Krajnje vrijeme da se Ustavni sud BiH stavi u okvire zakona – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDodik: Osjećam se ponosno, Kormakova je nepoželjna u Republici Srpskoj\nKrajnje vrijeme da se Ustavni sud BiH stavi u okvire zakona\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da će u četvrtak 26. januara, na sastanku sa liderom HDZ-a Draganom Čovićem razgovarati o donošenju Zakona o Ustavnom sudu BiH.\nPoručio je da je krajnje vrijeme da se ta pravosudna institucija stavi u okvire Zakona što pokazuje i posljednja presuda prema kojoj rad Doma naroda FBiH nije protivustavan iako u svom sazivu nisu imali predviđen zakonski broj Srba.\nDodik poziva predstavnike opozicije u Srpskoj koji su u organima vlasti na nivou BiH da se priključe rješavanju ovog, za Republiku Srpsku, pitanja od nacionalne važnosti.\nPredsjednik Republike Srpske ocijenio je danas da odluka Ustavnog suda BiH da odbaci kao neosnovan zahtjev poslanika Narodne skupštine Srpske za ocjenom ustavnosti zakona u Federaciji BiH, govori o namjerama tog, kako kaže, političkog organa da nastavi dalje sa degradacijom položaja Republike Srpske i Srba u cjelini.\nDodik smatra da ovu sramnu odluku treba odbaciti kao politički motivisanu, te tražiti da se izvrši revizija ovakvih odluka i na taj način utvrdi pravo djelovanje Ustavnog suda BiH.\nPredsjednik Srpske je istakao da je Ustavni sud BiH i formiran isključivo da bi političkim djelovanjem modelirao novi politički sistem kroz to da legalizuje nametnuta rješenja ranijih visokih predstavnika.\n“Sada se upustio u jednu veoma opasnu političku igru kojom degradira Ustavom postignuta i data prava i Republici Srpskoj i srpskom narodu, kao konstitutivnom, što je pokazao ovom odlukom odbijajući apelaciju poslanika iz Republike Srpske, koji su smatrali da organi koji nisu konstituisani ne mogu da donose pravne odluke”, rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nPredsjednik Srpske je ocijenio da je pokušaj da se Ustavni sud BiH pokaže kao mjesto političkih odluka veoma opasan za BiH i Dejtonski sporazum.\n“Razumljivo je da je, nakon odustajanja visokog predstavnika da djeluje, sada odlučeno da intervenišu na politički sistem putem Ustavnog suda BiH. Donesena odluka najbolje potvrđuje sve ono što smo do sada pričali na tu temu i najbolje oslikava namjere kojima se dalje želi baviti Ustavni sud BiH i da se obračunava isključivo sa Republikom Srpskom i Srbima u BiH”, rekao je Dodik, koji je i predsjednik SNSD-a.\nOn podsjeća da je Ustavni sud BiH konstatovao činjenicu da Srbi u Domu naroda Parlamenta FBiH nisu predstavljeni kako je to Ustavom predviđeno i utvrdio da je to “legitimno”.\nPredsjednik Srpske ističe da je neprihvatljivo da Ustavni sud BiH više djeluje i radi na osnovu pravila koje su ranije propisali na bazi sugestija koje su davali visoki predstavnik i međunarodni faktor, naglašavajući da je neophodno donošenje zakona o Ustavnom sudu.\n“Vjerujem da će u tom pogledu djelovati sutra ljudi iz Republike Srpske na sastanku koalicije na nivou BiH. Uvjeren sam da će Čović na toj poziciji i što se tiče koalicije djelovati, te pozivam i ostale iz Srpske da djeluju i da se pitanje donošenja zakona postavi kao ultimatum, kao najvažnije u BiH, a da se druga pitanje stave sa strane, dok ono ne bude riješeno”, dodao je Dodik.\nOn je poručio opoziciji u Srpskoj da je spreman da se sa njima sastane bilo gdje, jer je važno da u okviru Republike Srpske imaju dogovorene politike, s obzirom da se ne zna šta oni u Sarajevu dogovaraju.\n“Smatram da je za njih pametno pobjeći od vidljive pozicije, jer je lider SDA Bakir Izetbegović, pobjedom Donalda Trampa na predsjedničkim izborima u SAD, izgubio snažnu podršku i lagodnu poziciju koju im je omogućavala američka administracija i Hilari Klinton, a promijenjena je i turska pozicija u svijetu. Izetbegović je izgubio i lokalne izbore”, rekao je Dodik i dodao da je Izetbegović u problemima i sa liderom SBB-a Fahrudinom Radončićem.\nOn je dodao da ima saznanja da su mnogi iz SDS nezadovoljni onim šta stranka radi na tom planu.\n“Kao predsjednik Republike smatram da je potrebno da imamo kontinuiran razgovor na važne teme, a to je trenutno zakon o Ustavnom sudu”, poručio je Dodik.\nUstavni sud BiH 19. januara odbacio je kao neosnovan zahtjev 30 poslanika Narodne skupštine Republike Srpske za ocjenu ustavnosti zakona i ostalih opštih pravnih akata koje je Parlament FBiH usvojio od njegovog konstituisanja poslije izbora 2014. godine.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik rekao je danas u Banjaluci da očekuje da će pitanje američkih sankcija biti aktuelno još neki period, ali da će se to u izvjesnom vremenu riješiti u samim SAD.\nDodik je izjavio da se ne osjeća ni loše ni ugroženo zbog uvedenih sankcija, te da su one nepravedne, dio spina i pokušaj obračuna jednog broja ljudi iz bivše američke administracije s njim, jer nije prihvatio mnoge stvari koje su htjeli da uradi.\nNavodeći da je o uvedenim sankcijama razgovarao danas sa ambasadorom Rusije u BiH Petrom Ivancovim, Dodik je naglasio da o podršci Rusije govori sam podatak da je Ministarstvo vanjskih poslova Rusije osudilo uvođenje sankcija, što se može vidjeti i na internet sajtu te institucije.\nSavjet ministara neadekvatan sagovornik vladama u regionu\nPredsjednik Srpske Milorad Dodik naglasio je da Savjet ministara BiH nije adekvatan sagovornik nijednoj od vlada u regionu, te da je to, prema ustavu, pomoćno tijelo Predsjedništva BiH.\n– BiH nema vladu i sva operativna, institucionalna, infrastrukturna i druga pitanja su u nadležnosti entiteta – rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nGovoreći o jučerašnjem sastanku premijera Srbije Aleksandra Vučića i predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH Denisa Zvizdića u Beogradu Dodik je ponovio da Zvizdić nije predsjednik nikakve vlade, već predsjedavajući Savjeta ministara, te da su ga, u tom smislu, neki u Srbiji lažno predstavljali.\nOn je naveo da su se nakon sastanka Vučića i Zvizdića mogle čuti riječi koje su dobro došle za stabilizaciju nekih prilika, ali da se ime Zvizdića nije trebalo da pojavljuje kao tema razgovora, jer nema šta da o tome kaže.\nDodik je poručio da će Srpska, ako dobije informaciju o tome šta je dogovarano na pomenutom sastanku, podržati sve ono što je u interesu Srpske.\n– Dobro je da se u regionu razgovara o svim pitanjima, ali mi u Republici Srpskoj uvijek imamo sumnju da je za to relevantan faktor Zvizdić i Savjet ministara, s obzirom na ustavnu poziciju – objasnio je Dodik.\nOn je rekao da je na navedenom sastanku uglavnom bilo riječi o infrastrukturnim objektima, koji su isključivo na prostoru Srpske.\n– Svi mostovi na Drini su u našoj nadležnosti i izgradnja najavljenog auto-puta /Sarajevo-Beograd/, za koji mi nemamo još nikakve informacije, dobro je došla, jer on 95 odsto prelazi preko teritorije Srpske. U tom pogledu, Republika Srpska treba da odredi trasu i način kuda će se to kretati i u to ćemo se uključiti sa Srbijom – najavio je Dodik.\nU “Eko toplanama” pripreme za sezonu grijanja 2020/2021\nUhapšen državljanin Srbije osumnjičen za ubistvo u Banjaluci\nUmjesto biometrijskih, vraćaju nam se stari pasoši!


Glišić: Ponavlja se glasanje na pet izbornih mesta u Šapcu | Radio Kosovska Mitrovica\n22. September, 2020 09:25 |\nGlasanje će biti ponovljeno na pet izbornih mesta u Šapcu, kaže Darko Glišić, predsednik IO SNS i dodaje da na tim mestima treba da glasa oko 5.800 birača, kao i da to suštinski ne može da promeni izborne rezultate u Šapcu.\nPonavljanje izbora na pet biračkih mesta u Šapcu ne može da promeni rezultat i činjenicu da je Srpska napredna stranka već osvojila više od 30 hiljada glasova, ocenio je predsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke Darko Glišić i istakao da je odugovlačenje kraja izbornog procesa od strane Nebojše Zelenovića samo pokušaj bivšeg gradonačelnika da još koji dan ostane na vlasti.\nGlišić upozorava na činjenicu da Zelenović vrši ozbiljan politički uticaj na rad Gradske izborne komisije Šabac čiji predsednik Budimir Pavlović, poznat kao Buda zabluda, po političkim nalozima upravlja radom komisije. Posebno je zanimljivo to da je supruga predsednika komisije Budimira Pavlovića, na izbornoj listi Nebojše Zelenovića, što ga već diskredituje, ističe Glišić i naglašava da su izborni uslovi u Šapcu najgori koje je Srbija ikad imala od uvođenja višestranačkog sistema.\nGlišić je ocenio da Nebojša Zelenović iz dva razloga odugovlači okončanje izbora.\nPrvi razlog je, ističe Glišić, to što Zelenović odbija da se suoči sa realnošću i činjenicom da mu je narod rekao da ga više neće na čelu grada, a drugi je to što je narod uvideo razmere Zelenovićevog lopovluka i što više neće to da trpi. Državna revizorska komisija utvrdila je nenamensko trošenje nekoliko miliona evra za vreme Zelenovićeve vlasti, a ko zna koliko još toga ima i šta je sve radio, kaže Glišić i pita kako je moguće da, kako kaže, evropski dušebrižnici nisu reagovali na katastrofalne izborne uslove u Šapcu gde Srpska napredna stranka nije imala nijednog predsednika ni zamenika biračkog odbora, niti su njeni predstavnici učestvovali u brojanju glasova.\nGde god je Srpska napredna stranka na vlasti predstavnici opozicije su mogli da učestvuju u kompletnom toku izbora, samo u Šapcu opozicija nema nikakva prava, jer su tamo Zelenović i Dušan Petrović umislili da su neprikosnoveni vladari, kaže Glišić. On posebno ističe da su izborni uslovi u Šapcu i Đilasovi uslovi jer je Zelenović bio deo Đilasove koalicije, pa tako izgleda njihova demokratija.\nOni misle da mogu sve, pa i da odlože izbore za godinu dana ili proglase da je večeras Nova godina, kaže Glišić i naglašava da je narod bez sumnje glasao za promene što je rezultiralo ubedljivom pobedom Srpske napredne stranke.\nPredsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke Darko Glišić ocenio je i da su Petrović i Zelenović računali na nekakvo nezadovoljstvo građana posle posete naše delegacije Vašingtonu, ali da im se i taj plan izjalovio, jer je predsednik Vučić u potpunosti odbranio srpski nacionalni interes i vratio se iz Vašingtona kao pobednik i državnik koji je za svoju otadžbinu učinio najbolje.


