ostvaren je izvjestan napredak, te se zadržala u grupi ekonomski umjereno slobodnih država.\nPrema Forbsovom izvještaju o najboljim državama za poslovanje iz decembara 2018, Bosna i Hercegovina je tek na 98. mjestu, te je najslabije rangirana država naše regije.\nNa osnovu ovih izvještaja jasno je da slika poslovnog ambijenta BiH nije pozitivna. Uobičajeno smo posljednji u odnosu na zemlje regije i druge evropske zemlje.\nGlavni ekonomski prioriteti BiH svakako bi morali biti: Ubrzanje integracija u EU. Jačanje financijskog sistema. Reforma javne uprave.\nOsiguranje ekonomskog rasta poticanjem dinamičkog i konkurentskog privatnog sektora.\nSporost ili zastoj u otklanjanju poslovnih barijera i loša pozicija BiH u izvještajima međunarodnih institucija, otežavaju predstavljanje BiH kao pozitivne destinacije za ulaganje i privlačenje stranih investicija. No i pored evidentnih teškoća i objektivnih prepreka izazvanih pandemijom želimo istaći da Agencija za unapređenje stranih investicija BiH i dalje radi na realizaciji postojećih i pribavljanje novih projekata koji bi mogli biti interesantni za potencijalne strane investitore u BiH. Trenutno je u fazi razrade 285 FIPA projekata i to:\nPored ovih u realizaciji su i prioritetni projekti entitetskih vlade Republike Srpske (66 projekata) i Federacije BiH (112 projekata).\nOno što je izvjesno u ovom trenutku kao važno uporište za privredni oporavak od posljedica pandemije jeste pomoć Vijeća EU koje je u okviru iznosa za pomoć zemljama Zapadnog Balkana predvidjelo i 250 miliona eura za BiH, navodi se u analizi FIPA-e.


Petrović: Odnosi sa SAD u stalnom usponu\nKao i obično, na izmaku godine razgovarali smo sa ambasadorom Srbije u Sjedinjenim Državama o protekloj godini i aktuelnim temama. Prema mišljenju ambasadora Vladimira Petrovića, poseta američke državne sekretarke, Hilari Klinton u 2010. koja je usledila posle vrlo uspešnog boravka američkog potpredsednika Džozefa Bajdena u Beogradu, najbolji je dokaz da su bilateralni odnosi Srbije i Amerike u stalnom usponu.\nPetrović:„Sjedinjene Američke Države nas podržavaju u našim evropskim integracijama što je i državna sekretarka ponovila prilikom posete Beogradu, a i što govore nama ovde i intezivno rade da nam pomognu u evropskim integracijama. Vojna saradnja je odlična, saradnja između službi bezbednosti i policija je takođe na visokom nivou. Mi smo čak imali zajedničku akciju u koje smo zaplenili veliku količinu narkotika u Južnoj Americi“.\nGlas Amerike: Kako su vaši sagovornici komentarisali izveštaj Dika Martija u kojem se optužuje Hašim Tači da je učestvovao u nelegalnoj trgovini oružjem i organima na Kosovu 1999?