EVO KAKO NAS JE OPLJAČKAO ZAPAD: Da li je zbog ovoga ubijen Đinđić? | Vestinet.rs\nPočetna POGLEDI\tEVO KAKO NAS JE OPLJAČKAO ZAPAD: Da li je zbog ovoga ubijen Đinđić?\nUbrzo po preuzimanju mesta predsednika Vlade Republike Srbije, Zoran Đinđić je shvatio da su mu zapadni saveznici okrenuli leđa. Insistirali su da Jugoslavija prizna većinu duga bivše države međunarodnim kreditorima, iako su kamate nepravedno išle sve vreme 1990-ih, a sva sredstva i imovina u inostranstvu su nam bili blokirani i nisu nam bili na raspolaganju, usled ekonomskih sankcija i embarga na izvoz robe, kao i na uvoz strateških sirovina.\nĐinđić je tu situaciju želeo da reši bankrotom države i da se počne od nule, ali krupan kapital to nije dozvoljavao. Zašto bi se nama dozvolilo da se uopšte izvučemo, kada svaka država koja izgubi rat mora da bude kažnjena?\nNemačkoj su posle Prvog svetskog rata nametnute visoke reparacije u sirovinama uglju i koksu, kao i novcu, koje nije mogla da izdrži, pa su Francuska i Belgija okupirale Rursku oblast (1923-1925), koja je najveća zona rudnika u Nemačkoj, kako bi nesmetano eskploatisale resurse. Nemački radnici su pružili pasivan otpor okupaciji, što je paralisalo industriju i dovelo do hiperinflacije. Antanta je iz Nemačke cedila suvu drenovinu.\nPočetkom 1930-ih Bruningova deflatorna monetarna politika dovela je do haosa u društvu i uspona Hitlera na vlast, koji je obećao i sproveo stabilnost cena i uposlenost radnika. Posle Drugog svetskog rata su se Saveznici opametili pa su Nemačku privredno obnovili kako bi platila reparacije u robi i to izvozeći proizvode ne po komercijalnim cenama, nego po ceni koštanja.\nNemačka jeste tako isplatila reparacije, ali je to za posledicu imalo da postane najjača privreda u zapadnoj Evropi, jer je sebi otvorila tržišta u sve zemlje gde je masovno izvozila svoje proizvode po povlašćenim cenama, na ime reparacija. Tim proizvodima su trebali rezervni delovi, kasnije zamene za novije modele, dakle radilo se uglavnom o tehnologiji.\nDa je Zapad pružio Srbiji takvu šansu 2000. godine, danas bismo bili privreda u rangu istočnoevropskih članica Evropske Unije, pre svega mislim na Češku. Međutim, neko je odlučio da ćemo mi naše ratne reparacije platiti rastakanjem državne imovine, dakle trošenjem supstance.\nPrvo su bačene u stečaj 4 najznačajnije srpske banke, koje su mogle da budu sanirane i da pokrenu srpsku privredu. Time je „Sartid“ rasterećen dugovanja kao najveći njihov pojedinačni dužnik, a onda je „Sartid“ poklonjen „US Steel“-u i time smo platili ratnu reparaciju Amerikancima. Zatim, prodajom cementare u Beočinu, francuskom „Lafarge“1 smo platili ratne reparacije Francuzima.\nOstalim NATO članicama smo platili ratne reparacije tako što smo na mesto 4 najznačajnije banke ustupili prostor za tridesetak franšiza stranih banaka na tržištu. I tako smo stvorili finansijsko tržište zavisno samo od banaka. Bez berze kao osnovnog tržišta kapitalizma, nismo imali šanse da razvijamo privredu. Nezainteresovanost za pokretanjem Beogradske berze govori da Zapad nije imao nameru da uvodi kapitalizam u Srbiji, već samo preko bankarskog tržišta, koje kapital plasira po visokim kamatama, da supstancu izvlači iz zemlje. Nije nam dozvoljen kapitalizam i tržišna ekonomija, kako bismo razvijali ekonomiju, nego smo se zaduživali po visokim kamatama, koje ni privreda ni građani nisu mogli da servisiraju, bez trošenja supstance.\nPreduzeća nisu mogla da dišu bez svežeg kapitala, koji nikako iz inostranstva nije dolazio, a koji je Đinđiću bio obećan pre demokratskih promena, da će ući u Srbiji da se njena privreda obnovi. Ukinuta je Služba društvenog knjigovodstva, pa nije bilo kontrole kretanja kapitala, a preduzeća su otvarala račune kod poslovnih banaka. Pošto je bilo veliki broj preduzeća, ukupni depoziti su bili ogromni, čime su banke akumulirale od već posrnule privrede veliku količinu kapitala, koja ih ništa nije koštala, a koji su mogli da plasiraju po visokim kamatama istoj toj privredi.\nTako ugušena preduzeća su spremana za privatizaciju da bi se što brže prodala, po cenama jeftinijim od cene njihovih osnovnih sredstava. To se zove sistem privatizacije putem šok-terapije.\nDržava će privatizovanim preduzećima opraštati dugove za poreze i doprinose, tako da kupac neće imati realno nekih velikih obaveza da servisira. Umesto da se iz tih preduzeća pokrene proizvodnja, njihova imovina će se prodavati u komercijalne svrhe – zemljište za izgradnju zgrada, mašine za proizvodnju u sekundarne sirovine… Zapad je iz Srbije cedio suvu drenovinu.\nPošto su se izjalovila obećanja Zapada o ulasku velikog kapitala u Srbiju, koji će pokrenuti njenu privredu, predesedniku Vlade Đinđiću je preostalo samo da ide po Evropi da ih podseća na obećanja data pre 5. oktobra 2000. godine. Sve što je dobijao tamo su neke „donacije“, kao jednokratnu pomoć srpskom budžetu ili u vidu nekih projekata za neke stvari koje bi bile primenljive u Africi, ali ne u nekada polu-razvijenoj zemlji jugoistočne Evrope (tipa: edukacija naroda o koristi pranja ruku, radi sprečavanja zaraze).