„Ratni savet“ protiv Rusije - 22.01.2016, Sputnik Srbija\n„Ratni savet“ protiv Rusije\nDa li će biti mirovne konferencije o Siriji ili neće? 22.01.2016, Sputnik Srbija\nRusija je jedinna koja potiskuje ISIL i za par meseci su uradili vise nego Amerika i "prijatelji" za godinu i po. To pokazuje ko ima losu strategiju, odnosno ko se bori protiv terorizma a ko sa teroristima trguje i druguje\nanalize i mišljenja, francuska, sirija, libija, madaja, bašar asad, vitalij čurkin, ešton karter, mark toner, loran fabijus, un, savet bezbednosti un, sirijska opozicija, al kaida, daeš\n08:47 22.01.2016 (Osveženo: 08:52 22.01.2016)\nDa li će biti mirovne konferencije o Siriji ili neće?\nPregovori sirijske opozicije i vlasti najavljeni su za 25. januar u Ženevi, pod kapom Ujedinjenih nacija, ali do njih izgleda neće doći.\nSirijska opozicija: Malo verovatno da će pregovori početi 25. januara\n14 Januar 2016, 14:50\nSavet bezbednosti je održavanje ove konferencije postavio kao cilj u decembru, kada je jednoglasno doneta rezolucija 22 54, ali su se pojavile razlike u njenom tumačenju.\n„Neće biti šteta ako se početak pregovora odgodi za koji dan“, rekao je predstavnik Stejt departmenta Mark Toner.\nVitalij Čurkin, predstavnik Rusije u Ujedinjenim nacijama, objasnio je da neke članice Saveta bezbednosti sabotiraju konferenciju o Siriji.\n„Poslednjih nedelja smo bili svedoci pokušaja nekih članica Saveta bezbednosti da dramatizuju humanitarnu situaciju u Siriji, povezujući odluku o početku pregovora sa humanitarnim pitanjima. U tome vidimo pokušaj da se poremete pregovori“, rekao je Čurkin televiziji „Rusija 24“.\nHumanitarna situacija u sirijskom gradu Madaji je početkom januara postala lajtmotiv u obraćanjima zapadnih diplomata. SAD su tražile od Rusije da „izvrši uticaj na Asada“ da omogući prilaz humanitarnim konvojima „svim Sirijcima, naročito onima u oblastima pod opsadom, poput Madaje“.\nPentagon: Ruska operacija ojačala poziciju Asada\n21 Januar 2016, 10:53\nFrancuski ministar Loran Fabijus je u Parizu razgovarao sa predstavnikom sirijske opozicije u Parizu, Rijadom Hidžabom, o „neophodnosti da Sirija i Rusija prekinu vojne operacije protiv civila, posebno u Madaji i drugim gradovima koji su pod opsadom režimskih snaga“.\nZašto je to postala tema pred pregovore u Ženevi?\nTeška situacija u sirijskim gradovima na prvim linijama fronta nije nepoznata. Dokument koji je objavio američki list „Forin polisi“ pokazuje da su UN znale za tešku humanitarnu situaciju u Madaji od oktobra. Patnje naroda u ovom gradu se, objasnili su predstavnici UN u ovoj zemlji, ne razlikuju od patnji u drugim gradovima u kojima se vodi građanski rat.\n„Nije mi teško da kažem da se radi o istovetnoj situaciji koju nalazimo u svim drugim gradovima u kojima se opsada koristi kao ratna taktika“, rekao je koordinator za humanitarne akcije UN u Siriji. Prema procenama jedne američke nevladine organizacije, više od milion ljudi u Siriji živi u gradovima pod opsadom.\nZašto onda ovo iznenadno zanimanje za Madaju? Selektivni pristup ukazuje na političku manipulaciju.\nSirija: Ljudi umiru od gladi u Madaji\n18 Januar 2016, 13:06\nOvaj grad važi za sedište grupa koje se bore protiv Bašara el Asada, onih koje podržava Zapad. Protiv njih se bore pripadnici libanske šiitske grupe Hezbolah.\nKada je reč o situaciji u gradovima pod opsadom koje zapadni mediji nazivaju „bastionima režima“, patnja stanovništva se umanjuje.\nHumanitarna situacija je izgovor koji krije neslaganje glavnih aktera sirijske krize oko toga ko će da učestvuje u mirovnom procesu.\nNi posle susreta Lavrova i Kerija nema dogovora o tome ko bi trebalo da predstavlja opoziciju. Organizacije koje Rusija smatra terorističkim za Zapad su sasvim prihvatljive jer se bore protiv sirijskog predsednika.\nZapad iritira što ruska avijacija bombarduje položaje džihadista iz Nusra fronta, povezanih sa Al Kaidom i salafističkih islamističkih grupa koje su ujedinjene u Islamski front, poput grupe El Šam koju podržavaju Saudijska Arabija i Katar, čiji je cilj da „sruše Asadov režim i zamene ga pravednom Islamskom državom“.\nAl Kaida je postala prihvatljiva za Zapad jer su njeni pripadnici korisni u rušenju sirijskog režima.\n„Želeo bih da pojačamo saradnju i koordinaciju sa Rusijom u borbi protiv terorista DAEŠ-a, ali isključivo protiv DAEŠ-a, jer je ta teroristička organizacija naš neprijatelj“, rekao je francuski predsednik Fransoa Oland u obraćanju diplomatama u Parizu, najavljujući intenzivnije napade koji ne treba da prave probleme „umerenoj sirijskoj opoziciji“.\nPozicije Pariza su u istoj ravni sa Vašingtonom. Francuska je nakon terorističkih napada u Parizu 13. novembra pozvala na jedinstvenu međunarodnu koaliciju u borbi protiv DAEŠ-a, u savezu sa Rusijom, ali su njenog predsednika u Beloj kući zbog toga povukli za uši.\nZato na skup „ratnog saveta“ za borbu protiv DAEŠ-a koji je u četvrtak održan u Parizu, na kome su učestvovali ministri odbrane sedam zemalja — SAD, Francuske, Australije, Velike Britanije, Italije i Holandije — nije pozvana Moskva. Šef Pentagona Ešton Karter rekao je nakon sastanka da je ruska strategija „loša“ i da, ukoliko se ne promeni, „nema osnova za zajedničku saradnju“.\nNeslaganje o tome ko je neprijatelj u Siriji i ko treba da predstavlja opoziciju u Ženevi ukazuju na različito tumačenje rezolucije UN 22 54. Ona ne predviđa, na primer, odlazak sirijskog predsednika Bašara el Asada, na čemu je insistirao Fabijus na sastanku sa sirijskim opozicionarom.\nOva situacija podseća na rezoluciju o Libiji 2011. godine, koja je takođe jednoglasno izglasana, a koju su Francuska i Velika Britanija iskoristile da napadnu ovu zemlju, uz podršku NATO-a, sa posledicama koje su poznate.\n22 Januar 2016, 14:46


21.10.2013. / 16:30\nBANJALUKA, Vlada Republike Srpske usvojila je danas Uredbu o izmjenama i dopunama Uredbe o određivanju nagrada i naknada notarima u Republici Srpskoj čije donošenje će omogućiti da se prilikom registracije privrednih subjekata domaća fizička i pravna lica, kao i strani investitori, maksimalno rasterete troškova notarskih usluga.\nPrijedlogom ove uredbe uvodi se obaveza notara da u notarskoj kancelariji imaju jasno istaknute obavezne notarske radnje sa cijenom notarske usluge, kao i ukupne troškove registracije, te navedene usluge koje stranka dodatno može zahtijevati od notara.\n“U skladu sa Ekonomskom politikom Republike Srpske za 2013. godinu i započetom reformom procesa registracije poslovnih subjekata, izmjenama i dopunama Uredbe direktno se doprinosi ispunjenju jednog od ciljeva ekonomske politike, definisanom kao jačanje aktivnosti Republike na planu podrške privredi i unapređivanju poslovnog okruženja”, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nOva uredba se, između ostalog, usklađuje sa Zakonom o izmjenama i dopunama Zakonoma o privrednim društvima.\nVlada Republike Srpske usvojila je danas Informaciju o stanju na tržištu hartija od vrijednosti, radu i poslovanju Komisije za hartije od vrijednosti Republike Srpske za prvo polugodište 2013. godine.\nVlada se danas upoznala i Izvještajem o stanju u bankarskom sistemu Republike Srpske u prvom polugodištu i sa Izvještajem o poslovanju i rezultatima rada sa finansijskim izvještajem Agencije za bankarstvo Republike Srpske za period januar-juni.\nNa današnjoj sjednici Vlada se upoznala i sa šestomjesečnim izvještajima o stanju u sektoru osiguranja Republike Srpske, o radu Agencije za osiguranje Republike Srpske, te o finansijskom poslovanju Agencije za osiguranje Republike Srpske sa prijedlogom zaključka. Srna\nTagovi: notarinotarske uslugeuredbavlada republike srpske


Svi koji su ugroženi posledicama elementarnih nepogoda biće zbrinuti\nMinistar finansija Mlađan Dinkić izjavio je da je Vlada na današnjoj sednici donela Odluku o obrazovanju Koordinacionog tela koje će se baviti usmeravanjem aktivnosti u otklanjanju posledica nastalih aktiviranjem klizišta i procenom štete na teritoriji ugroženih opština.\nOn je naveo da će ovo telo činiti šest ministara, a da će predsednik biti ministar za kapitalne investicije Velimir Ilić i istakao da je u poslednje dve nedelje 370 miliona dinara uplaćeno interventno za pomoć nastradalim područjima.\nVeć su potrošena sva sredstva iz budžeta koja su predviđena za elementarne nepogode, ukazao je Dinkić, uz napomenu da će biti obezbeđena vanredna sredstva i da će svi koji su sada ugroženi biti zbrinuti.\nNa sledećoj sednici Vlade, kako je najavio, biće odobrena vanredna sredstva, a Ministarstvo finansija će razmotriti mogućnost uzimanja još jednog kredita od Razvojne banke Sveta Evrope.\nProšle godine smo od ove banke uzeli jedan kredit za otklanjanje posledica poplava u Banatu, podsetio je Dinkić i rekao da je to bilo pod veoma povoljnim uslovima.\nOn je, takođe, naveo da je Vlada danas prihvatila Nacrt ugovora kojim se omogućava dokapitalizacija Komercijalne banke, najveće domaće banke, od strane Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nMinistar je precizirao da će EBRD platiti 70 miliona evra za 25 odsto vlasništva u ovoj banci da bi postala manjinski akcionar u njoj, dok će država i dalje biti većinski vlasnik sa 50,7 odsto kapitala.\nEBRD plaća skoro tri puta više u odnosu na vrednost banke, ukazao je Dinkić i dodao da su pregovori trajali šest meseci i da ova transakcija otvara mogućnosti za to da Srbija dobije banku koja će moći da posluje i van granica zemlje.\nPrema njegovim rečima, dokapitalizacijom će Komercijalna banka, umesto sadašnjih 75 miliona evra, imati kapital od 170 miliona evra i time postati ubedljivo najjača banka u Srbiji, ne samo po visini štednje već i po visini kapitala, i prva banka koja će početkom aprila aplicirati za licencu u Bosni.


Kvaka 23 :: Pisana verzija :: Talenat za propagandu\nTalenat za propagandu\nPsiholog Žarko Korać smatra da je Aleksandar Vučić najtipičniji primer autoritarnog političara, čak ne samo u okvirima Srbije, dok filozof Vladimir Milutinović ukazuje da predsednik Srbije "ne baca" ni jednu rečenicu i da sve što izgovara ima propagandnu funkciju.\nU serijalu Kvaka 23 Novinske agencije FoNet, on je ilustrovao da Vučić neprestano ponavlja kako Srbija ima najlepši hram na svetu, kako Beograd ima najlepšu promenadu, najlepši vidik u Evropi...\n"Ne znam da li ijedan državnik, čovek, bilo ko to radi. Zamislite da neko sedne i stalno ponavlja da je nešto najlepše na primer u Budimpešti“, navodi Milutinović, autor knjige "Sipanje istine“ o tehnikama propagande Vučićeve vlasti.\nKako je ocenio u razgovoru sa novinarkom Tamarom Skrozza, predsednik Srbije, isto tako, koristi svaku priliku da nabraja mesta i u stanju je za pet minuta da nabroji više do 40 toponima kako bi pokazao svoje znanje.\n"Marčelo Fo je rekao da nije dovoljno znati propagandne tehnike, nego treba osigurati kanale da ti neko ne odgovara na te tehnike, već da ti ih prenosi. I Vučić je sistematski osvojio te kanale“, naglasio je Milutinović.\n"Kada nešto uradi pre podne, on već za popodne ima izveštaj da li se njegovi birači, ljudi koji ga podržavaju, slažu ili ne slažu sa tim. I onda, ako biste jako pažljivo posmatrali njegove izjave, videli biste da on ponekad i tokom dana promeni karakter svoje izjave“, tvrdi Korać.\n"Ne možeš ništa da ga pitaš, možeš da budeš samo poslušan. On će te zaštititi, on će te izvesti na pravi put, on je onaj čiji se autoritet ni na koji način ne može dovoditi u pitanje“, analizira Korać.\nPrema njegovom viđenju, Vučić je doneo i neke svoje lične osobine - agresivan je, sklon teorijama zavere i stalno tvrdi da ga neko prisluškuje ili mu radi o glavi.\nSve to, kako je protumačio, zapravo pokazuje autoritarnu strukturu našeg društva - autoritarnost naše porodice i škole, gde se autoritet ne dovodi pod znak pitanja, bez obzira da li je realan ili nametnut.\n"Kod nas neautoritarni ljudi nemaju priliku da dođu na vlast. Oni mogu da dođu samo slučajno, kao što je bilo u slučaju Zorana Đinđića", uveren je Korać, koji predviđa da će takvo stanje "potrajati, što ne znači da autoritarni lider nužno mora ovako da izgleda“.\n"Ta propaganda je takvog oblika da nije potrebno da je neko drugi osmišljava. Nije to sasvim jednostavno, ali nije ni toliko komplikovano", ocenio je on, uz konstataciju da to Vučić može i sam, "mada možda postoje i ti Izraelci o kojima se priča“.\n"Na našoj sceni ne postoji niko sličan. Kada govore opozicioni političari, često ćete primetiti da oni kažu nešto kontraproduktivno za sebe, nešto za šta bi ih neko savetovao da ne pričaju. Ali, to nije njihova loša osobina, jer ovolika propaganda je nešto negativno“, predočio je Milutinović.\n"Na opozicionoj sceni imate recimo Boška Obradovića, koji je izrazito autoritaran. On čak direktno zastupa vrednosti autoritarnog društva. A bilo je i ranije takvih ponuda, ljudi koji sami znaju sve da reše i imaju odgovor na svako pitanje“, podseća Korać i zaključuje da u tom smislu nije optimista. (kraj) zvs/ts


I dok su fudbaleri Budućnosti i stručni štab tima iz Popovca ironično aplaudirali ka arbitrima posle minimalnog poraza, neki od najverovatnije navijača koji je sve to snimao telefonom, konstantno je vređao arbitre ne birajući reči.\nBudućnost je pretrpela minimalan poraz u Paraćinu i matematički je ostala bez prve pozicije u Srpskoj ligi Istok, a sudeći prema komentarima na Tviteru, na terenu se odvijao svojevrsni cirkus i ekipa iz Popovca je brutalno pokradena od strane „ljudi u crnom“.\nKakav cirkus se odigrao u srpskoj ligi istok. Budućnost Popovac pokraden, a igrači kulturno pozdravljaju sudije aplauzom 😂 pic.twitter.com/navJ5cU5uo — Victrixcis 🇨🇺 (@Victrixcis1) May 31, 2021\nS obzirom na to da je Timok kao domaćin pobedio Dunav takođe rezultatom 1:0, Timok je učvrstio lidersku poziciju i ima 83 boda, dok je Budućnost druga sa četiri boda zaostatka, kolo pre kraja.\nTim iz Zaječara će na taj naćin igrati baraž za popunu dva mesta u Prvoj ligi Srbije, dok je Budućnost ostala bez te mogućnosti, što je očekivano teško palo fudbalerima, stručnom štabu, kao i navijačima, koji su za takav epilog okrivili sudije.\nDOGODINE OPET U ELITI: Kadeti kraljevačkog Kikera remijem završili sezonu\nRAZVOJ NOVE GENERACIJE NAVIJAČA: Edukacija učenika donosi dugoročno ostvariv efekat u borbi protiv huliganizma\n30. 05. 2021. u 18:14\nMARKO PANTELIĆ SE NAKON SMENE OGLASIO SAOPŠTENJEM: Zapretio dokazima o kojima će tek govoriti\n25. 05. 2021. u 13:05\nfudbal srpska liga istok Sport Domaći fudbal Srpska liga FK Jedinstvo FK Budućnost Popovac FK Aluminijum FK TImok