\nPetrović „Činjenica je da mi već par godina pričamo o tome da mi imam određena saznanja i znamo da se piše o famoznoj ‘žutoj kući' već par godina u našim sredstvima javnog informisanja. Šta je promena u odnosu na pre, što sam ja primetio ovde u Vašingtonu, to je da je izveštaju dato puno mesta u sredstvima javnog informisanja u SAD, počev od CNN-a, FOX-a i svih velikih televizija i novina I SAD su za to da se istraži tačno o čemu se radi i mi insistiramo na tome jer ne želimo da opet dođe do nekog zataškavanja, zaplašivanja, nego da se istraži i da se uđe u detalje šta se desilo, i mi insistiramo na tome da se krivci izvedu pred lice pravde jer se radi o teškim, teškim, teškim zločinima koji su nazapamćeni u drugim delovima sveta, a kamoli u sred Evrope“.\nGlas Amerike: Prošle nedelje nam je gost bio Generalni konzul iz Čikaga, Desko Nikitović koji je govorio o slučaju porodice Nastić iz Kalifornije. Da li ima nekih pomaka u tom slučaju i da li ima nade da se deca vrate roditeljima?\nPetrović: „Znamo da je kao i kod nas i u SAD razdvojena zakonodavna, izvršna i sudska vlast tako da razumemo određene probleme koje ima Stejt department, ali insistiramo na tome da oni pronađu informacije zašto i po kojim dokazima su deca oduzeta. Mi ne želimo da se mešamo u sudski postupak, ali želimo da se taj slučaj pod hitno reši i da se kaže koji su to dokazi zbog kojih su deca oduzeta, šta su roditelji uradili da bi im deca bila oduzeta, i na sve moguće načine pokušavamo da dodjemo do tih informacija. Jedan od načina koji smo skoro počeli da primenjujemo je to da vršimo pritisak kroz Kongres, tj. kroz srpski kokus koji isto traži informacije od okruga, zašto je ta agencija oduzela deca i da nam da tačne informacije po kojim dokazima oni drže decu“.\nGlas Amerike: Da li je bilo nekih pomaka na polju ekonomske saradnje između Srbije i Sjedinjenih Država?\nPetrović: „Za nama je godina ekonomske krize kako u SAD, tako i u Evropi, a ta kriza je pogodila i Srbiju. Uspeli smo da zadržimo nivo ekonomske i robne razmene sa SAD, znači nije došlo do pada. Američke firme i investitori koji rade u Srbiji su još uvek tamo, a koliko sam informisan, čak je došlo i do povećanja. Konkretno US Steel je imao neka ulaganja i širi proizvodnju, a skoro 5% izvoza Srbije je US Steel. Wall Packaging je takođe imao neka nova ulaganja. Mi pokušavamo da privučemo nove investicije, a znam da je u poseti bila delegacija američkih proizvođača traktora John Deere u tzv. fact-finding misiji da pokuša da vidi da li ima interesovanja za investiranje u Srbiji.\nGlas Amerike: Čini se da je ove godine bilo malo više predstavljanja srpskih umetnika u ambasadi i u Vašingtonu, hoće li se to nastaviti i sledeće godine?\nPetrović: „To je jedna od stvari na kojima sam ja insistirao kao ambasador i mislim da postoji interesovanje kako naše dijaspore tako i ljudi u Vašingtonu i okolini, za što više kulturne razmene. Pomenuo bih Olju Ivanjicki na početku godine, imali smo reviju našeg filma, zatim prezentaciju Viminacijuma za vreme događaja ‘Passport to DC' u Vašingtonu i mislim da će i sledeća godina biti zanimljiva. Novost je da smo ove godine predstavili dosta mladih umetnika, i pokušaćemo i iduće godine što više da prezentujemo moderne srpske umetnike u SAD“.