\nPravi šamar od zapadnih saveznika, Đinđić je doživeo u Nemačkoj, kada mu je tokom službene posete jedna novinarka tutnula mirkofon u lice i pitala ga: „Kako vas nije sramota da idete po Evropi i prosite pare za Srbiju“? Đinđić se tada zacrveneo i shvatio da zapadni saveznici ne samo da neće da pošalju kapital u Srbiju, koji su obećali, nego će ga oterati svaki put kada ih bude podsećao na ta obećanja.\nNemci su ga prozivali da ide po Evropi da prosi za Srbiju, ali to jeste išlo sa poslom premijera Srbije. Nije se kandidovao za bundes-kancelara, nego za premijera jedne razorene i napaćene Srbije, za nju se valjalo i poniziti.\nDošao je u Srbiju i objasnio nam da se Zapad ne oseća odgovornim ni za sankcije, ni za bombardovanje Srbije, koje nam je uništilo infrastrkturu i dosta proizvodnih pogona, već da za sve to krive naš narod i Miloševića.\nRekao nam je da od Zapada možemo da dobijemo samo donacije kako bismo obnavljali infrastrukturu, ali da su to stvarno zanemarljivi iznosi u poređenju sa onim što je uništeno u bombardovanju i da ćemo uglavnom to sve morati da obnavljamo sami iz svojih sredstava.\nSve ovo što je Đinđić video, to je narod osećao u svojim stomacima i video u svojim frižiderima, da para u državi nije bilo! Đinđić je postao najomraženija ličnost u tom momentu u državi. On je bio lider koji svom narodu nije mogao da obezbedi uslove za život.\nOvo je kratka skica situacije u kojoj se srpski premijer Đinđić našao: država sa uništenom infrastrukturom u bombardovanju 1999. godine, privreda bez obrtnih sredstava za rad, tržište kapitala na kojem postoje samo strane banke koje plasiraju kapital po visokim kamatama, nema pokretanja Beogradske berze, država ne sme da ulaže u pokretanje privrede, nego da je privatizuje, a Zapad ne daje obećanu infuziju kapitala. Šta je Đinđiću preostalo u tom trenutku nego da se uhvati Maksa Vebera?\nTako je Đinđić krenuo da priča o tome kako smo mi lenj narod, da sve zavisi od nas, da sve mi možemo ako budemo hteli da radimo, ali pare sa Zapada više nije pominjao. Skroz je okrenuo onu priču o socijaldemokrati patrioti, koji se zalaže za državno vlasništvo, koju je izgradio o sebi devedesetih i na kojoj je pobedio Šešelja u debati u Biosopu „Rex“.\nĐinđić je po vokaciji bio filozof levičar, ali je za potrebe realiteta, u situaciji kada je izdan od Zapada, počeo srpskom narodu da priča kapitalističku filozofiju, u koju on sam nije ni najmanje verovao. Jednostavno pričao nam je ono što su njemu pričali na Zapadu, kada su odbijali da mu daju obećani kapital za pokretanje srpske privrede.\nNas je komunizam ostavio naivne i prostodušne za XXI vek. Imali smo jak sistem državne vlasti u kome si isprva kada je uveden morao bespogovorno da slušaš vlast da ti se ne bi desilo streljanje ili teška robija.\nKasnije je taj sistem kako je rastao i razvijao se u državi počeo da primenjuje manje brutalne metode, ali opet represivne, tako su i generacije učile kako treba verovati državi i državnicima šta pričaju i da je sve što država radi za naše dobro. Kazne od države su popuštale i nisu se više delile za trivijalnosti, ali su svakako ostajale brutalne za prigovaranje na rad državnih organa. Rasle su generacije slepo poslušnih i naivnih građana, koji su učili da treba verovati državi, a učili su ih upravo roditelji koji su videli brutalnosti.\nI tako kako su se brutalnosti zaboravljale, nastavile su generacije da prenose sledećim kako treba verovati državi. I onda Đinđić dolazi sa pozicije moći i počinje da priča takvoj generaciji da su lenji i da su oni krivi. Takvi prostodušni ljudi bivaju u šoku i ne znaju kako da reaguju na tu priču, sem da ćute i da se preispituju.\nOn ide tako na turneju „Srbija na dobrom putu“ pokušavajući da šokira narod Veberovom filozofijom, da kupi sebi vreme za opstanak na vlasti, kako bi sredio neke stvari sa Zapadom i probao da uradi nešto. I to je cela pozadina Đinđićevog Vebera. Morao je da nas šokira i pacifikuje, jer je situacija u državi bila pred pucanje. Para zaista nije bilo u privredi, ni kod građana. Loše se živelo, a podrška radikalima je sve više rasla i to samo par godina kako su pali sa vlasti, zajedno sa Miloševićem.\n(Đorđe Stojković / Vidovdan)\nO ovome se ćutalo 17 godina: TAJNA SNAJPERA KOJIM JE UBIJEN ĐINĐIĆ!\nNENAD ĐORĐEVIĆ SVEDOK: Zašto su Amerikanci odlučili da likvidiraju Miloševića i Đinđića… ŠOKANTNE TAJNE KOJE DO SADA NISTE ČULI! – VIDEO\nĐinđić poslao pismo UN o Kosovu mesec dana pred smrt: Evo šta piše u njemu – FOTO\nIspovest Miloševićevog telohranitelja: Slobu smo vozili u stojadinu dok su padale NATO bombe\nHoroskopski znak s kojim je nemoguća normalna veza\nNovak Đoković: „Posle Čikaga sam PROMENIO STAV prema Federeru!“