SEEbiz.eu / TREND / Radonjić i zvanično napušta Zvezdu\nRadonjić i zvanično napušta Zvezdu\nAutor/izvor: SEEbiz / Mozzartsport\nDatum objave: 15.07.2017. - 20:53:28\nBEOGRAD - Dejan Radonjić od danas više nije trener Crvene zvezde.\nRadonjić je posle razgovora sa prvim čovekom Nebojšom Čovićem doneo neopozivu i defnitivnu odluku, što je potvrđeno na zvaničnom klupskom sajtu.\n"Crvena zvezda obaveštava javnost da i pored velike želje, saradnja sa dosadašnjim trenerom gospodinom Dejanom Radonjićem nije nastavljena. Crvena zvezda izražava veliku zahvalnost treneru koji je na klupi kluba sedeo više od četiri godine i u tom periodu ostvario istorijske rezultate.\nCrvena zvezda je sa gospodinom Radonjićem kao trenerom osvojila: tri titule prvaka ABA lige, trit itule domaće lige, tri nacionalna kupa, a pamtiće se i veliki uspesi u Evropi, polufinale Evrokupa, i prvi istorijski plasman u plej of Evrolige.\nNakon povratka Dejana Radonjića sa usavršavanja u SAD, obavljeni su poslednji razgovori sa čelnicima kluba u Beogradu. Ipak, i pored velike želje, klub i trener neće nastaviti saradnju. Crvena zvezda će o narednim koracima blagovremeno obavestiti javnost", stoji u saopštenju.\nDejan Radonjić je na Mali Kalemegdan stigao aprila 2013. godine, a u toj sezoni izborio je prvo finale ABA lige u istoriji kluba, koje je Zvezdi donelo i učešće u Evroligi posle pauze od 13 godina.\nPrvi trofej sa crveno-belima osvojio je naredne sezone, a bio je to pehar Kupa Radivoja Koraća. Sa Crvenom zvezdom ukupno je podigao devet titula, po tri u Jadranskoj ligi, Superligi Srbije i nacionalnom Kupu! U sezonama 2014/15 i 2016/17 Crvenoj zvezdi doneo je triple krune.\nKao trener najuspešniji je u istoriji Crvene zvezde. Ima najviše osvojenih titula, najviše pobeda i najviše vođenih mečeva sa klupe. Takođe, rekorder je po ukupnom broju pobeda u Jadranskoj ligi, predvodeći ekipe Budućnosti i Crvene zvezde.


Socijalna karta nasušno potrebna Srpskoj | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nSocijalna karta nasušno potrebna Srpskoj\nBANJALUKA – Iako se o izradi socijalne karte Republike Srpske priča već duže od deceniju, do danas je urađeno malo toga da se ona uspostavi i da se na organizovan način počnu planirati i pratiti socijalne potrebe stanovništva.\nZbog manjka koordinacije, nepostojanja socijalne karte na nivou Republike Srpske i kvalitetnih i objedinjenih evidencija, porodice ili pojedinci sa istim socijalnim potrebama su diskriminisani, odnosno zavisno od ličnog umijeća ili opštine u kojoj žive, dobijaju potpuno različit nivo pomoći i pored toga što su u istom socijalnom statusu.\nTrenutno, Ministarstvo zdravlja i socijalne zaštite RS po pitanju socijalnih karata na određeni način “forsira” izradu onih opštinskih, mada stručnjaci ističu da je to daleko od socijalne karte u pravom smislu riječi, te da se to što se dešava prije može nazvati sociološkim istraživanjem, a ne socijalnom kartom.\nI pored toga što postoji najmanje desetak definicija, socijalna karta u suštini bila bi uvezivanje kvalitetnih baza podataka putem kojih bi se mogle pratiti socijalne potrebe stanovništva i preko kojih bi se obezbijedila pravičnija raspodjela sredstava koja se trenutno izdvajaju iz budžeta na raznim nivoima.\nPreduslov za izradu socijalne karte bio bi uspostavljanje praga socijalne sigurnosti, što je administrativna odluka i zahvaljujući kojem bi se znalo da li je neko ili nije u stanju socijalne potrebe.\nUkoliko je pojedinac ili porodica ispod tog praga, država bi bila u obavezi da mu tu razliku nadoknadi i to je nešto što u modernim zemljama odavno postoji.\n“Bez socijalne karte nema pravedne raspodjele. Ona je mehanizam koji ujednačava pristup države prema socijalnim kategorijama stanovništva i omogućava da pratimo isplate gotovinskih naknada iz budžeta i opštine. Najbitnije je da bi nam socijalna karta dala mehanizam da možemo planirati jer nije suština socijalnih davanja samo u novcu. Republika Srpska ima puno mjera namijenjenih za socijalne probleme, ali je problem što oni nisu koordinisani i efekti su daleko manji”, rekao je Ljubo Lepir, profesor socijalne politike na Fakultetu političkih nauka u Banjaluci, ističući da je sve stvar političke odluke i volje.\nInače, za potrebe dobijanja jednog od kredita Svjetske banke Republika Srpska je još 2012. godine izradila jednu vrstu odluke o uvođenju jedinstvenog registra socijalnih naknada na svim nivoima, ali to nikada nije usvojeno i zaživjelo u praksi.\nU Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite RS kažu da podstiču centre za socijalni rad da izrađuju što sveobuhvatnije baze podataka o korisnicima socijalne zaštite te da su počeli sa aktivnostima na izradi jedinstvene metodologije za izradu socijalnih karata u Srpskoj.\n“U toku je objedinjavanje informacija s terena, a naredni korak je stvaranje finalne verzije priručnika o načinu sprovođenja istraživanja i izrade socijalne karte”, rekli su “Nezavisnim” u ovom ministarstvu.\nS druge strane, Lepir naglašava da ono što se trenutno promoviše nije socijalna karta, već metodologija socioloških istraživanja te da se propagira kako da se snima stanje siromaštva.\n“Smisao socijalne karte je da se prati korisnik pojedinac u sistemu socijalnih davanja”, rekao je Lepir.\nVeliki problem u Republici Srpskoj predstavlja i to što se promjena korisnika koji je u sistemu socijalne potrebe jako teško kontroliše i što lokalni centri za socijalni rad zbog neuvezanih evidencija ne znaju da li se neko od njihovih korisnika u međuvremenu zaposlio ili odbio posao, naslijedio stan, zaključio ugovor o doživotnom izdržavanju…\nPrethodni članakCvijanović: Protiv terorizma se boriti zajednički i odlučno\nNaredni članakSamo 36 ulica nazvano po ženama


BOŠKO OBRADOVIĆ NAJAVLJUJE ZA 13. APRIL: „Probićemo sve blokade vlasti na putevima, ako ih bude!“ – KOMERSANT\n9. aprila 2019. by Komersant\n„Ljudi dolaze vozovima, redovnim autobusima, svojim kolima… Ogromno je interesovanje i probićemo sve blokade vlasti na putevima ako ih bude“, rekao je Obradović za list Danas.\nOn je rekao da što više građana bude na skupu, predsednik države Aleksandar Vučić će „pre da padne“.\n„Mislim da svako ko je protiv ove vlasti toga dana treba, iz cele Srbije, da dodje u 15 časova ispred Narodne skupštine, a pre svega Beograđani kojima je ova vlast srušila čitav centar grada i zablokirala život. Sve dalje zavisi od toga koliko će nas biti u Beogradu u subotu“, rekao je Obradović.\nList piše da organizatori protesta u gradovima Srbije već osećaju indirektni pritisak vlasti jer autoprevoznici ne pristaju lako da svojim autobusima voze građane u glavni grad, jer se plaše vanrednih tehničkih pregleda, mogućih inspekcija i zatvaranja firmi koje „rade za opoziciju“, o čemu se već danima nezvanično govori.\n„Najava Željka Mitrovića predstavlja provokaciju vlasti“\nObradović je izjavio da očekuje poziv Ministarstva unutrašnjih poslova na ozbiljan razgovor kako bi se sprečila, kako je rekao, „provokacija vlasti“, poput najave vlasnika TV Pink Željka Mitrovića da će 13. aprila pratiti opozicione demonstrante kamionom sa ozvučenjem iz kojeg će puštati muziku.\n„Ukazujem na opasnost da režim ubaci svoje ljude medju demonstrante koji bi mogli da probaju da izazovu incidente“, rekao je Obradović ispred Višeg tužilaštva, gde je predao krivičnu prijavu protiv ministara odbrane Aleksandra Vulina.\nPRETHODNAOTKRIVENO KOD LAZANSKOG: Ovo je suština vojne moći Srbije! (VIDEO)\nSLEDEĆAOBJAVLJEN SNIMAK: Ovako je bombardovan aerodrom u Tripoliju! (VIDEO)


Sadiku: Gervala nema kapacitet za spoljne poslove, Kurti pada s vlasti ako odbije nalog SAD za ZSO - Kosovo Online\nSadiku: Gervala nema kapacitet za spoljne poslove, Kurti pada s vlasti ako odbije nalog SAD za ZSO\n2. Novembar 2021. • 16:08\nPolitikolog Arbnor Sadiku kaže da nema naznaka da će Kosovo dobiti priznanje od preostalih pet zemalja Evropske unije, što je danas najavila ministarka spoljnih poslova i dijaspore Kosova Donika Gervala.\nOn konstatuje da ova ministarka nema kapaciteta da vodi spoljnu politiku Kosova i da bi iz tog razloga trebalo da bude zadužena samo za vladin resor za albansku dijaporu.\n“Dobro je to što je najavila gospođa Gervala, da će Kosovo od pet zemalja članica EU dobiti priznanje, ali do sada nismo videli opipljive rezultate koji potvrđuju ono što je istakla. To u velikoj meri zavisi od uloge Amerike, a ne od kosovske vlade”, rekao je Sadiku u izjavi za Kosovo onlajn.\nArbnor SadikuEkonomia Online\nMinistarka spoljnih poslova i dijaspore Kosova Donika Gervala izveštavajući pred Odborom za evropske integracije u kosovskom parlamentu, nazvala je danas štetnim Sporazum o Zajednici srpskih opština i kazala da on neće biti sproveden. Sadiku međutim smatra da je u slučaju Zajednice srpskih opština neophodan kompromis, koji bi trebalo da se dogodi na predstojećim sastancima kosovske i srpske delegacije u Briselu.\n“Pitanje oko kojeg se Kosovo i Srbija ne slažu u vezi sa formiranjem Zajednice opština sa srpskom većinom jeste da li će ovo udruženje biti organizacija koja bi funkcionisala unutar ili van ustavne organizacije Kosova. Verujem da bi moglo doći do kompromisa između Kosova i Srbije po ovom pitanju. Srbija će uz pomoć Evropske unije i SAD raditi na formiranju udruženja srpskih opština, koje ne bi bilo tipa nevladine organizacije, ali ne može biti ni udruženje sa izvršnim ovlašćenjima. Može biti organizacija određenog tipa ili sui-generis”, objašnjava Sadiku.\nOn ukazuje da Vlada Kosova neće moći da izbegne primenu sporazuma o ZSO ukoliko Sjedinjene Američke Države intenziviraju napore na njegovoj realizaciji. Premijer Kosova Aljbin Kurti, prema mišljenju Sadikua, može ugroziti svoj premijerski mandat ukoliko nastavi da ignoriše zahteve međunarodnih faktora, prvenstveno SAD.\n“Što se tiče izbegavanja uspostavljanja asocijacije opština sa srpskom većinom na Kosovu, to će zavisiti od pristupa predsedništva SAD na čelu sa gospodinom Bajdenom, da li će vršiti pritisak na Kosovo ili ne. Ako Vlada odbije osnivanje jedne vrste udruženja, koja ne bi mogla da bude sa izvršnim ovlašćenjima već tipa "sui generis", onda će pasti i druga Kurtijeva vlada, kao i prva“, zaključuje Sadiku.\nArbnor Sadiku Aljbin Kurti Donika Gervala Zajednica srpskih opština\nGervala: Radimo na priznanju od pet zemalja EU, nećemo ZSO\nMinistarka spoljnih poslova Donika Gervala izjavila je da kosovska vlada radi na dobijanju priznanja od pet zemalja EU, koje još uvek nisu priznale Kosovo, ali i dodala da Sporazum o ZSO neće biti sproveden, prenosi Koha.