Afrička kuga svinja i u Kruševcu - Stočarstvo | Agroklub.rs\nAfrička kuga svinja i u Kruševcu\nRasinski okrug, Globoder, Kruševac\nUprava za veterinu rešenjem je proglasila zaraženim područje naseljenog mesta Globoder na teritoriji grada Kruševca i naseljena mesta Stopanja i Bresno Polje na teritoriji opštine Trstenik.\nZarazna bolest afrička kuga svinja dijagnostikovana je na jednom gazdinstvu u naseljenom mestu Globoder, potvrđeno je iz Odeljenja republičke veterinarske inspekcije u Kruševcu, prenosi RTS.\nMinistarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede - Uprava za veterinu rešenjem je proglasila zaraženim područje naseljenog mesta Globoder na teritoriji grada Kruševca i naseljena mesta Stopanja i Bresno Polje na teritoriji opštine Trstenik. Ugrožena su mesta u poluprečniku od 10 kilometara oko žarišta zaraze na teritoriji grada Kruševca, opštine Trstenik i opštine Aleksandrovac.\nKako smo nezvanično saznali, bolest je primećena kod dva grla, a ovo je prvi put da se ova bolest pojavljuje na teritoriji Kruševca.\nU toku je popis svih gazdinstava na kojima se drže i uzgajaju svinje, a zabranjeno je njihovo premeštanje i prevoz u zaraženom i ugroženom području. Svi vlasnici svinja se obavezuju da promene zdravstvenog stanja svinja prijave nadležnoj veterinarskoj stanici ili veterinarskoj inspekciji na telefon 037-444-996.\nKritičan i Pirot\nPodsetimo, nedavno je proglašeno zaraženim područjem mesto Gnjilan, u Pirotskom okrugu, pa je ova opština rešenjem Ministarstva poljoprivrede pod posebnim nadzorom.\n"U mestu Gnjilan smo već obavili popis svih gazdinstava na kojima se uzgajaju svinje i obeležavanje neobeleženih svinja. U dvorištu gde je bilo tri smrtna slučaja od AKS-a eutanazirane su preostale svinje, zabranjen je prevoz i premeštanje svinja", rekao je direktor Veterinarske klinike Pirot Dejan Živić za lokalni medij i dodao da treba da prođe najmanje 40 dana od dezinfekcije prostora da bi se ponovo dozvolio promet.\nAfrička kuga svinja Kruševac Zaraženo područje Globoder


Dan domaćeg filma u Požarevcu - Portal Trag\nDogađaji Kultura Vesti\nMarko Po 12/11/2019\tNema Komentara\nU četvrtak, 14. novembra od 19 sati u Centru za kulturu Požarevac biće prikazan film „Okupirani bioskop“ Senke Domanović. Program obuhvata besplatnu filmsku projekciju i razgovor sa članovima filmske ekipe.\nFilm prati mlade aktiviste i događaje oko okupacije bioskopa Zvezda. Različite društvene grupe ujedinile su se sa istom namerom – da menjaju stvarnost u kojoj žive, međutim, ideje o tome kako bi ta stvarnost trebalo da izgleda nisu bile iste.\nOsim u Požarevcu, Dan domaćeg filma održaće se u još 19 gradova Srbije.\nPrethodno Prethodni post: Folklorci iz Bubušinca odlični u Turskoj (FOTO)\nSledeće Sledeći post: Vanja Bulić predstavlja knjigu u Kostolcu


Godovi stolarstva: Projekat koji vraća umetnost rezbarenja drveta - NMR Info\nKreirano nov 26, 2016\nNaša mala redakcija se uvek trudila da posebno istakne vredne i talentovane mlade. Kroz fotografije i tekstove smo u poslednjih desetak godina bili uvek uz sve one čiji rad i trud zavređuju pažnju javnosti.\nSjajni osnovci iz Jaše Tomića su tu našu pažnju uzvratili na najlepši mogući način što je znak da smo ipak na dobrom putu, uvek tu, pre svega za građane.\nUnikatna tabla sa imenom naše redakcije nastala je na projektu Godovi stolarstva koju je pokrenulo udruženje Inicijativa za ruralni razvoj – Centar u saradnji, a u saradnji sa osnovcima iz osnovne škole „Stevan Aleksić“.\n„Portal NMR Info je pratio i redovno obaveštavao javnost o radu ove organizacije. To će nam biti i dalje u planu, a osim toga, na raspolaganju smo i drugim organizacijama koje žele da podignu vidljivost svojih akcija“, rekao je glavni urednik portala Spaso Mladenovski.\nInicijativa za ruralni razvoj ima za cilj da pobošlja kvalitet života na selu pretežno radeći na projektima posvećenim umetnosti, sportu, preduzetništvu i poljoprivredi.\ngodovi stolarstvainicjativa za ruralni razvojjaša tomićrad na drvetu