Guterres traži 35 milijardi dolara za razvoj vakcine protiv COVID-19 - mojusk.ba\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Guterres zatražio je 35 milijardi dolara više, uključujući 15 milijardi dolara u naredna tri mjeseca, za program Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) “ACT Accelerator” za podsticanje razvoja vakcine, liječenja i dijagnostike protiv COVID-19.\nDo sada je dodijeljeno oko tri milijarde dolara, rekao je Guterres u četvrtak na konferenciji.\nFinansijska podrška do sada je zaostajala za postizanje ciljeva, jer su države ili vlade, uključujući Evropsku uniju, Britaniju, Japan i Sjedinjene Države fokusirane na vlastite programe pomoći.\nUkupni traženi iznos od 38 milijardi dolara veći je od prethodno objavljenog traženog iznosa od 31,3 milijarde dolara i prvi put uključuje dodatna sredstva za zdravstvene sisteme, pored vakcina, terapije i dijagnostike.\nPredsjednica Evropske komisije Ursula von der Leyen obećala je podršku od 400 miliona eura za COVAX vakcinu.


Radio 021 03.08.2020\nBivši narodni poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su zbog sumnje da su pozivali na nasilnu promenu ustavnog poretka, potvrdio je njihov advokat Marko Pušica. MUP je u saopštenju o hapšenju izneo inicijale uhapšenih, navodeći da se… »\nBivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su uhapšeni zbog krivičnog dela pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja, rekao je za Tanjug Nogov… »\nUhapšeni bivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić\nBEOGRAD - Bivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su uhapšeni zbog krivičnog dela pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja, rekao je za… »\nBEOGRAD: Bivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su uhapšeni zbog krivičnog dela pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja, rekao je za… »\nBivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici u Beogradu, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su uhapšeni zbog krivičnog dela pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja, rekao je za… »\nAdvokat potvrdio: Nogo uhapšen zbog pozivanja na promenu ustavnog uređenja\nVesti online 03.08.2020\nBivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su uhapšeni zbog krivičnog dela pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja, rekao je Nogov advokat… »\nVečernje novosti 03.08.2020\nOni su uhapšeni zbog krivičnog dela pozivanje na nasilnu promenu ustavnog uređenja. Bivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su uhapšeni zbog… »\nSrbija danas 03.08.2020\nNogu je danas prestao poslanički imunitet, budući da je potvrđen mandat poslanika u novom sazivu. Bivši poslanici Srđan Nogo i Zoran Radojičić uhapšeni su danas u Sarajevskoj ulici, nakon čega im je određeno zadržavanje do 48 sati. Oni su… »


(KoSSev printskrin Google maps)\nLokacija ovog manastira koji se nalazi na UNESCO listi kulturne baštine na Gugl mapi u prošlosti je pomerana više puta, usled čega mnogi posetioci, kojima je prva referenca manastira upravo ova aplikacija, nisu mogli da pronađu tačnu lokaciju.\nUmesto manastira, jula 2016. se na Gugl mapi pojavila privremeno oznaka hotela „Kalaja e Decanit“.\nZajedno sa oznakom za manastir privremeno su nestale – pa vraćene i brojne fotografije koje su bile vezane za ovu lokaciju.\nTada je ujedno manastir Visoki Dečani skinut sa Gugl mapa i prebačen na nepostojeću lokaciju u okolini Leskovca, tj. 200 km istočno od Dečana.\nKako je za KoSSev potvrdio IT tim zadužen za Gugl nalog manastira Visoki Dečani, pretpostavlja se da je do ovakvih situacija u prošlosti dolazilo usled toga što je sa velikog broja naloga stigla prijava da je manastir na pogrešnoj lokaciji.\nNakon intervencije manastira, međutim, Gugl im je poslao verifikaciju na kućnu adresu, te je nakon potvrde lokacije, popravio oznaku na mapi uz izvinjenje i uveravanje da su ubačeni dodatni zaštitni algoritmi kako se slični problemi ne bi dešavali i ubuduće.\nUkoliko sada pokušate da pronađete manastir Visoki Dečani na Gugl mapi, videćete da je lokacija pomerena do kružnog toka u Dečanu i da na njoj stoji upitnik.\nOni veruju da su i sada korisnici prijavljivali da je manastir upisan na pogrešnoj lokaciji, na šta Gugl ne zna kako da reaguje i usled čega uklanja manastira sa mape ili ga stavi pod upitnik.\nMeđutim, kako navode, za tako nešto je potrebno da veliki broj Gugl korisnika prijavi da se objekat nalazi na pogrešnoj lokaciji.\n„Malo je čudno to što da bi se ovaj efekat postigao, potrebno je baš dosta prijava i to sa ‘jakih’ Gugl naloga. Začuđuje ko bi to organizovao i potrošio toliko vremena. Neko je morao da organizuje baš veću grupu ljudi ili Gugl naloga da se sa njih pošalju sve prijave“, naveli su iz tima zaduženog za Gugl nalog manastira.\nPoručuju da se „nedvosmisleno radi o nameri da se korisnici dezinformišu o tačnoj lokaciji manastira“.\nNadaju se da ovog puta neće imati problem da na Gugl maps vrate pravu lokaciju.\nVladimir Vučković, jedan od osnivača IT kompanije „W3Lab“ u Kosovskoj Mitrovici, pojasnio je za KoSSev kako je moguće da neko promeni lokaciju objekta, ali i šta bi moglo da bude rešenje za problem manastira Visoki Dečani.\n„Gugl mape su zamišljene kao jedan projekat gde svi ljudi na svetu imaju mogućnost da učestvuju u pomaganju drugima da dođu do željene lokacije na planeti Zemlji tako što će dodavati određene lokacije (pinove) na mapi ili predlagati izmene za postojeće. Na primer, ukoliko vidimo da je neka adresa na pogrešnom mestu, predložimo izmenu (pomerimo pin na tačnu lokaciju), neko iz Gugla pregleda naš predlog (obično proces traje 2-3 dana), odobri i pin se prikaze na tačnoj lokaciji“, navodi Vučković.\nMeđutim, on dodaje da na isti način pojedinci zloupotrebljavaju Gugl Mape:\n„Odnosno postavljaju pinove na pogrešne lokacije namerno, iz različitih razloga. To je upravo ovo što se desilo sa lokacijim manastira Dečani na mapi“, kazao je.\nVučković predlaže rešenje – kako se ovaj problem nikada više ne bi ponavljao.\n„Da se piše Gugl podršci i upoznamo ih sa problematikom i sprečimo dalju zloupotrebu. To možemo uraditi kroz Gugl Maps Help forum. Nakon toga, potrebno je kreirati Gugl maj biznis profil za manastir, i vlasnik profila bi postao jedini pravi vlasnik te lokacije na mapi“.\nKaže da bi se u tom slučaju sprečilo pomeranje pina na mapi, odnosno zloupotreba predlaganja lokacije.\n„Sada se ovo desilo sa manastirom Dečani, sutra može i sa drugim lokacijama“, zaključuje Vučković.