Krali identitete i pravili pasoše za kriminalce Banjaluka.com\nKrali identitete i pravili pasoše za kriminalce\nU nastavku akcije “Kruna” Uprava za teški i organizovani kriminalitet MUP-a RS podnijela je prijavu Tužilaštvu BiH protiv 12 lica osumnjičenih za falsifikovanje isprave i krađe identiteta građana BiH, koji žive u inostranstvu.\nPrijava je podnesena protiv Dane Bikića, Bobana Pećanca i Nemanje Bikića iz Banjaluke, Mustafe Cerića iz Sanskog Mosta i hrvatskog državljanina Petra Ćosića.\n“Oni se sumnjiče da su kao članovi organizovane kriminalne grupe od 2014. do 2016. godine na području Banjaluke, Gradiške, Srpca, Glamoča i Sanskog Mosta neovlašćeno prodavali i vršili razmjenu javnih isprava i to ličnih karata, pasoša i vozačkih dozvola BiH u namjeri da sebi pribave imovinsku korist”, rekla je portarol MUP-a RS Mirna Miljanović.\nOna kaže da se grupa tereti za organizovani kriminal, nedopuštenu trgovinu, računarske prevare, falsifikovanje isprava, nevolašćeno korišćenje ličnih podataka…\nPrijavom su obuhvaćena i lica za koja je utvrđeno da su imali pasoše, sa ukradenim identitetima, a riječi je o Milanu Stojakoviću iz Čačka, Vedranu Ćurčiji iz Niša, osuđivanom narko dileru Igoru Samardžiću iz Bačke Palanke, kao i hrvatskim državljanima Draganu Pažinu i Aleksandru Ceniću.\n“Originalne biometrijske pasoše i lične karte BiH pribavili su za još najmanje dva lica, čiji pravi identitet još nije utvrđen”, rekla je Miljanovićeva.\nIstragom je utvrđeno da se ta lica koriste ukradenim identitetima na ime Boro Mačković (36) i Željko Grbić (46).\nTagovi: BiHKriminal\tPrijavi grešku


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Borančić predsjednik mladih liberala\n01. 11. 2013. 12:17 >> 12:17 3\nBorančić predsjednik mladih liberala\nMladi Liberalne partije, na III redovnoj Konferenciji, 31.oktobra u Podgorici, izabrali su predsjednika i rukovodstvo mladih. Jednoglasno, delegati iz svih opština za novog predsjednika Mladih izglasali su Ammara Borančića, dosadašnjeg koordinatora mladih i predsjednika mladih liberala u Baru.\nUsvojeni su i novi Statut i Program Mladih liberal, koji sadrže glavne odrednice daljeg rada i djelovanja u skladu sa modernim, evropskim i liberalnim duhom i potrebama crnogorskog društva.\nU Programu su označeni glavni problemi mladih u Crnoj Gori koji se tiču zapošljavanja, reforme ekonomskog i obrazovnog sistema, zdravlja mladih, nasilja, kao i stanje u sportu i kulturi i ponuđena konkretna rješenja.\nNovi predsjednik Mladih LP, Ammar Borančić poručio je da se Crna Gora nalazi u jednoj od najtežih kriza, u posljednih nekoliko decenija, a da najveći teret krize snose upravo mladi koji nemaju mogućnost za samostalni život ili poslovanje i koji trpe posljedice konstantnog obesmišljavanja i urušavanja obrazovnog i socijalnog sistema.\n''Mi liberali i mi mladi i slobodni ljudi, koji su uvijek i svuđe bili pokretači svih promjena, moramo imati snage i pameti da budemo pokretačka snaga jedne prosperitetne, napredne, moderne i evropske Crne Gore. Sa istim onim entuzijazmom, sa kojim su je naši stari liberali odbranili i obnovili, mi je moramo izgraditi prema svojim idejama i potrebama i potrebama svih ljudi koju u njoj žive'', kazao je Borančić.\nKonferenciji su prisustvovail i predsjednik i poslanik LPCG Andrija Popović, generalni sekretar Esko Šainović, kao i koordinator mladih Mirza Krcić.


Radovi na renoviranju pošte u Ulici Patrisa Lumumbe na Karaburmi - Beogradski Portal\nPredsednik Gradske opštine Palilula Miroslav Ivanović obišao je danas zajedno sa direktorom JP Pošta Srbije Zoranom Đorđevićem radove na renoviranju pošte u Ulici Patrisa Lumumbe 50 na Karaburmi, koje finansira Opština.\n– Gradska opština Palilula sa zadovoljstvom učestvuje u renoviranju pošte, jer to doprinosi poboljšanju uslova i kvalitetnijoj usluzi koju Pošta Srbije pruža našim građanima na Karaburmi, rekao je Ivanović.\nSaopštio je da Opština finansira krečenje prostorije, postavljanje spuštenog plafona (tzv. armstrong plafona), sređivanje osvetljenja, uređenje platoa ispred ulaska u poštu, a srediće u budućnosti ulicu i prilaz iza objekta pošte.\nDirektor JP Pošta Srbije Zoran Đorđević tokom obilaska radova izjavio je-\nPošta na Karaburmi u Ulici Patrisa Lumumbe jedna je od mnogobrojnih pošta čija je adaptacija trenutno u toku. Naša želja je da u narednom periodu svi naši objekti budu modernizovani, na čemu se renoviranjem objekata širom Srbije intenzivno radi.\nU planu je otvaranje još trista pošta uključujući ugovorne pošte, dok su bolji uslovi rada jedan od prioriteta Pošte Srbije u narednom periodu- rekao je Đorđević.\nPošta radi u punom kapacitetu, jer se radovi izvode uz obezbeđenje uslova za nesmetano funkcionisanje usluga i prisustvo stranaka.\nbeogradski.rs / Opština Palilula


Savjet - 1\n21. 09. 2021 13:35\nBEOGRAD - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić iznio je nakon današnje sjednice Savjeta za nacionalnu bezbjednost zaključke koji se tiču daljih poteza Srbije nakon jučerašnje akcije Rosu na administrativnim prelazima Brnjak i Jarinje.\nGuteres: Savjet bezbjednosti ima jednu prednost u odnosu na talibane\n19. 08. 2021 22:00\nNJUJORK - Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Guteres rekao je danas da želja talibana za međunarodnim priznanjem predstavlja jedinu prednost Savjeta bezbjednosti UN da insistira na inkluzivnoj vladi i poštovanju ljudskih prava u Avganistanu, posebno ženskih.\nKabul zatražio hitnu sjednicu Savjeta bezbjednosti\n12. 08. 2021 20:52\nKABUL - Predsjedavajući Vrhovnom savjetu za nacionalno pomirenje u Avganistanu Abdulah Abdulah zatražio je od Ujedinjenih nacija da organizuju hitnu sjednicu Savjeta bezbjednosti UN radi razgovora o situaciji u Avganistanu.\n"United grupa" pod lupom Konkurencijskog savjeta BiH\n10. 08. 2021 14:06\nSARAJEVO - Konkurencijski savjet BiH pokrenuo je istragu zbog sumnje u protivzakonite medijske kartele "United grupe" u BiH.\n29. 07. 2021 21:00\nUkoliko se prezervativi ne čuvaju na pravi način može doći do oštećenja, a naknadno i njihovog pucanja, šta može prouzrokovati neželjene događaje.\nSE ponovio preporuku, Slovenija da prizna srpski kao manjinski jezik\n20. 07. 2021 11:19\nBEOGRAD - Savjet Evrope ponovio je dugogodišnju preporuku Sloveniji da prizna srpski jezik kao tradicionalno manjinski jezik.\nNovinari ogorčeni: Sudovi kriju imena osuđenika\n05. 07. 2021 08:00\nBANJALUKA, SARAJEVO - Sudovi u BiH počeli su da u presudama koje objavljuju na svojim sajtovima, umjesto imena osuđenika, objavljuju samo njihove inicijale, što je izazvalo oštar revolt među novinarima, koji ističu da se s ovakvom praksom dosad nisu susretali te da je na ovaj način zanemaren interes javnosti.


Tarot karta dana: simbolika sudbine za 23. januar 2018. godine — Astrologija — Lovesensa.rs\nTarot karta dana: Obešeni!\nTarot karta dana za 23. januar 2018. godine - Obešeni - nedostatak sposobnosti da rešite probleme i suočite se sa izazovima. Osećate se nemoćno, jer ne možete da kontrolišete situaciju u kojoj ste. Ali, zapamtite da sudbina brzo menja svoj tok.\nOvo je savršen dan za usavršavanje, učenje, meditaciju, a uskoro pronalazite način kako da ponovo osetite čari slobode. Samo oni koji žele da vide svetlu stranu dešavanja, oni koji gaje optimizam, uspeće da pređu granice i ostvare se u željenom polju.\nHoroskop za ljubavna iskušenja i neograničenu sreću: evo šta nam donosi Venera u Vodoliji (do 10. februara 2018.)\nOsobe u vezama želeće u ovom periodu puno više slobode kako bi se mogle zabavljati sa svojim društvom. Ovo će za neke možda značiti nagli raskid veze, pogotovo ako vam Uran radi neki značajniji aspekt, u vašoj natalnoj karti, na poslednjim stepenima Ovna.\nOvo je vreme kada će mnogi iz zabave potražiti pomoć astrologa ili sami istraživati šta im to sve astrologija pokazuje da ih čeka u narednoj godini.\nVeneri se u Vodoliji 20. januara pridružuje i Sunce, pa će se svakako osetiti svojevrsno olakšanje od težine koju je nosila dok su se i Sunce i Venera kretali znakom Jarca. Kao da će nam odjednom sav teret pasti s leđa i osetićemo dašak lakoće, dašak slobode.\nVenera će 15. februara raditi opoziciju sa Severnim čvorom, pa vam se možda baš tada desi neki sudbinski susret koji će vam, ako ništa drugo, ostati u lepom sećanju. Ali, svakako je idealno vreme za neke nove početke i neke nove, uzbudljive veze.\nOd 30. januara do 9. februara Venera će praviti kvadrat sa Jupiterom, a od 2. februara i sekstil sa Uranom, pa pripazite da ne preterujete u silnoj želji za uzbuđenjem, jer bi vam se kasnije ono moglo obiti o glavu.\nJupiter iz Škorpije želeće da rastrošno trošite na stvari koje vam inače ne trebaju, pa pripazite i oko kupovine razne elektronike. Razmislite prvo da li vam zaista treba neki aparat, samo zato što je to sad trenutno super hit koji imaju apsolutno svi. Iako ćete imati veliku potrebu biti drugačiji od drugih, ali pre nego skočite zapitajte se - da li ste to zaista vi ili je samo to trenutni hir.\nU ovom periodu nesebično delite ljubav najpotrebnijima i uživajte u nečem novom što će vam malo podići raspoloženje i vratiti osmeh na lice!


Igrajte se sa širinom elemenata dok ne dobijete pravi profil ulice\nUz ovu internet alatku, urbano planiranje zaista može da postane demokratski proces u interesu cele zajednice. Potrebno je samo malo volje.\nStreetmix je internet alatka koja vam omogućava da se oprobate u osmišljavanju ulica i drugih urbanih džepova. Aplikcija je izuzetno zabavna i njena glavna prednost u odnosu na alatke sličnog tipa ogleda se u njenoj jednostavnosti i činjenici da nije potrebno da ste završili arhitekturu da bi njoj upravljali. Neke od njenih osnovnih funkcija omogućavaju kreiranje trotoara, dodavanje javnog prevoza, upravljanje biciklističkim trakama i još mnogo toga. Sa dizajniranjem praktično možete da krenete istog momenta kada posetite streetmix.net.\nIdeju za stvaranje ove aplikacije dobio je programer i urbanista Lou Huang još 2013. godine kada je prisustvovao sastanku mesne zajednice čija je tema bila redizajn jedne ulice u San Francisku. Sastanku su takođe prisustvovali i gradski planeri, a prisutne komšije dobile su prazne papire na kojima je trebalo da vizualizuju svoje ideje o tome kako bi ulicu trebalo prilagoditi svim učesnicima u saobraćaju. Godinama kasnije, po istom ovom principu nastala je i prva Streetmix aplikacija koja je danas svima dostupna na internetu.\nStreetmix omogućava korisnicima da redizajniraju ulicu povlačenjem elemenata po ekranu i tako organizuju praktično sve elemente jedne ulice, počevši od njene širine, preko dimenzija zelenih površina, autobuskih stajališta, pa sve do javnog osvetljenja… ali tako da sve ostane u okvirima zakona.\nStreetmix omogućava organizaciju svih elemenata jedne ulice, počevši od njene širine, preko dimenzija zelenih površina, autobuskih stajališta, pa sve do javnog osvetljenja.\nKako prenosi Archinect, aplikaciju su podržali planeri iz nekoliko američkih gradova, i time omogućili građanima da podnošenjem novih ideja putem sajta Streetmix ulože prigovore na predložena rešenja javnih prostora. Na primer, građani grada Sijuks Centar u Ajovi tako su onemogućili širenje omraženog autoputa, dok su lokalci iz mestašca Velington kod Majamija uspešno predložili dodavanje novih biciklističkih staza. Zbog velikog interesovanja za ovu aplikaciju koje stiže iz svih krajeva sveta, danas ju je moguće koristiti na nekoliko svetskih jezika među kojima su korejski, italijanski i španski.\nInače, zanimljivo je da je koncept aplikacije u velikoj meri inspirisan popularnom igrom SimCity. Štaviše, podsetite se kako je SimCity inspirisao generacije urbanista i arhitekata.\nOsim Huanga, iza ove aplikacije stoji mali tim entuzijasta pod imenom Code for America. U pitanju je neprofitna organizacija koja savremene tehnologije pokušava da približe gradskim upravama, a Streetmix je samo jedan od njihovih inovativnih projekata.\n#igre za arhitekte #igre za urbaniste #internet aplikacija #simcity #simulacija #softver #streetmix #the sims #urbanizam