Trasa kroz Brčko u sjeni politike - Glas Srpske\nVedrana Kulaga Simić 17.01.2022 07:00\nBANjALUKA - Nova runda razgovora o trasi budućeg autoputa koji će povezivati Sarajevo i Beograd, a koja prolazi kroz Brčko distrikt, biće održana do kraja mjeseca, potvrđeno je “Glasu Srpske”.\nPredstavnici svih nivoa vlasti u BiH, odnosno nadležnih institucija i javnih preduzeća o izgradnji autoputa od Sarajeva do Beograda otvoreno su razgovarali u decembru prošle godine, sa akcentom na dionicu koja treba da ide preko teritorije Brčko distrikta, jer je u pitanju svojevrsno čvorište i kao takvo je od posebnog interesa i za Republiku Srpsku i Federaciju. Tada je gradonačelnik Brčkog Esed Kadrić zadužen da što prije organizuje novi sastanak u vezi sa gradnjom autoputa da bi otvorili ozbiljne pregovore o tom projektu u BiH, a posebno razmotrili moguće trase kroz distrikt.\nProblem stvara činjenica da sada postoji pet, šest trasa, čije su dužine oko 55 kilometara, a prije petnaestak godina bila je u planu samo jedna, duga tridesetak kilometara. Sa Kadrićem nismo uspjeli da stupimo u kontakt, dok je s druge strane direktor preduzeća “Autoputevi Republike Srpske” za “Glas Srpske” rekao da još nema tačnog datuma sastanka, ali da očekuje da će svi ponovo naći za istim stolom u drugoj polovini januara.\n- Nakon sastanka u Sarajevu dobili smo dopis iz Brčko distrikta da budu imenovani članovi zajedničke komisije koja će razmatrati trase kroz taj grad. Poslali smo četiri imena i time poštovali rok da to uradimo do 15. januara, tako da očekujemo pozive već od 20. u mjesecu - kazao je Topić.\nOčekuje da će pregovori brzo dovesti do konačnog dogovora, a Srpska će, sa svoje strane, kako je rekao, dati maksimalan doprinos tome zbog važnosti cijelog projekta, ali i dionice kroz distrikt.\n- Vjerovatno će i u ovome biti politike, kao i svuda, ali riješićemo to. Ovo je svima važno za razgovore o finansiranju i drugim važnim stvarima i zato ne treba odugovlačiti niti dozvoliti da se politika miješa - poručio je Topić.\nSličan odgovor za “Glas” dao je i ministar komunikacija i transporta BiH Vojin Mitrović, naglašavajući da je u interesu svih da dogovor što prije bude postignut.\n- Dio kroz Brčko distrikt je važan za Srpsku da bi spojio autoput od Rače i Bijeljine prema Banjaluci, ali značajna je i trasa koja ide od Rače, preko Bijeljine, do Tuzle, Zavidovića, Žepča i Sarajeva. Za sve je Brčko važna tačka - rekao je Mitrović, koji je ranije istakao da Brčko i FBiH kasne sa aktivnostima i definisanjem trasa za budući autoput.\nPredstavnici BiH su u Ankari još u martu 2021. godine, tokom sastanka sa delegacijom Turske, potpisali sporazum o izgradnji autoputa Sarajevo - Beograd. Planovima je predviđena izgradnja trase od Sarajeva preko Pala i Višegrada do granice sa Srbijom te od Sarajeva preko Zenice, Tuzle, Brčkog i Bijeljine do granice BiH sa Srbijom na Rači, gdje je u toku gradnja mosta. Ukupna vrijednost posla, koji dijelom finansira i Turska, iznosi oko četiri milijarde evra, a početak radova u Srbiji je ozvaničen još u oktobru 2019. u Sremskoj Rači, u prisustvu predsjednika Srbije i Turske Aleksandra Vučića i Redžepa Tajipa Erdogana te članova Predsjedništva BiH Željka Komšića, Milorada Dodika i Šefika Džaferovića.\nVojin Mitrović je ranije govorio i o finansiranju projekta. Precizirao je da Turska, koja će biti izvođač radova, pregovara o komercijalnom ugovoru, a da Republika Srpska o uslovima finansiranja za dio puta preko svoje teritoriju pregovara sa jednom ruskom državnom agencijom, dok FBiH treba da finansira svoj dio.