Bačka Topola: Oglasne table koje raspiruju nacionalnu mržnju | Autonomija\nBačka Topola: Oglasne table koje raspiruju nacionalnu mržnju\nPostavljene su table na kojima stoji sledeći tekst: „Prodajem kuću radi iseljenja pod pritiskom mađarskih fašista“\nPokraj puta koji od Bačke Topole vodi ka Novom Orahovu postavljene su table nakojima stoji sledeći tekst: „Prodajem kuću radi iseljenja pod pritiskom mađarskih fašista“, a uz naveden broj mobilnog telefona potpisuje ga Udruženje građana iz Bačke Topole Antifašistički pokret Martinović Matrosov. Provokativni tekst na tablama pored Senćanskog puta, u neposrednoj blizini priključnog puta do autoputa, odštampan je u koloru, ispisan je ćiriličnim pismom, a table su postavljene na zabetoniranom postolju i gotovo je neshvatljivo kako su mogle da budu postavljene bez pribavljanja neophodnih dozvola i kako je moguće da i pored nadležnih inspekcija i policijskih organa mogu tu da stoje danima, možda i nedeljama. Povodom svega, tokom vikenda je saopštenjem reagovala lokalna samouprava Bačke Topole, kao i izvršni potpredsednik Saveza vojvođanskih Mađara Karolj Pal.\n-Naša lokalna samouprava odbacuje sve natpise i pojave koji raspiruju nacionalnu mržnju, bilo kakvu rasnu i versku agresiju, osvetu i mržnju. Ne možemo da dozvolimo da se zbog pojedinih natpisa kojima se krši zakon narušavaju međunacionalni odnosi u jednoj takvoj lokalnoj samoupravi u kojoj građani žive mirno jedni sa drugima. Lokalna samouprava se, zajedno sa političkim strankama i organizacijama različitih etničkih zajednica , trudi da jačamo dobre odnose i suživot. I ovog puta je neophodno ujedinjavanje i zajednički nastup kako bi se predupredili ovakvi postupci i kako bismo sprečili narušavanje međunacionalnih odnosa. Lokalna samouprava zahteva da organi gonjenja nastupe energično i profesionalno u ovakvom i sličnim slučajevima, kako bi se ovdašnji građani, bez obzira na versku i nacionalnu pripadnost, mogli da osećaju bezbedno u opštini Bačka Topola – stoji u saopštenju prosleđenom iz kacelarije predsednika opštine Bačka Topola.\nIzvršni potpredsednik SVM-a Karolj Pal izjavio je za Radio Regije iz Bačke Topole da, prema njihovim saznanjima, ovo nije prvi slučaj da je ista osoba, odnosno udruženje, istakla ovakvu tablu. – Nedvosmisleno je da SVM osuđuje ovakvu i bilo koju sličnu pojavu koja može da prouzrokuje međunacionalnu napetost, mržnju, ili bilo šta drugo. Zbog toga treba da se založimo da nadležni organi, u prvom redu policija, rade svoj posao i da preduzmu potrebne korake – rekao je Pal, ocenjujući da bi policija kao prvi korak trebalo da ukloni sporne natpise, a nakon toga da pokrene postupak koji bi, uz uključivanje i ostalih državnih organa, rezultirao time da pomenuta osoba ili organizacija ubuduće ne pokreću slične akcije koje dovode do napetosti.\n-Bačka Topola i okolina nije sredina u kojoj takve inicijative mogu naići na plodno tlo. Verujem da će ovo biti poslednja ovakva akcija od strane pomenutih. Ukoliko to ne bude tako, onda to znači da ne umemo dovoljno snažno da pronađemo rešenje kako se u Bačkoj Topoli i njenom okruženju ne bi zbio događaj koji nam ne priliči – dodao je izvršni potpredsednik SVM-a.