Savremeni gimnazijalci opet zablistali u svom mjuziklu „SGrease”Savremena gimnazija\nOvog puta na Glumijadi: Savremeni gimnazijalci opet zablistali u svom mjuziklu „SGrease”\nMay 7, 2019 Comments Off on Ovog puta na Glumijadi: Savremeni gimnazijalci opet zablistali u svom mjuziklu „SGrease”\nSavremeni gimnazijalci po treći put su uspešno izveli svoj mjuzikl „SGrease” – ovoga puta na Sceni „Donka Špiček” Dečjeg kulturnog centra.\nPredstavu su izveli u okviru ovogodišnjeg festivala Glumijada, a priliku da se predstave širokom auditorijumu i ovoga puta odlično su iskoristili.\nGlumijada – mesto susreta ljubitelja pozorišta i mogućnost predstavljanja talenata\nGlumijada je međunarodni festival dečje dramske igre revijalnog karaktera gde se javnosti predstavljaju radionice glume za decu od 5 do 19 godina iz Srbije i regiona. Ovaj festival, koji se održao već četvrti put, postao je sinonim za okupljanje ljubitelja pozorišta, dece iz školica glume, ali i idealna prilika za predstavljanje talenata, što su iskoristili i učenici Savremene.\nNezaboravno iskustvo čuvenog „Briljantina” iz ugla savremenih gimnazijalaca\nSavremene učenike i ostale posetioce ova predstava je ponovo zabavila, očarala i vratila nekoliko decenija unazad, u svet čuvenog „Briljantina”. U svojoj predstavi učenici Savremene ponovo su na svoj način oživeli duh pedesetih godina prošlog veka i predstavili junake čuvenog filma „Briljantin” u novom svetlu. Tema koja ne gubi na aktuelnosti, uz kombinaciju satire i nostalgije za tadašnjom popularnom kulturom, motivisala je Savremene učenike na izvođenje baš ovog mjuzikla.\nSjajna atmosfera i odlični glumački, pevački i plesni nastupi učenika još jednom su verno dočarali duh i junake ove čuvene srednjoškolske priče, a svoj nastup na Glumijadi učenici Savremene najavili su i gostujući na televiziji.\nPogledajte kako su savremeni gimnazijalci pozvali publiku na „SGrease”\nI prethodna dva izvođenja izazvala veliko oduševljenje publike\nMjuzikl „SGgrease” premijerno je izveden u junu prošle godine na Sceni „Stamenković” Centra za kulturu „Vlada Divljan”, kada je izazvao veliko oduševljenje publike, a posebno savremenih učenika, koji su došli da podrže svoje drugare, pored njihovih roditelja i profesora. Nakon toga priređeno je još jedno izvođenje u decembru u Kulturnom centru „Čukarica” kao novogodišnje iznenađenje namenjeno prvenstveno učenicima Savremene.\nSavremeni gimnazijalci definitivno imaju dara za glumu i rado ga dele sa ostalima.\nI u budućnosti će „SGrease” živeti na različitim scenama i festivalima\nPonude za nova izvođenja mjuzikla koji su osmislili učenici Savremene stalno pristižu, a izvesno je da će ovaj mjuzikl nastaviti da živi i na različitim scenama i festivalima, oduševljavajući publiku iznova i iznova.\nStavljajući akcenat na razvoj talenata svojih učenika, Savremena će i u budućnosti, osim održavanja redovnih školskih aktivnosti, razvijati postojeće i otvarati nove sekcije koje će učenicima omogućiti da dodatno napreduju i u svojim hobijima.\nAko ste propustili ovu priliku da pogledate „SGrease”, možete ga pogledati ovde:


Desetogodišnjica - Vladimir Gligorov - Peščanik\nCentre cannot hold.\nW. B. Yates, The Second Coming\nMožda je najbolje početi poređenjem Poljske i Ukrajine. Na Slici 1 je bruto domaći proizvod (BDP) po glavi stanovnika ovih dveju zemalja na početku sedamdesetih godina prošloga veka i njihov razvoj od 1990. do 2010. Ukrajina je imala bolji početni položaj u trenutku pada Berlinskog zida i raspada Sovjetskog saveza, da bi sada njen BDP po glavi stanovnika bio jedva polovina onoga Poljske. Upoređenje je na mestu zato što je reč o dvema susednim zemljama slične veličine. Takođe, u Ukrajini se često čuje pitanje: „Zašto mi nismo kao Poljska?“ Ne mali broj Ukrajinaca misli da je to zato što je Poljska članica Evropske unije, a Ukrajina nije. Što jednim delom objašnjava popularnost evropskih integracija u Ukrajini.\nSlika 1: BDP per capita, stalni dolari\nIzvor: New Maddison Database\nMogli bi da se uporede rezultati drugih zemalja, članica i nečlanica Evropske unije. Činjenice, zapravo, i nisu nepoznate, što doduše veoma često ne utiče previše na rasprave, ideološke ili političke, kako u zemljama članicama Evropske unije, tako i u onima koje članstvu teže ili bi da ga se oslobode. Povodom desetogodišnjice „ujedinjenja Evrope“, a zapravo proširenja Evropske unije na zemlje srednje, baltičke i jugoistočne (2007) Evrope, možda ima smisla ukazati na to šta je taj čin doneo Evropi, privredno i politički.\nDeset godina pre nego što je došlo do istočnog proširenja Evropske unije, do ujedinjenja Evrope, malo je ko verovao da će za to biti potrebna samo jedna decenija. Zašto se relativno brz proces pridruživanja ovih zemalja nije predviđao, recimo 1994. godine, nezavisno od toga što su sve one ili već sklopile Evropske sporazume, koji su vodili pregovorima i potom članstvu, ili su bile blizu toga? Da bi se to razumelo, potrebno je videti privrednu, socijalnu i političku sliku tih budućih članica Evropske unije na početku tranzicije. Većina njih je prošla kroz veoma duboku tranzicionu recesiju, koja je po padu proizvodnje i zaposlenosti u nekima od njih bila teža od Velike depresije iz tridesetih godina prošloga veka. Tako da je, početkom devedesetih godina prošloga veka, izgledalo kao da će biti potrebne decenije da se te zemlje oporave, pod pretpostavkom da uopšte očuvaju tek uspostavljeni sistem političkih i privrednih sloboda i demokratskog načina odlučivanja. Jednim delom su već pomenuti Evropski sporazumi imali za cilj stabilizaciju tih zemalja i podršku ireverzibilnosti promene režima, mada je ta bojazan u najvećem broju slučajeva bila neopravdana.\nI zaista, očuvanje stabilnosti i relativno dosledno oslanjanje na demokratska i pravna sredstva promene režima su izgledali sasvim nestvarno posmatrani iz dubine tranzicione krize i veoma realistično su delovala predviđanja da će se sve to završiti u socijalnom haosu, dolaskom na vlast diktatora uz nasilne međunacionalne sukobe, dakle da će doći do jugoslovenizacije, ili balkanizacije, na čitavom postsocijalističkom prostoru. Pa da do ujedinjenja Evrope nikako i neće doći, osim možda kroz nekoliko decenija pošto se raščiste svi računi koje je nagomilala istorija, a svakako ne pre nego što se ne preraspodeli sve ono što je u nasledstvo ostavio jedan nesporno neefikasan i nepravičan sistem vladanja i sticanja. Dodatno je negativno delovao primer ujedinjenja Nemačke, jer su ne samo troškovi bili izuzetno veliki, već je i proces harmonizacije istoka i zapada zemlje išao sporo, uz izglede da potraje značajno duže nego što se u početku predviđalo. Što je mnoge uveravalo da taj tranzicioni program – liberalizacija, privatizacija, stabilizacija, reforma čitavog javnog sektora, posredna privredna politika – neće doneti ništa drugo nego sve dublju recesiju i veliko društveno raslojavanje sa nejednakošću uporedivom sa onom u Latnskoj Americi.\nIshod je, međutim, bio sasvim različit od ovih pesimističkih predviđanja, i doprinos Evropske unije nije nikako zanemariv. Što takođe otvara pitanje o racionalnosti političkih očekivanja, kako posmatrača tako i građana, i o stepenu razočaranosti i osećanju izneverenosti nada, o čemu u zaključku ovog napisa.\nOpet u kontekstu ukrajinske krize, ali još više sada, u vreme produžene privredne krize, do čijeg izbijanja je došlo ne mnogo posle „ujedinjenja Evrope“, zanimljivo je videti koliko članstvo, kao i izgledi za članstvo u tranzicionoj recesiji, u Evropskoj uniji povećavaju političku stabilnost i stabilnost demokratije. U Tabeli 1 su rezultati izbora, pretposlednjih, održanih uglavnom na početku krize, i poslednjih, opet u najvećem broju održanih u poslednjih godinu-dve. Izbori, naravno, ne iskazuju neposredno ideološke preferencije, već njihovu, ako mogu tako da kažem, pragmatičku verziju, onu dakle koja uzima u obzir ostvarivost poželjnog, na osnovu čega se glasa.\nTabela 1: Izborni rezultati ekstremnih stranaka\nKao što se vidi, najveći broj glasova ide umerenim alternativama. Levog ekstremizma kao da i nema, osim u Grčkoj (i u manjoj meri u Češkoj; takođe, zemlje sa tradicionalno jakim komunističkim partijama i dalje registruju njihovo prisustvo) i izvan Evropske unije u Rusiji i Ukrajini. Desni ekstremizam je mnogo izraženiji, mada više u „starijim“ nego u „novim“ zemljama članicama Evropske unije (osim u Mađarskoj i na Baltiku). Izvan Unije, on je u porastu u Rusiji i Ukrajini.\nUzmimo da je desni ekstremizam nacionalistički; da li bi se moglo zaključiti da je nacionalizma sve manje u Evropskoj uniji? Zapravo ne, iako su krajnje desne stranke uglavnom evroskeptične (mada nisu u malim postsovjetskim baltičkim zemljama). Razlog za to što se nacionalističke preferencije ne pretvaraju u glasove za ekstremne desne stranke jeste u tome što bi realizacija njihovog programa, koji je gotovo u potpunosti protekcionistički, podrazumevala napuštanje Evropske unije, a ceni se da bi to bilo previše skupo. Iz istog razloga nema ni levog ekstremizma, jer bi protekcionističke mere, donekle različite od onih koje zagovara desni ekstremizam, bile takođe previše skupe, pored ostalog i u političkom smislu, budući da bi najverovatnije ojačale desnicu, a ne samu levicu.\nNaravno, mnogo veći broj činilaca utiče na ovu relativnu političku stabilnost u Evropskoj uniji, čak i u uslovima produžene privredne krize. Posebno u poređenju sa raspadom ideološke ravnoteže, u meri u kojoj je uopšte postojala, u vreme Velike ekonomske krize pred Drugi svetski rat. Nešto slično tome se sada odigrava u Rusiji i Ukrajini, a podseća veoma mnogo, mada u malom, na balkanizaciju Jugoslavije i upornu političku nestabilnost novonastalih država koje su ostale izvan Evropske unije.\nKoliko je stabilnost održiva? Ona će postojati sve dok su očekivani troškovi napuštanja Evropske unije veći od onih koji idu sa članstvom. Ili, u boljim vremenima, dok očekivane koristi od članstva pretežu nad onima od nacionalističkog ili socijalističkog protekcionizma. Taj odnos troškova i koristi, kojem doprinosi članstvo u Evropskoj uniji, utiče na ideološku konfrontaciju u tom smislu što približava stavove narodnjačkih ili konzervativnih stranaka na desnoj strani i socijaldemokratskih i zelenih stranaka na levoj strani, tako što prvi prihvataju socijalnu državu, a drugi odustaju od napuštanja tržišne privrede. Ukoliko bi se povećali troškovi ili smanjile koristi članstva, ideološka polarizacija, uz socijalne sukobe i one međudržavne, bi se obnovila. Koliko se može videti iz podataka sa izbora, desnica ima veći interes da centar učini neodrživim.\nKonkurencija i razvoj\nKoji su privredni razlozi za ujedinjenje Evrope? Mnoge ideološke rasprave se vode oko uloge liberalizacije trgovine, koja je nesumnjivo u osnovi evropskih integracije. Na jednoj strani su oni koji veruju da tržište negativno utiče na razvoj, a na drugoj oni koji dokazuju da tržište podstiče privredni rast. Zapravo, liberalizacija trgovine je od većeg značaja za efikasnost privređivanja, a manje je neposredno u vezi sa privrednim rastom. Veće tržište bi trebalo da ograniči mogućnosti monopolizacije, da podstakne konkurenciju i da poboljša efikasnost upotrebe proizvodnih sredstava – što bi trebalo da poveća blagostanje. No, u svemu tome, tržište nije na mestu uzroka, već su to delanja privrednih subjekata. Veće tržište u načelu znači i veću tražnju ili, drukčije rečeno, smanjuje mogućnost da tražnja, ukupna, bude ograničena. Ili, opet drukčije rečeno, smanjuje moć bilo kog prodavca ili kupca da određuje cene. Time se povećava konkurencija, kako proizvođača, tako i potrošača.\nPostoji bojazan, sadržana uostalom i u takozvanim Kopenhaškim uslovima, da manje razvijene zemlje neće biti konkurentne kada se priključe zajedničkom tržištu razvijenijih zemalja. Usled toga je proces liberalizacije asimetričan, što znači da Evropska unija uklanja mere zaštite pre nego zemlje koje joj se tek prudružuju. Cenilo se da će za održivu liberalizaciju biti potrebno mnogo više vremena nego što se na kraju pokazalo tačnim. Zapravo, bar kada je reč o srednjoevropskim zemljama, međunarodna konkurentnost se pokazala kao znatno manji problem nego što se prognoziralo. Praktično sve zemlje koje su pre deset godina postale članice Evrospke unije značajno su povećale izvoz, kao i proizvodnju robe koja je konkurentna na evropskom tržištu. Štaviše, reč je o privredama koje su, kada se uzme u obzir njihov veličina, među najotvorenijima u svetu (po uvozu i izvozu u odnosu na bruto domaći proizvod). Češći je slučaj da su zemlje koje su štitile svoje proizvođače i potrošače ostale trajnije nekonkurentne. Ovo se odnosi ne samo na male privrede na Balkanu, kao što je recimo srpska, već i na velike, kao što su ukrajinska ili ruska.\nPrednosti liberalizacije se vide i u krizi, posebno kada je reč o privredama koje nisu grešile u privrednoj politici pre izbijanja krize i u toku nje. Šta znači grešiti u privrednoj politici je posebna tema, dok ovde ima smisla zapaziti samo da otvorenost privrede ne utiče negativno na rezultate koji se postižu u vreme krize. Mnogo veću ulogu imaju zaduženost privatnog sektora, precenjen (realni) kurs i naduvane cene nekretnina i usluga. Takođe, tu su problemi sa stranim i javnim dogovima, u meri u kojoj se oni povećavaju usled neoporavka privredne aktivnosti. Ovi nedostaci su ne samo posledica pogrešne privredne politike, već i institucionalnih slabosti. Opet, oligarhijska kontrola politike je češća u zemljama čiji su kapitalisti manje izloženi konkurenciji, što posebno zna da bude problem u malim zemljama i u onima u kojima prirodna bogatstva predstavljaju osnov ukupne proizvodnje i dohodaka.\nTako da pridruživanje Evropskoj uniji otvara mogućnost da se koriste prednosti konkurencije kao sredstva povećanja efikasnosti i njenog uticaja na razvoj, čak više nego što se očekivalo ili se veruje u ovoj produženoj krizi. Rasprave koje se sada vode u Evropskoj uniji podsećaju na one u Jugoslaviji osamdesetih godina prošloga veka kada je postepeno svima postajalo nekako jasno da je za sve kriva zajednička država, štaviše da je ona prepreka svakom napretku. U jednom času je svima izgledalo da su troškovi zajedničke države mnogo veći od njenog razbijanja, o očekivanim koristima zaokruživanja nacionalng prostora i suvereniteta i da se ne govori. Slična rasprava se vodila u Evropskoj uniji, naročito 2012. i 2013. godine, ali za sada je stabilnost očuvana.\nUz stvaranje Evropske unije ide i napuštanje onoga što se zove geopolitikom. U jednom času, kada se raspravljalo o intervenciji u Iraku, sa zaprepašćenjem je primećeno da Evropa više ne stanuje na Marsu, već na Veneri. Sada se to ponovo otkriva na primeru Ukrajine. Evropska unija nije geopolitička ideja. Tu nije reč o upotrebi teritorija u političke svrhe. Tamo se vratila ruska politika, a odakle bi da pobegne ukrajinska. Tu je i još uvek nerešeno balkansko pitanje. Posebno je zanimljivo kada se interesi očuvanja kulturnih vrednosti iznose kao opravdanje za teritorijalne pretenzije. Ne samo kultura, već i istorija će nekako da pobegne ako se ne kontroliše, policijom i vojskom najčešće, neka posebno važna teritorija. Ta, nazovimo ih strateška, razmišljanja su u neskladu sa ugovorima na kojima se zasniva EU. Ona ne može da ima neprijatelje, ni unutrašnje niti spoljašnje, pa ne može da se bavi strateškim osvajanjima teritorija kako bi se postigli neki konačni politički ciljevi. Imajući u vidu kolonijalnu i imperijalnu tradiciju evropskih sila, reč je o svesnom naporu samoobuzdavanja.\nHoće li se to održati? To jednim delom zavisi od spoljašnjih okolnosti, a drugim od sposobnosti da se obezbede dodatne koristi od evropskih integracija. Ovo prvo će se gotovo sigurno pogoršavati, kao što ukrajinska kriza nagoveštava. No, u izvesnom smislu, tu je reč o globalnoj stabilnosti, kojoj Evropska unija, nedostatkom unutrašnjih trvenja, može samo da doprinese. Ostaje samo pitanje hoće li se uspeti sa procesom postepenog povećavanja legitimnosti evropskih ustanova. To je proces koji je trenutno usporen, pre svega zato što je kriza nametnula probleme distribucije troškova, koji su uvek izuzetno složeni. Tako da nikako nije izvesno da će se stabilnost održati. Nekim zemljama preti balkanizacija, a isti ishod preti i samoj Evropskoj uniji. Da bi teritorijalni interesi konačno bili potisnuti, potrebna su zajednička javna sredstva (ono što se naziva fiskalnom unijom), ne da bi se finansirala zajednička bezbednost, već da bi se relatizovao uticaj porekla na ono što ljudi mogu da postignu, da bi se proširilo shvatanje o međuzavisnosti i o prednostima zajedničkog preuzimanja rizika sa kojim se suočavaju građani gdegod da se rađaju, rade i žive. Trenutno, Unija opstaje jer su troškovi napuštanja još uvek veći od onih ostanka, a ne zato što se povećavaju koristi od članstva.\nKada se pogledaju izdaci za bezbednost, posebno za vojsku, većine zemalja članica Evropske unije, vidi se koliki je, što bi se reklo, eksterni efekat ovog udruživanja. Istorijski posmatrano, najveći troškovi bezbednosti su poticali od unutarevropskih sukoba, onakvih kao na Balkanu na kraju prošlog veka i ovog sada u i oko Ukrajine. Naravno, može se pogledati i stanje na drugoj strani Mediterana i videti kako bi to moglo ponovo da izgleda. Negativnih primera, iz istorije i iz okruženja, ima na pretek, posebno u ovoj godini u kojoj pada i stogodišnjica izbijanja Prvog svetskog rata i sedamdesetpetogodišnjica izbijanja Drugog.\nTo ograničava očekivanja, naročito ona koja su se činila sasvim racionalnim pre deset godina, da će Evropska unija biti primer od koga će početi pohod ka večnom miru u svetu. Sve to deluje razočaravajuće, sekularizuje očekivanja, deluje gotovo ateistički, i u političkom smislu. Evropa kao ishodište gotovo svih utopija ideološki je pacifikovana. Evropska unija je legalistička i tehnokratska tvorevina koja postepeno stiče političku, sa ciljem da to na kraju bude demokratska, legitimnost. Zamisao je da se međuzavisnost, privredna a potom i politička, stalnim širenjem individualnih sloboda, procesom liberalizacije dakle, dovede do saznanja o potrebi demokratskog odlučivanja u predstavničkim telima Evropske unije.\nTrenutno je taj cilj veoma udaljen, ali ako se on ne bude približavao, teško je videti da će se stabilnost održati. Evropska unija se pokazala veoma efikasnom u zameni teritorijalnih ciljeva tržišnim. Mnoge evropske zemlje članice ne idu putem Srbije sa kraja prošloga veka, i Rusije danas, upravo zato što su se same ograničile pristupanjem Uniji. Za nadati se je da će se centar održati, iz pragmatičkih, a ne utopijskih razloga, možda i duže od sledećih deset godina.


Izvor: Alo arhiva vesti 21.05.2016 - Naslovi.net\nPoginuo jer je zgazio na minu\nZa sada neidentifikovani muškarac preminuo je od povreda koje je zadobio jutros kada je stao na zaostalu minu u mestu Dobretić na planini Vlašić. Direktor Uprave civilne zaštite Federacije BiH Fahrudin Solak rekao je za federalne medije da još nije… »\nGrdosijom kroz grad!\nSegment pik-ap vozila je, začuđujuće, sve širi i popularniji u Evropi. Pored odavno zastupljenih japanskih i nemačkih vozila (i ponekog američkog u Evropi), pojavljuju se i neki novi modeli, sa teškim zadatkom da zadovolje brojne potrebe korisnika… »\nDeka popio vijagru, pa umro\nPolicija je u banjalučkom naselju Novoselija uz rijeku Vrbas našla beživotno telo F. G. (68), a njegova smrt i danas je glavna tema među meštanima i inspektorima. Istragom je utvrđeno da je umro prirodnom smrću jer je srce prestalo da mu kuca zbog… »\n21.05.2016 Alo, kategorije


Novi centar transportne industrije na poljsko-nemačkoj granici: hotel za vozače, servis, parkiralište... - Pluton Logistics\nNovi centar transportne industrije na poljsko-nemačkoj granici: hotel za vozače, servis, parkiralište…\n20. jula 2021. 20. jula 2021. Milica Milosavljevic\tHegelman, Hegelmann Group, hotel vozači Poljska, hotel za vozače Poljska, nedeljni odmor van kabine, paket mobilnosti, paket za mobilnost, servisni centar za kamione, transport robe Poljska, transport robe u Poljsku\nTransportno-logistička kompanija Hegelmann Group izgradiće prvi hub za vozače kamiona u Poljskoj. Ovaj kompleks osmišljen je kao operativni centar, a prostiraće se na skoro 12 hektara – u mestu Zarska Vies, na jugozapadu Poljske u blizini nemačke granice. Osim servisnih zona, komercijalnog prostora, skladišta za rezervne delove i gume i sl, centar će takođe obuhvatiti i hotel za vozače, kao i veliki parking prostor.\nMeđunarodna transportno-logistička kompanija na ovaj način reaguje na povećane EU zahteve koji proizilaze iz Paketa za mobilnost. Ukupna vrednost investicije je oko 22 miliona evra, a otvaranje kompleksa, koji će se postepeno proširivati, planirano je za sredinu 2022. godine, navodi se u saopštenju.\n– Hegelmann Hub Poland biće optimizovani servisni kompleks, prilagođen potrebama naših vozača i zaposlenih. No, osim toga, koristićemo ga za podršku manjim špediterima u ispunjavanju zahteva Paketa za mobilnost – kaže Siegfried Hegelmann, partner u Hegelmann grupi.\nHegelmann je prva kompanija u transportnom i logističkom sektoru koja će osnovati integrisani operativni centar u Poljskoj. Lokacija će biti podeljena na nekoliko zona: približno 7.000 kvadratnih metara biće namenjeno za uslužne delatnosti za teretna vozila, uključujući i radionicu, dijagnostički objekat, lakirnicu, servis za pranje kamiona itd. Tu je i skladište rezervnih delova i guma od gotovo 6.000 kvadratnih metara.\nPored kancelarijskog prostora koji je namenjen za sopstvene potrebe, Hegelmann će ponuditi oko 60 dodatnih kancelarija, koje će biti dostupne drugim kompanijama.\nParkiralište u Hegelmann Hub Poland, kako se navodi, biće kapaciteta 220 kamiona i 450 automobila, dok će hotel za vozače imati više od 750 kreveta.\n– U Poljskoj nema investicija poput ovde. Gradimo sopstveni operativni centar prvenstveno sa ciljem da osiguramo udobnost naših zaposlenih. Međutim, istovremeno smo u obzir uzeli situaciju celokupne transportne industrije u Poljskoj, kao i globalno, razmatrajući potrebe tržišta i poteškoće sa kojima se suočavaju manje kompanije u ispunjavanju zahteva Paketa za mobilnost. Zbog toga smo odlučili da pristup centru omogućimo svim vozačima i firmama, takođe i našim konkurentima – naveo je Fedir Iurkevich, generalni direktor Hegelmann Poljska za trans.info.\n← Posao na železnici – Srbija Kargo traži mašinovođe, vozovođe, radnike u sektoru održavanja…\nNovi železnički tunel kod Sofije značajan za ceo Balkan →\n4. decembra 2020. 4. decembra 2020. Milica Milosavljevic\nOPREZ: U Poljskoj dronom snimaju saobraćajne prekršaje (VIDEO)


Beta 10. maja 2022. 12:45\nMeđu skoro 900 domaćih proizvoda istaknutog kvaliteta koji nose znač Čuvarkuća uskoro će se naći i „vučije rakije“ – viljamovka, kajsija, dunja i šljivovica subotičke kompanije Simeks original (Simex Original), saoptšila je danas Privredna komora Srbije.\nSavet za dodelu kolektivnog žiga Čuvrakuća u okviru projekta PKS dodelio je pravo na znak za osam proizvoda Simeksa.\n„Mogućnost da voćne rakije budu Čuvarkuće jasna je potvrda da se i ova vrsta naše proizvodnje karakteriše izuzetnim kvalitetom koji je prepoznat na domaćem i inostranom tržištu. To potkrepljuju ispunjeni svi neophodni kriterijumi počev od kvaliteta i domaćeg porekla do zahtevnih standarda zaštite životne sredine. Domaći resursi čine oko 80 procenata proizvodnje ‘vučije rakije’, što ih je pozicioniralo da budu nosioci žiga“, rekao je Nenad Budimović iz PKS.\nVučija rakija se peče po tradicionalnoj recepturi u malim kazanima do 200 litara bez dodatnih aditiva i šećera destilacijom komine, smese zrelih, zdravih voćnih plodova koji su prošli kroz proces fermentacije.


PDP: Osuda emisije ”60 minuta” na temu ”Krnja velika Srbija” – Informer\nPartija demokratskog progresa (PDP) saopćila je u subotu kako najoštrije osuđuje emisiju “60 minuta“ o temi “Krnja velika Srbija“, emitovanu na Federalnoj televiziji, 9. januara, u povodu obilježavanja 20 godina Republike Srpske.\nOva stranka navodi u saopćenju da “iz cijele emisije, od njenog početka do kraja, izvire ne samo govor mržnje, već zastrašujuća i krajnje opasna diskriminacija cjelokupnog srpskog naroda“.\nPDP smatra da se “ne radi o prilogu jednog novinara, već je sve to dio znatno ozbiljnijeg i veoma opasnog projekta čiji je cilj da satanizuje sve Srbe na prostoru Balkana i potpuno ih ukloni iz BiH“.\n”Sam Dan Republike je povod, a suština je grubi i sveopšti napad na Srbe i njihovu ulogu u posljednjih 150 godina. Nije slučajno što taj period počinje slomom osmanlijskog perioda, koga u Sarajevu doživljavaju kao kraj zlatnog doba Balkana, kako osmanlijsku okupaciju nazva Ahmet Davatoglu, ministar vanjskih poslova Turske i očito politički mentor autora ove emisije”, tvrdi PDP.\nTa stranka iznosi stav kako su “poruke emisije opasnije, prljavije i sa negativnim posljedicama dalekosežnije od sličnih emisija na ovim prostorima pred posljednji rat“.\nZastrašujuća je poruka, kako dodaju, da su Srbi “genocidan narod od postanka do nestanka“ i ona predstavlja otvoren poziv na eliminaciju cjelokupnog srpskog naroda.\n”Zbog toga smo veoma iznenađeni načinom reagovanja OHR-a, po kome OHR ne komentariše uređivačku politiku bilo kojeg medija”, navodi se u saopćenju.\nPodsjećaju OHR da to nije tačno, jer je ova institucija prije nekoliko godina putem tzv. supervizora ne samo kontrolisala već i najdirektnije vodila uređivačku politiku tadašnje Srpske radio televizije.\nPDP sumnja da zbog “izbjegavanja kritike ove emisije i dio pojedinaca iz OHR-a učestvuje u ovom opasnom projektu satanizacije Srba”.\nUpravo zbog toga, kako navode, nastojaće da u narednim danima o njihovom viđenju sadržaja emisije “Krnja velika Srbija“ obavjeste ambasadore zemalja članica Vijeća za implementaciju mira.\nPDP očekuje da se politička i intelektualna javnost Bošnjaka ogradi od ove emisije, jer će, kako navode, od njihove reakcije zavisiti dalje djelovanje političkih predstavnimka srpskog naroda po ovom pitanju.