petak, 12. februar 2021. 11:27h\nNove godišnje karte mogu se dobiti do 1. maja Pančevo MOJKraj\nNa sednici Skupštine grada danas je usvojena izmena Odluke o ostvarivanju prava na povlašćen prevoz određenih kategorija građana sa teritorije grada Pančeva čija je suština da će sada svih 12 kategorija stanovništva imati pravo na potpuno besplatan prevoz autobusima "Pantransporta". Izdavanje godišnjih karata za povlašćene kategorije počeće 22. februara.\nUsvajanjem ove Odluke omogućili smo besplatan prevoz na teritoriji grada Pančeva za 12 kategorija stanovništva koje su povlašćene ovim dokumentom. Oni će se potpuno besplatno voziti autobusima "Pantransporta". Prošli put smo najavili da ćemo od 15. februara krenuti sa izdavanjem godišnjih karata za povlašćene kategorije, međutim iz tehničkih razloga to će biti moguće od 22. februara. Kada je ova informacija izašla u javnost imali smo pozitivne reakcije sugrađana i prijavio se veliki broj zainteresovanih da ostvare ovo pravo. Naši partneri iz "Pantransporta" su nam skrenuli pažnju da sama priprema za početak izdavanja personalizovanih godišnjih karata koje će biti plastične sa čipom i slikom i koristiće se za validaciju prilikom ulaska u autobus biće malo teže da se organizuje zbog državnog praznika i neradnih dana, pa smo zamoljeni da početak izdavanja godišnjih karata odložimo za 22. februar, obrazložio je gradonačelnik.\nZbog celokupne epiodemiološke situacije u kojoj se nalazimo i koja i dalje nije dobra napravili smo dogovor sa "Pantransportom" da oni ne sankcionišu povlašćene kategorije koje imaju godišnje karte od 2020. godine odnosno da im dozvole upotrebu tih karata do 1. maja. Time bismo izbegli stvaranje gužvi i redova na punktovima gde će se izdavati godišnje karte. Jedno od mesta za izdavanje godišnjih karata biće na šalteru "Pantransporta" na glavnoj autobuskoj stanici. Apelujem na sve penzionere koji su najbrojnija povlašćena kategorija, ali i ostale građane koji pripadaju ovim povlašćenim kategorijama da ne pohrle odmah na autobusku stanicu, jer fizički neće biti moguće svima da se izdaju karte, već da sukcesivno, do 1. maja odlaze po svoje godišnje karte za prevoz, rekao je gradonačelnik Aleksandar Stevanović.\nKako se ne bi pogoršala epidemiološka situacija u vidu stvaranja gužvi i redova zbog izdavanja godišnjih karata za prevoz odlučeno je da se Mesne zajednice u naseljenim mestima uključe kao pomoć gradu i "Pantransportu" pri obradi podataka potrebnih za izdavanje povlašćenih godišnjih karata.\nPančevo, Alibunar i Opovo u projektu „Reforma lokalnih finansija“


Šta je to H2H (head to head) ili međusobna tradicija? - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Šta je to H2H (head to head) ili međusobna tradicija?\nPokušaćemo da edukujemo naše pratioce i ostale kladioničare o terminima i značenjima izraza u svetu klađenja, prvo na redu je tekst o jednoj rubrici koja je redovna na našem sajtu H2H – međusobna tradicija između timova.\nKako bi mogli najprostije da objasnimo značenje izraza H2H, upotrebićemo izraz tradicija, to je niz rezultata između timova koji se ponavlja neko duže vreme. Mnogi ljudi koji su se bavili sportom, bilo amaterski ili profesionalno znaju da iz nekih raznoraznih razloga nisu imali dovoljno uspeha protiv određenih rivala ili su igrali jako efikasne mečeve ili sa druge strane tvrde i neefikasne, a da pritom forma timova ne odgovara uopšte tom rezultatu.\nPrimera radi, tradicije se mogu ticati činjenice da je određeni tim u seriji pobeda nad nekim rivalom nekoliko uzastopnih sezona, ili da određeni timovi kada se sastaju međusobno uvek igraj efikasne mečeve sa puno golova.\nPrimer tradicije: (Alžir – Ligue 1) – JS Kabyle – ES Setif odigrali su poslednjjh 10 međusobnih mečeva u rasponu 0-2 gola – meč odigran 15.03.2020. je na osnovu ovoga predložen 0-2 gola i završen je 0:0, tako da je niz nastavljen i sada iznosi 11 neefikasnih mečeva kada igraju ovi rivali.\nJoš bolji primer je meč prve lige Luksemburga, kada su se sastali Dudelange i Differdange, tradicija je nagoveštavala igru NG, a kvota izuzetnih 2,95, iako su oba tima u tom trenutku igrala jako efikasno, rezultat je bio 0:2, a mi smo naplatili odličnu kvotu!\nOno što takođe moramo da naglasmo to je da postoje i kladioničari koji vole da odigraju na prekid tradicije, tj.kontra nego što neka tradicija sugeriše, što naravno u jednom trenutku i mora da se desi, odnosno, da se tradicija prekine, ali i pored toga, mnogi se ipak odlučuju na praćenje H2H mečeva.\nNa našem sajtu www.sportskenovosti.net svakodnevno možete da pročitate vesti iz ove kategorije (https://www.sportskenovosti.net/kategorija/fudbal/h2h-fudbal/). Dakle, ovde se kao parametar uzimaju samo međusobni mečevi i naš predlog isključivo zavisi od toga, a na vama je da li ćete ili ne igrati na nastavak ili prekid tradicije.\nNadamo se da vam je tekst bio koristan i da ste nešto novo saznali iz njega! Da li i vi igrate na nastavak ili prekid tradicije?\nŠta je H2H\nsta je tradicija\nšta znači h2h\ntradicija u fudbalu\ntradicija u sportu\nPrethodni tekstLepa kvota za nastavak tradicije\nUPUTSTVO POSETIOCIMA ZA KORIŠĆENJE SAJTA\nAleksandar300z 17 marta, 2020 at 11:14 am\nTradicionalno uvek.Naravno da jednom mora da.se prekine serija, ali je pitanje i koliko dug niz imaju.Nizove od 3,4 sezone treba traziti prekid serije ili one bas dugacke serije.