Stevanović je prošlost, novi selektor Gane najavljuje renesansu :: Sportal\nStevanović je prošlost, novi selektor Gane najavljuje renesansu\nG. Vujović - Vest objavljena: 06:30 - 21.11.2015\nBivši internacionalac Gane izjavio je da će fudbalska javnost ove afričke zemlje svedočiti istorijskim promenama i da počinje nova era “Crnih zvezda”.\nOn je rekao da će otvoriti sistem, u kome će igrači i čelnici saveza, takođe, imati mogućnost da daju predloge, koji mogu da pomognu njegovom timu u postizanju velikih dostignuća.\nRazgovarajući sa novinarima, nakon što je u utorak prihvatio dvogodišnji ugovor, bivši internacionalac Gane je rekao da jedva čeka da krene sa treninzima i utakmicama. Podvukao je da će mu biti potrebna sva moguća podrška u potrazi za uspehom.\n“Sve što ću, ubuduće, da zahtevam od vas jeste da mi pružite maksimalnu podršku, a ja ću takođe biti spreman da poslušam sve vaše savete i da dam sve od sebe”, izjavio je bivši kapiten Gane.\n“Takođe ću poštovati činjenicu da su mi fudbalska asocijacija i izvršni odbor pružili priliku da radim kao selektor svoje zemlje”\nApija je rekao da je svestan pritiska koji pozicija selektora donosi, ali je, takođe, dodao da će se potruditi da to prevaziđe.\n“Iskreno, ja lično ne verujem u pritisak. Ono u šta ja verujem jeste naporan rad, koji je garant uspeha”, objasnio je on.\n“Jutros sam imao vrlo uspešan sastanak sa izvršnim odborom. Ukoliko očekujete da vam kažem da sam bio šokiran njihovom odlukom, uzalud se nadate. Već sam bio u ovoj poziciji i, ponavljam, daću sve od sebe da našoj naciji donesem potpuni uspeh“, zaključio je Apija.\nSvetski fudbal Fudbalska reprezentacija Gane Džejms Kvesi Apija Goran Stevanović


Verhelji upoznao Tegeltiju s ekonomskim i investicionim planom za zapadni Balkan koji će Evropska komisija predstaviti najesen\nSASTANCI Tegeltija i Verhelji: EU spremna pružiti dodatnu podršku zdravstvenom sektoru u BiH\nTegeltija je ukazao je na značaj regionalne i multilateralne saradnje\nPredsjedavajući Vijeća ministara Zoran Tegeltija razgovarao je danas putem videolinka sa evropskim komesarom za proširenje Oliverom Verheljem (Varhelyi).\nRazgovarali su o aktuelnoj situaciji u BiH izazvanoj pandemijom COVID-19, te o ekonomskim i političkim temama u zemlji i regionu, u svjetlu evropskih integracija.\nTegeltija izrazio je zahvalnost za podršku koju je Evropska unija pružila BiH u borbi protiv pandemije virusa korona, te istakao važnost kontinuiranog angažmana EU u jačanju političkih i ekonomskih veza u regionu Zapadnog Balkana.\nTegeltija je ukazao je na značaj regionalne i multilateralne saradnje, kao i na potrebu veće solidarnosti i zajedničkog djelovanja u borbi protiv pandemije, istakavši da nijedna zemlja nije sigurna i zaštićena od širenja pandemije, gubitka ljudskih života i devastirajućih ekonomskih posljedica.\nSagovornici su danas zajednički ukazali i na neophodnost što hitnijeg završetka pregovora za makrofinansijsku podršku Evropske komisije. Ovom prilikom, evropski komesar za proširenje izrazio je spremnost EU za dodatnu podršku zdravstvenom sektoru u BiH, a u skladu sa iskazanim potrebama, te upoznao Tegeltiju sa ekonomskim i investicionim planom za zapadni Balkan koji će Evropska komisija predstaviti najesen, sa ciljem pružanja dugoročne podrške ekonomskom oporavku i približavanju regiona Evropskoj uniji.\nOvaj plan bi trebao ubrzati rast i stvoriti nova radna mjesta u regionu, što predstavlja i dio napora za oporavak od pandemije, a fokusiraće se na infrastrukturne projekte iz raznih oblasti od značaja za građane, kao što su energetika, transport, zaštita životne sredine i sl.\nGovoreći o evropskom putu BiH, Tegeltija je istakao da je fokus rada Vijeća ministara, uprkos izazovima nastalim kao posljedica pandemije COVID-19, usmjeren ka perspektivi sticanja statusa kandidata i otvaranja pristupnih pregovora o članstvu u EU.\nTegeltija je naglasio aktivan pristup Vijeća ministara u rješavanju evropskih pitanja, istakavši da je ključ procesa evropskih integracija u poštovanju primjene mehanizma koordinacije, zasnovanom na ustavnim nadležnostima svih nivoa vlasti i uz puno uvažavanje Dejtonskog sporazuma.\nTegeltija: Vrijeme je da Srbin bude na čelu UIO\nPodrška projektima vodosnabdijevanja u Bosni i Hercegovini\n16.07.2020 u 13:53\nZoran Tegeltija Oliver Varhelyi\nFerari potpuno skršen nakon saobraćajne nesreće, vozač pobjegao\nU BiH preminule četiri osobe, 23 novozaražene koronavirusom


Đurić Peišotu: Dijalog za dugoročnu stabilizaciju prilika u regionu\nRešenje ključnog srpskog nacionalnog pitanja ne može se iznaći bez sabiranja svih unutrašnjih snaga i stvaranja najšireg mogućeg društvenog konsenzusa, rekao je posle sastanka sa ambasadorom Portugala u Srbiji Auguštom Saraivom Peišotom direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić. Đurić je ambasadora Portugala upoznao sa dosadašnjim tokom unutrašnjeg dijaloga o Kosovu i Metohiji.\n„Dijalog, koji je pokrenut na inicijativu predsednika Srbije, treba da ojača naš kapacitet za pronalaženje dugoročno-održivog rešenja za pitanje Kosova i Metohije, što će, verujemo, posledično doprineti i dugoročnoj stabilizaciji prilika u regionu“, istakao je Đurić.\nDirektor Kancelarije za KiM je portugalskog ambasadora informisao o političkoj situaciji na Kosovu i Metohiji i toku dijaloga Beograda i Prištine, kao i problemima sa kojima se srpski narod u pokrajini svkodnevno suočava.\nBeograd je, prema Đurićevim rečima, dosledno opredeljen za nastavak dijaloga sa Prištinom i rešavanje svih problema mirnim i političkim sredstvima.\nAdrijana Hodžić umesto Ivana Todosijevića\nPredsedništvo Skupštine Kosova usvojilo Rezoluciju o genocidu na Kosovu\nZaključci posle skupa u Berlinu\nTači traži manji broj poslanika i izmenu načina izbora predsednika Kosova\nKozarev razgovarao sa šeficom Euleksa\nFoto GračanicaOnlajn: Zamenik premijera Vlade Kosova, Branimir Stojanović\nB. Stojanović: Dogovorono koalicionim sporazumom, mora biti sprovedeno\nObjavljeno 13. decembra 2017. 13. decembra 2017. by Ivan MiljkovićU kategoriji Politika\nGIOR: Žene na vodećim pozicijama samo da ispune kvotu\nViše od hiljadu dece sa KiM gosti Republike Srpske\n16. juna 2019., 04:47


AFERA NESTALI NOVAC: BIVŠI GLAVNI TUŽILAC U BIH DANAS PRED SUDOM, SPISKAO 83.000 KM | Hayat.ba\nAFERA NESTALI NOVAC: BIVŠI GLAVNI TUŽILAC U BIH DANAS PRED SUDOM, SPISKAO 83.000 KM\nČitanjem optužnice i izlaganjem uvodnih riječi Tužilaštva KS danas je u Kantonalnom sudu u Sarajevu počelo suđenje Goranu Salihoviću, bivšem glavnom državnom tužiocu.\nOn se tereti za zloupotrebu službenog položaja u periodu od februara 2013. do septembra 2016. godine.\nIstaknuto je u optužnici da je ovaj novac potrošio u ugostiteljskim objektima u BiH i inozemstvu, iako je znao da je godišnji limit 25.000 KM.\nSamo u 2015. godini potrošio je 25.000 KM, a novac od reprezentacije trošio je i u dane vikenda i dok je bio na godišnjem odmoru.\nNavedeno je i da je sva svoja službena putovanja proglasio tajnim te da je namjerno zakasnio na let iz Pariza, zbog čega su kupljenje nove karte, a novac od 3.874 KM mu refundiran, piše Avaz.\nZa prvog svjedoka je pozvan tužilac Božo Mihajlović, kojem se, također, sudi na Sudu BiH u aferi “Nestali novac”.


Peking: Kineski piloti profesionalno presreli američki avion - 28.05.2017, Sputnik Srbija\nMinistarstvo odbrane Kine saopštilo je da američki opis incidenta iznad Južnokineskog mora, kada su dva kineska borbena aviona presrela američki avion za... 28.05.2017, Sputnik Srbija\n„Kineski borbeni avioni nastupili su na profesionalan i bezbedan način“, saopštilo je Ministarstvo na kineskoj društvenoj mreži „Veibo“.\nMinistarstvo je navelo i da bi američka vojska trebalo da preduzme korake na izbegavanju sličnih rizičnih aktivnosti, kao i da je kineska vojska rešena da zaštiti suverenitet i bezbednost Kine, prenosi Rojters.\nNeimenovani zvaničnici SAD izjavili su za Rojtrers da su dva kineska borbena aviona u sredu presrela osmatrački avion Ratne mornarice SAD iznad Južnokineskog mora, a jedan od kineskih aviona prišao je američkoj letelici na razdaljinu od 180 metara.\nZvaničnici, koji su insistirali na anonimnosti, naveli su da se prema prvim izveštajima američki osmatrački avion „P-3 Orion“ u sredu nalazio na 240 kilometara jugoistočno od Hongkonga kada su kineski avioni izveli „nebezbedno presretanje“.\nNavedeno je da je jedan od kineskih aviona leteo ispred američkog, ometajući mu manevrisanje.\nPentagon je potvrdio da su dva kineska borbena aviona izvela presretanje koje je okarakterisano kao „nebezbedno i neprofesionalno“.\n„Nastavljamo sa razmatranjem činjenica tog incidenta i putem odgovarajućih kanala iznećemo zabrinutost kineskim vlastima“, saopštio je portparol Pentagona, mornarički komandir Geri Ros.\nRojters podseća da su američki zvaničnici u sredu saopštili da je ratni brod mornarice SAD prišao na 22 kilometra od veštačkog ostrva koje je Kina napravila u Južnokineskom moru, što je bio prvi takav izazov Pekingu u tim strateški važnim vodama od dolaska na vlast američkog predsednika Donalda Trampa.


Šta donosi Nacrt revidirаnog Akcionog plаnа zа Poglаvlje 23 u pristupnim pregovorima Srbije sa EU?\n"Nisam uspeo da pronađem, u ovom kratkom roku, ni jednu informaciju o tome gde bi Vlada, odnosno Ministarstvo pravde, identifikovalo koji su bili razlozi zbog kojih dosadašnje mere nisu bile realizovane u planiranim rokovima. Pogotovo nema osvrta na činjenicu da su izostali konkretni rezultati", kaže Nemanja Nenadić, programski direktor Transparentnosti Srbija u osvrtu na Nacrt revidirаnog Akcionog plаnа zа Poglаvlje 23 u pristupnim pregovorima sa Evropskom unijom.\nSrbija je ovo poglavlje, koje se odnosi na pravosuđe i osnovna prava, sa EU otvorila u julu 2016. godine.\nPodsetimo da je u nedavnom internom dokumentu Evropske komisije o napretku Srbije u poglavljima 23 i 24, u koji je Radio Slobodna Evropa (RSE) imao uvid, konstatovano da nedostaju opipljivi rezultati u reformi pravosuđa, borbi protiv korupcije, procesuiranju ratnih zločina i slobodi medija.\nPacke iz Brisela zbog reforme pravosuđa u Srbiji?\nMinistаrstvo prаvde objаvilo je u utorak nа svojoj internet prezentаciji nаcrt revidirаnog Akcionog plаnа zа Poglаvlje 23, uzimajući u obzir, i uočene teškoće u reаlizаciji аktivnosti i pozvаlo zаinteresovаne dа se upoznаju sа tekstom i dаju komentаre. A prvi u seriji okruglih stolova, povodom revidirаnog Nаcrtа, biće 5. februаrа.\n"Revizija je uglavnom tehničke prirode. U njoj se konstatuju neke promene u zakonskom okviru, određuju se neki novi rokovi za realizaciju aktivnosti koje nisu bile sprovedene do sada", navodi Nemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbija, nevladine organizacije, koja je još u decembru 2017. godine ocenila da Akcioni plan za Poglavlje 23 nikad nije ni bio dovoljno dobar i da je neophodno uraditi njegovu reviziju.\nOva organizacija je tada navela i da čak i tamo gde su aktivnosti sprovedene u celosti kako je planirano i u roku, to "nije donelo društvenu promenu zbog koje je akcioni plan donet".\nNela Kuburović: Srbija sama sebi nametnula rokove\nU isto vreme je ministarka pravde Nela Kuborović izjavila da Ministarstvo ne beži od odgovornosti da postoje kašnjenja u ispunjenju svih mera predviđenih Akcionim planom.\n"Podsećam da je Srbija sama sebi nametnula rokove za sprovođenje Akcionog plana, u nekim planovima smo možda bili previše ambiciozni i optimistični i zato će se raditi revizija Akcionog plana, ali samo u delu ispunjavanja rokova", objasnila je tada ministarka Kuburović.\nU internom dokumentu Evropske komisije o napretku Srbije u poglavljima 23 i 24 koji služi za razmenu mišljena među članicama EU, a u koji je RSE imao uvid u novembru, konstatovano je da "nema vidljivih rezultata” u oblasti borbe protiv korupcije. U dokumentu stoji da su "ograničeni” rezultati u efikasnoj istrazi, gonjenju i presuđivanju u slučajevima korupcije na visokom nivou. Takođe se tvrdi da nedostaje napredak kako u pogledu usvajanja ključnih zakona i zakonodavstva, tako i u praktičnoj implementaciji antikorupcijskih reformi.\nOcenjujući da promene u prvom nacrtu revidiranog Akcionog plana za Poglavlje 23, ne ostavljaju dovoljno uverenja da će se bilo šta promeniti u budućnosti, Nemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbija ukazuje na pristup informacijama od javnog značaja.


RTS :: Otvoren startap centar u Čačku\nEkonomija Otvoren startap centar u Čačku\npetak, 24. maj 2019, 15:22 -> 15:41\nČačak od danas ima savremeni startap centar za koji je Vlada Srbije izdvojila 46 miliona dinara i grad Čačak još deset miliona. Talenti, veliko znanje u oblasti tehnike, nauke i inovacija, kvalitet ideja koje su primenjive u privredi, budućnost su Srbije, poručila je premijerka Ana Brnabić na otvaranju.\nU 50 IT kompanija u Čačku radi pet stotina informatičara, a na dve visokoškolske ustanove tehničkih nauka studira devet stotina mladih.\nSavremeno opremljen startap centar će ohrabriti inovativne pojedince i umove da realizuju poslovne ideje.\n"Da ostanu u našem gradu, da ostanu u Srbiji i da se uspešno bave svojim poslom i u našoj Republici, zato što je Čačak decenijama, ako ne i stolećima grad preduzetništva,\ngrad preduzetnika, grad inovacija, grad dobrih ideja", kaže Milun Todorović, gradonačelnik Čačka.\n"Siguran sam da će kolege iz svih malih gradova i sela imati priliku da dođu ovde, da rade da otvore ono što je najvažnije svoju startap kompaniju, da se bave inovacionim preduzentištvom tamo gde je i budućnost i Srbije i celog sveta", kaže Nenad Popović, ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj.\nOtvaranje startap centra i primer rada naučno tehnološkog parka u Čačku, jednog od četiri u Srbiji, recept su za uspeh naglasila je i predsednica Vlade Ana Brnabić.\n"Na ovome rade i lokalna samouprava, sa obrazovnim institucijama, naravno uz podršku Vlade Republike Srbije, to je naš posao, ali uz ogromnu, ogromnu podršku i učešće privrede u Čačku", rekla je premijerka.\nU rekonstrukciju prostora u čačanskom domu culture, na više od 600 kvadratnih metara za startap centar Vlada republike srbije izdvojila je 46 miliona dinara, a još deset Grad Čačak.


Epizoda VII pokorila domaće bioskope – HoloNet Serbia\nEpizoda VII pokorila domaće bioskope\nPosted by Vladimir Jakšić on 30/12/2015 10/01/2017\nPrema podacima otkrivenim na sajtu Filmskog centra Srbije, Star Wars: Buđenje Sile je pokorio domaće bioskope sa ogromnom zaradom i gledanošću. Naime, ti podaci kažu da je Epizodu VII u prvih nedelju dana prikazivanja u srpskim bioskopima pogledalo 65.659 gledalaca i da je taj film zaradio oko 31,5 miliona dinara. Dakle, to su podaci za samo prvu nedelju prikazivanja domaćim bioskopima – prema procenama, u ovom trenutku Buđenje Sile je u Srbiji pogledalo preko 100.000 ljudi!\nŠto je zanimljivo, uprkos ovim sjajnim brojkama Epizoda VII nije film sa najuspešnijom prvom nedeljom prikazivanja u Srbiji ove godine. Prvo mesto u 2015. godini drži film Fifty Shades of Grey koji je u prvoj nedelji prikazivanja odgledalo oko 90.000 ljudi i koji je imao zaradu od oko 37 miliona dinara.\nAPDEJT (22.01.2016. 17:10): Prema podacima Filmskog centra Srbije nakon pet nedelja prikazivanja u domaćim bioskopima, Star Wars: Buđenje Sile je za sada pogledalo 150.864 ljudi i taj film je u našoj zemlji ukupno zaradio 71,6 miliona dinara!\nAPDEJT (19.02.2016. 12:01): Nakon skoro dva meseca prikazivanja u domaćim bioskopima, Epizodu VII je pogledalo 165.047 ljudi i taj film je na kraju svog prikazivanja ostvario ukupnu zaradu od 78,7 miliona RSD.\nbuđenje sileepizoda 7epizoda VIIrat zvijezdasila se budistar warszarada\nPrethodni članak TOP 5 najmoćnijih organizacija koje koriste Silu (bez Džedaja i Sitova)\nSledeći članak Sila je sa nama i u 2016.


Stopa nataliteta u BiH najniža u Evropi @ InfoBijeljina \nStopa nataliteta u BiH je najniža u Evropi, budući da statistički na jednu ženu dođe 1,3 djece, a evidentan je i veliki problem odlaska mladih, upozorila je danas direktor Populacionog fonda UN Istočne Evrope i Centralne Azije Alana Armitaž.\n"Manje djece znači da stanovništvo u Jugoistočnoj Evropi postaje sve manje i starije, tako da su vlade u ovim zemljama zabrinute zbog ovog problema koji može dovesti do toga da infrastruktura države postane neodrživa", rekla je Armitaževa na dvodnevnoj konferenciji "Populacijska dinamika, ljudski kapital i održivi razvoj u Jugoistočnoj Evropi", koja je počela danas u Sarajevu.\nMinistar civilnih poslova u Savjetu ministara u tehničkom mandatu Adil Osmanović ponovio je da se BiH susreće sa negativnim trendom odlaska mladih, ali i građana srednje dobi, koji odlaze u razvijene zemlje radi pronalaska posla i boljih mogućnosti.\n"BiH u saradnji sa UN i drugim nevladinim organizacijama pokušava da da odgovor na ovo izazovno i teško pitanje. Nismo srećni što se nalazimo u samom vrhu kada je riječ o odlasku, prije svega, mladih iz BiH", rekao je Osmanović.\n"Nakon zaključaka sa ove konferencije, održaćemo sastanak sa predstavnicima resornih ministarstava u zemlji kako bismo radili na izradi konkretnih strategija koje mogu dati konkretna rješenja", rekao je Osmanović.\n"Uzrok je niska stopa fertiliteta, kao i odluka mladih da odu iz svoje zemlje kako bi pronašli zaposlenje i formirali porodicu u drugim regijama", istakao je Sobotka i dodao da neke zemlje u regionu imaju trendove emigracije, bez obzira što je u zemlji zabilježen znatan ekonomski razvoj.


Izvor: RTS, 18.Sep.2021, 12:18\nBeograd je domaćin jedinog međunarodnog sajma za saobraćajne tehnologije i usluge na Zapadnom Balkanu – CEE Mobility. Na sajmu učestvuju kompanije iz 16 zemalja Srednje i Istočne Evrope, od proizvođača komponenti, istraživačkih centara do kreatora softvera u drumskim i šinskim vozilima. Majnd park kod Kragujevca ugostio je posetioce iz zemlje i sveta, koji su bili u prilici da se upoznaju sa potencijalima železnice.\nNajveći centar za šinska vozila u Jugoistočnoj Evropi, kragujevački Majnd park (MIND Park), za tri godine duplirao je promet, sačuvao kupce i osvojio nove. Otvara vrata novim tehnologijama u oblasti haj-teka i avio-industrije.\nVladimir Mijailović iz Majnd parka...\n13:04: 80 odsto Srbije biće "pokriveno"


Hejg demantovao da je homoseksualac\nBritanski ministar spoljnih poslova Vilijam Hejg (William Hague) demantovao je u saopštenju glasine da je homoseksualac i da je bio u nedoličnoj vezi sa mladim saradnikom, naprasno unapređenim u savetnika, koji je u međuvremenu podneo ostavku.\n"On je zaista veoma kvalifikovan za taj posao. Bilo kakva sugestija da je njegovo imenovanje rezultat nedoličnog odnosa među nama je potpuna neistina, a netačna je i bilo kakva sugestija da sam ikada bio u vezi sa nekim muškarcem", saopštio je Hejg (49).\nHejg je priznao da je sa ovim saradnikom u više navrata tokom predizborne kampanje delio hotelsku sobu, a kao razlog naveo je štednju.\nBritanski ministar spoljnih poslova porekao je da ima bilo kakve probleme u braku i obelodanio da on i supruga već godinama bezuspešno pokušavaju da postanu roditelji.\nBritanska štampa navodi da su premijer Dejvid Kameron i vrh Konzervativne stranke, iritirani celom aferom, tražili od Hejga da objavi ovo, kako se ocenjuje, krajnje neobicno saopštenje.


EU ima ambiciozan plan za obnovljive izvore – isplativost upitna - Energija Balkana\nPočetna » Ekologija » EU ima ambiciozan plan za obnovljive izvore – isplativost upitna\nEU. Foto: Bankar.rs\nEvropska komisija namerava da zatraži od država članica EU da ulože dodatne napore kako bi povećale svoj udeo obnovljive energije u energetskom sektoru, navodi se u objavljenom nacrtu zvaničnog dokumenta koji je Euractiv otkrio 4. maja. Brisel želi da nadogradi svoj trenutni cilj od 32% za obnovljive izvore energije za 2030. na najmanje 38%, navodi se u dokumentu. Do istog roka, Komisija namerava da ima 55% manje emisije gasova sa efektom staklene bašte u odnosu na nivo iz 1990. godine, i 32,5% poboljšanje energetske efikasnosti. Pooštravanje ciljanog procenta OIE je logično jer je delatnost proizvodnje energije jedan od glavnih proizvođača gasova sa efektom staklene bašte na kontinentu. Ali, Evropa je već na dobrom putu – njene emisije CO2, koje su povezane sa energijom, smanjene su za 8% tokom prvog kvartala 2020. (u poređenju sa nivoima iz 2019.).\nEvropska komisija ispituje svoj sistem održivih ulaganja, a očekuje se da će doneti ažuriranu verziju Direktive o obnovljivim izvorima energije (RED II) do jula 2021. godine.\nKako obnovljivi izvori trenutno zadovoljavaju 20% evropskih energetskih potreba, postizanje novog cilja, koji je postavila Evropska Komisija značilo bi udvostručavanje ovog odnosa za samo deset godina. Trenutna snaga instaliranih solarnih kapaciteta je 137 GW, od čega je 19 GW dodato 2020. godine.\nOvaj cilj izgleda ambiciozno, ali, neke zemlje se bore sa postizanjem svojih trenutnih ciljeva obnovljive energije. Francuska, na primer, nije uspela da postigne svoj cilj od 23% obnovljive električne energije, koji je postavila 2009. Umesto toga, prikazala je skromnih 19%, uglavnom je reč o proizvodnji u hidroenergetskim postrojenjima, jer nije uspela da pokrene svoju priobalnu industriju vetra.\nU januaru 2021. godine, izveštaj Međunarodne agencije za energetiku i francuskog komunalnog preduzeća RTE, pod nazivom „Uslovi i zahtevi za tehničku izvodljivost elektroenergetskog sistema sa velikim udelom obnovljivih izvora u Francuskoj 2050. godine“, potresao je francusku nuklearnu industriju. Zamišljena je mogućnost korišćenja 100% obnovljivih izvora energije do 2050. godine, što znali izbacivanje nuklearne energije iz igre.\nPored toga, vredi napomenuti da zemlje EU pokazuju velika odstupanja u pogledu potencijala obnovljivih izvora. Danska predvodi trku sa razvijenom industrijom vetra, obezbeđujući više od 47% električne energije iz ove industrije tokom 2019. godine. S druge strane, zemlje poput Poljske i Mađarske i dalje se veoma oslanjaju na ugalj i pre planiraju da ga zamene prelaskom na prirodni gas i nuklearnu energiju, nego na solarnu ili energiju vetra. Nekoliko ministara istočnoevropskih zemalja napisalo je u februaru 2021. godine pismo, pozivajući Evropsku komisiju da ne diskriminiše nuklearnu energiju zbog obnovljivih izvora.\nNaglasak na sektorima transporta i grejanja\nMeđu konkretnim opcijama koje je Komisija donela za postizanje novog cilja, postoji porast upotrebe čiste energije u sektorima grejanja i hlađenja: političke opcije sugerišu da bi udeo obnovljivih izvora u tim sektorima trebalo da se poveća za 1,1 procenat svake godine. Akcenat je, takođe, stavljen na dekarbonizovani transport, zasnovan na prognozi rasta prodaje električnih vozila i povećanja upotrebe biogoriva. Biće implementiran sistem sertifikata, koji će garantovati nizak intenzitet ugljenika za ta goriva, a za avio sektor biće nametnuta strožija pravila. Ova poslednja mera samo je nastavak trenda koji se odvijao proteklih godinu dana, a kompanije poput Totala aktivno ulažu u biogoriva za avio saobraćaj.\nJoš jedna preperka je status biomase. Zapravo, drvna biomasa je strateški energetski resurs za nordijske zemlje poput Švedske i Finske, koje aktivno lobiraju za labavije kriterijume njene održivosti. Dokument koji je procurio po tom pitanju kaže da će razmotriti primenu nacionalnih ograničenja za upotrebu stabala drveta.\nIsplativost i prilagođavanje mreže\nOvo povećanje ciljeva, međutim, učesnici industrije obnovljivih izvora energije smatraju nedovoljnim. Iz Solar Power Europe i Wind Europe rekli su za Euractiv da bi moglo da se učini više na povećanju evropske konkurentnosti obnovljivih izvora.\nIsplativost nove ambicije takođe ostaje upitna. Zapravo će biti potrebna značajna adaptacija elektroenergetskih mreža, kako bi se pružio adekvatan odgovor na promenljivost udela obnovljivih izvora energije, a EU još uvek nije obezbedila detaljne izvore finansiranja. Evropa će, takođe, morati da razvije regionalni lanac snabdevanja proizvodnje baterija, od kojih se komponente uglavnom uvoze iz Kine, koja je poznata kao veliki proizvođač ugljen-dioksida.\nTagovi: baterija, energija vetra, EU, Evropa, industrija vetra, Kina, mreža, nuklearna energija, obnovljivi izvori, solarna energija\nPrevPRETHODNOPobuna u Rio Tintu\nSLEDEĆESlužbeni automobili emituju velike količine štetnih gasovaNext