Nepoznati dokument o podjeli Bosne i Hercegovine: nastao u austrijskom Gracu maja mjeseca 1992. – Miruh Bosne\nNovembar 5, 2016Novembar 5, 2016\tNepoznati dokument o podjeli Bosne i Hercegovine: nastao u austrijskom Gracu maja mjeseca 1992.\tSusret Radovana Karadžića i Mate Bobana u Gracu (Austrija) 6. maja 1992. je ozloglašeni izdajnički čin i pokušaj podjele BiH iznutra. Sastale su se političke ekspoziture Beograda i Zagreba, piše NAP.\nNakon desetina susreta Tuđmana i Miloševića, počevši od Karađorđeva i Tikveša, napravljene su konstrukcije dvije velikodržavne politike, pa je stvar prenesena na teren u Bosnu i Hercegovinu, među domaće poslušnike i izdajnike bosanske države. Nigdje osim na koridoru kod Brčkog i Usore HVO se nije borio protiv srpskih jedinica. Razlog tome je Tuđmanovo zadržavanje djelimične mogućnosti ometanja koridora prema srpskim krajinama u Hrvatskoj.\n← Izumi Bosanca u Australiji pomjeraju granice naukeZlatan Nalić o kvalifikacijama za SP: Bosna i Hercegovina se ne treba odricati prvog mjesta u grupi →


REPUBLIKA SRPSKA Prema odluci Vlade manjeg bh. entiteta\nKorisnicima je na raspolaganju i elektronska naplata, kao najbrži, najjednostavniji i najpovoljniji vid plaćanja\nPutarina će se naplaćivati po prijeđenom kilometru\nNa autoputevima u Republici Srpskoj danas će početi zatvoreni sistem naplate putarine, a njegova osnovna karakteristika je naplata po prijeđenom kilometru autoputa.\nOvim se sistem naplate putarine na 106 kilometara autoputeva u Republici Srpskoj u potpunosti zatvara, a putarina će se naplaćivati po prijeđenom kilometru, rečeno je u preduzeću "Autoputevi Republike Srpske".\nIz ovog preduzeća podsjećaju da su gradnjom naplatnih stanica u Aleksandrovcu, Novoj Topoli i Čatrnji ispunjeni uvjeti za zatvaranje sistema naplate putarine i na autoputu Bosanska Gradiška - Banja Luka, na kojem je do sada funkcionirao otvoreni sistem sa jednom ulazno-izlaznom rampom, odnosno naplatnom stanicom "Jakupovci".\nVlada Republike Srpske donijela je 24. oktobra uredbu o visini putarine kojom je modificiran cjenovnik putarine na autoputu Bosanska Gradiška - Banja Luka.\nVlasnici putničkih vozila koji su vožnju autoputem Bosanska Gradiška - Banja Luka do sada plaćali 2,5 KM, ubuduće će plaćati po prijeđenoj kilometraži tako da će do Aleksandrovca vožnja koštati 1,5 KM, do Nove Topole 2,5 KM, a do Čatrnje 3,5 KM.\nAutoputevi Putarina Republika Srpska


Thursday, Jul 30, 2020 - 11:53\nRedovni godišnji remont HE „Perućica“, ove godine, počeće 03. avgusta, a potpuna obustava rada u elektrani potrajaće do 05. septembra tekuće godine. Pored redovnih i uobičajenih remontnih radova na opremi i postrojenjima te dovodnom sistemu HE „Perućica“ ove godine biće odrađene, između ostalog, i dvije značajnije investicije i to: zamjena dva blok-transformatora vrijednosti oko 900 hiljda eura kao i revitalizacija generatora G3 i G6 u iznosu od milion eura.\nOve aktivnosti se odrađuju u sklopu Ugovora zamjene 5 blok-transformatora i revitalizacije svih 7 generatora u HE „Perućica“. Ukupne vrijednosti ovih investicija su vrijednosti blizu 6 miliona eura, a očekuje se da Ugovor bude realizovan do 01.10.2021. godine.\nU okviru priprema za remont pražnjenje dovodnog sistema počeće u subotu 01.avgusta dok će prema Planu ovogodišnjeg remonta trodnevno punjenje sistema i cjevovoda početi 01.septembra kako bi HE „Perućica“ od 05. septembra bila spremna da se ponovo priključi na elektro-energetski sistem.\nUzimajući u obzir bezbjednost građana, upozoravamo javnost, prije svega stanovnike naselja koja gravitiraju hidroneergetskom sistemu „Perućica“, na moguće opasnosti i molimo ih da ne izvode bilo kakve aktivnosti u vrijeme pražnjenja i punjenja dovodnih sistema HE „Perućica“.


Sve više američkih fabrika seli se u Kinu - Bizlife.rs\nSve više američkih fabrika seli se u Kinu\n10:00 Njujork, 06/02/2012\nTokom poslednje dve godine krize, Sjedinjene Američke Države izgubile su trećinu radnih mesta u prerađivačkoj industriji, prenosi Rojters.\n„Želeo bih da pokrenem proizvodnjom u SAD, ali bojim se da neću u uspeti“, tipična je rečenica koja se čula tokom nedavno održane tribine u organizaciji kluba Siera, najveće američke organizacije za zaštitu životne okoline, objašnjava izvršni direktor kluba Karl Poup na sajtu Bloomberg.\nKako je većina učesnika tribine objasnila, preduzetnici nisu prinuđeni da izmeste svoje fabrike zbog visoke cene radne snage u SAD, kako se često prezentuje u javnosti, jer izdvajanja za plate radnika ne prelazi 10 odsto od ukupne proizvodnje, dok preseljenje fabrike u neku azijsku zemlju nosi sa sobom rizik od gubitka deset odsto ukupne proizvodnje.\nDo izmeštanja američke proizvodnje u Aziju najčešće dolazi zbog, kako oni kažu, ogromnih poreskih stopa, velikih troškova za dobijanje dozvola, skupih zdravstvenih usluga i loše infrastrukture.\nPoslednja fabrika koja je pokušala da počne da radi na Long Ajlandu na severoistoku SAD odselila se na Tajvan jer nije uspela da dobije u doglednom roku dozvolu za priključak na vodovod uz obrazloženje da je u periodu suše snabdevena pijaćom vodom oteženo.\nIako je proizvođački sektor relativno sačuvan tokom poslednje dve godine krize, broj radnih mesta u proizvodnim delatnostima u SAD smanjen je za trećinu.\n„Ako je razlog za gubitak fabrika previsoke cene radne snage, kako onda objasniti uspešan rad nemačke i kineske industrije? Uprkos visokim platama radnika, „Toyota“ još 60 odsto automobila proizvodi u Japanu, dok „General Motors“ samo 30 odsto svoje proizvodnje obavlja na teritoriji SAD“, prokomentarisao je Karl Poup na sajtu Bloomberg.\n„Da li je američka vlada prepreka opstanka industrijske proizvodnje u SAD? Na žalost da, pre svega zbog njene poreske politike. Tradicionalno, proizvodni sektor dobro plaća svoje radnike. Danas je plata zaposlenih u fabrikama u proseku za 30 odsto veća od prosvetnih i zdravstvenih radnika, tako da je taj sektor postao „krava muzara“ za izvlačenje poreza“, zaključio je Poup.\n„Gubitak fabrika obuće, odeće i igračaka zbog konkurencije sa jeftinom radnom snagom kao što su Kina i sve privlačnija Kambodža, imao je katastrofalni uticaj na privredu velikog broja država SAD, kao sto je Južna Karolina. Dosadašnji gubitak fabrika nije ništa u poređanju sa onim koji tek predstoji kad je reč o automobilskoj, elektronskoj, metalurškoj i hemijskoj industriji“, ocenio je izvršni direktor kluba Siera. On smatra da opstanak proizvodnih delatnosti u SAD ne zavisi od smanjenja plata radne snage, već pre svega od podrške države.


Ivica Dačić (šef diplomatije Srbije), Bojko Borisov (premijer Bugarske), Hašim Tači (predsednik Kosova), Ana Brnabić (premijerka Srbije)\nNesporazuma zvaničnika Srbije i Bugarske, u čijem fokusu je bilo Kosovo, više nema. Deluje da je to zaključak, sudeći po izjavama aktera, nakon trzavice čiji su glavni učesnici bili bugarski premijer Bojko Borisov, šef diplomatije Srbije Ivica Dačić – a u čitav slučaj uključili su se predsednik i premijer Srbije Aleksandar Vučić i Ana Brnabić, kao i ministarstva nadležna za spoljne poslove dve države.\n“Stavili smo tačku na tu priču”, poručili su u kratkoj zajedničkoj izjavi medijima Borisov i Brnabić na Jahorini u Bosni i Hercegovini (BiH) – gde su prethodna dva dana boravili predstavnici dela zemalja učesnica Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP) BiH, Turske, Crne Gore, Severne Makedonije, Albanije i Srbije.\nBrnabić je u društvu Borisova rekla i da nema potrebe za tenzijama i zatezanjem odnosa između Srbije i Bugarske – dve države koje, kako je rekla, imaju dosta zajedničkih projekata.\nUčesnici samita Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi\nBorisov je pak u prijateljskom tonu govorio sa Brnabić, poručivši međutim da očekuje izvinjenje šefa srpske diplomatije.\nTrzavica je nastala kao posledica reakcije Ivice Dačića, ministra spoljnih poslova Srbije, na stavove koje je Bojko Borisov izneo na nedavnom samitu zemalja Zapadnog Balkana i Evropske unije održanom u poljskom Poznanju. Nakon Dačićevog istupa na konsultacije u bugarsko Ministarstvo spoljnih poslova u Sofiji pozvan je ambasador Srbije – dok su kao reakciju na to srpske vlasti u sedište srpskog MSP-a pozvale otpravnika poslova bugarske ambasade u Beogradu.\nNakon svega toga pomirljivi tonovi stižu i iz Ministarstva spoljnih poslova Srbije. Saopšteno je da je posle susreta Ivice Dačića i šefice bugarske diplomatije Ekaterine Zaharijeve u Visokim Tatrama u Poljskoj, zaključeno da je izjava bugarskog premijera o Kosovu, na koju je Dačić reagovao, pogrešno interpretirana i da su sada nesporazumi otklonjeni.\nMeđutim, posmatrajući realnost međusobnih odnosa zemalja na Zapadnom Balkanu – jedan od upadljivih parametara je odsustvo Kosova sa poslednjeg regionalnog okupljanja, u okviru Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi, okončanog u utorak u Bosni i Hercegovini. Kosovski predsednik Hašim Tači odbio je učešće Kosova u Procesu saradnje u jugoistočnoj Evropi tvrdeći da nije tretirano kao druge države učesnice.\nInače, Kosovo čiju državnost Bosna i Hercegovina ne priznaje, dobilo je poziv uz naznaku da će biti označeno fusnotom, odnosno napomenom da nema status kao i druge zemlje učesnice.\nAlbanska državna delegacija, koju je predvodio predsednik Iljir Meta, prvobitno je iz solidarnosti najavila bojkot skupa, da bi na kraju ipak bila među učesnicima – dok Hrvatsku nije predstavljao državni vrh, već činovnici.\nUz takvu uvertiru učesnice, pitanje da li i partneri, usvojili su zajedničku deklaraciju u čijem tekstu se potencira vera u zajedničku evropsku budućnost.\n“Projekat EU se pokazao kao najuspešniji i efikasan garant mira, stabilnosti i napretka u istoriji kontinenta, a dobrosusedski odnosi, uzajamno poštovanje i iskren politički dijalog nemaju alternative”, jedan je od zaključaka dokumenta donetog bez učešća Kosova – koje je od BiH preuzelo jednogodišnje predsedavanje Procesom saradnje u jugoistočnoj Evropi - čija je svrha stvaranje poverenja, dobrosusedskih odnosa i stabilnosti među učesnicama.\nTo su svega tri od mnogobrojnih preduslova koje bi trebalo da ispune Srbija i Kosovo na putu normalizacije svojih odnosa u dijalogu koji je potpuno nefunkcionalan poslednjih sedam meseci. Razgovora vođenih posredstvom Evropske unije, koji su i pre uvođenja taksi od sto odsto kosovskih vlasti na uvozne proizvode Srbije i Bosne i Hercegovine, mesecima imali upitan učinak.


Stanje na putevima u BiH: Vozači oprez, izbjegavajte rizična preticanja - zenicainfo.ba\nNaslovnica Aktuelno Stanje na putevima u BiH: Vozači oprez, izbjegavajte rizična preticanja\nMeteorolozi su za danas najavili kišu u Bosni, pa je neophodno vožnju prilagoditi trenutnim uslovima na putu.\nDo 22.06. zbog radova zatvoreni su izlazi sa autoputa na petlji Podlugovi, a saobraćaj je preusmjeren na petlje Visoko i Sarajevo sjever. Ulazi na autoput na petlji Podlugovi su u funkciji. Radovi na autoputu A-1 izvode se i u zoni petlje Sarajevo sjever, kao i na vijaduktu Klopče na dionici Zenica sjever-Zenica jug, gdje je vozna traka zatvorena za saobraćaj.\nU toku su radovi na dionici magistralnog puta Živinice-Stupari (u mjestu Đurđevik), zbog čega se u vremenu od 07:30 do 16 sati saobraća usporeno, regulacijom semafora.\nPrethodni članakDanas pretežno sunčano vrijeme uz promjenljivu oblačnost\nNaredni članakAdis Bećiragić novi selektor košarkaške reprezentacije BiH


Medijsko izveštavanje o nasilju nad ženama - …IZ KRUGA – VOJVODINA\n...IZ KRUGA VOJVODINA2015-04-15T19:21:02+00:00\nU okviru Kampanja 16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama, predstavnica organizacije …IZ KRUGA – VOJVODINA, Ivana Nikolić je 5. decembra 2014. na Odseku za medijske studije Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu održala predavanje studentima i studenkinjama treće godine na temu Medijsko izveštavanje o nasilju nad ženama.\nNa početku predavanja, studentkinje i studenti su upoznati sa pojmom i vrstama nasilja, kao i stavovima o nasilju koji se formiraju pod uticajem medija. Posebna pažnja je bila usmerena na medijsko izveštavanje o slučajevima femicida tokom prethodne godine. U velikoj meri je primetno izveštavanje koje sadrži stereotipno tumačenje nasilja, upotrebu senzacionalističkih izraza i nedostatak empatije sa onima koji preživljavaju nasilje. Vrlo često se rodno zasnovano nasilje ne prepoznaje već se kao motivi femicida navode ljubomora, nezaposlenost, strast, alkoholizam i slično. Upoznali su se s činjenicom da mediji danas češće izveštavaju o problemu nasilja prema ženama i ubistvima žena u porodičnim ili partnerskim odnosima. Međutim, stereotipni i senzacionalistički pristupi ovom problemu, uz nepoštovanja privatnosti žrtve, prisutni su i pored zakona i novinarskih kodeksa. Žrtve se oputužuju za alkoholizam, raskalašan život, nasilje nad članovima i članicama porodice, prevaru, ljubomoru, promiskuitet, čime se otvara prostor za dodatnu viktimizaciju žrtve. Posledica ovakvog medijskog izveštavanja je formiranje iskrivljene slike o fenomenu nasilja nad ženama u javnosti.\nStudentima i studentkinjama su prikazani dobri i loši primeri medijskog izveštavanja o nasilju nad ženama tokom prethodne godine, a predavačica ih je upoznala i sa mogućim načinima prigovora na izveštavanje medija.\nZaključak predavanja je da su nam mediji saveznici u borbi protiv nasilja prema ženama i da kvalitetnim izveštavanjem mogu dati veliki dobrinos ovoj borbi.


Pefkohori Leto 2022 – Vila Elena - HellenaTravel\nVila Elena se nalazi se u mirnom delu Pefkohorija na oko 60m od najlepšeg i najšireg dela plaže u Pefkohoriju. Vila poseduje prostrane dvokrevetne i trokrevetne studije, kao i četvorokrevetne apartmane, koji se nalaze na visokom prizemlju i poslednjem spratu. Svaki studio sadrži dva ili tri ležaja ili francuski i standardni ležaj, noćni ormarić sa lampom, osnovno opremljenu kuhinju: frižider, rešo sa dve ringle, posuđe i escajg srazmerno broju ležajeva, kupatilo sa tuš kadom, terasu sa garniturom za sedenje. Sve smeštane jedinice poseduju TV i klima uređaj, čije se korišćenje doplaćuje 5€ dnevno, a studiji u visokom prizemlju poseduju i sef. Tokom boravka gosti vile sami održavaju higijenu u apartmanima, dok se posteljina menja jedanput u toku boravka. Takodje, postoji i mogućnost korišćenja WiFi interneta.


Bajden čestitao Dan državnosti Crnoj Gori, poručio da SAD stoje uz nju - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Bajden čestitao Dan državnosti Crnoj Gori, poručio da SAD stoje uz nju\n„U ime američkog naroda Vama i narodu Crne Gore čestitam Dan državnosti – 13. jul. Naše zajedničke vrednosti, posvećenost demokratskim institucijama i naše trajne veze kao porodice, prijatelja, i saradnja čine Crnu Goru poštovanim saveznikom i partnerom Sjedinjenih Država“, navodi se u čestitki Bajdena.\nBajden je rekao da će SAD „sa radošću nastaviti da pružaju snažnu podršku narodu Crne Gore u napretku na njenom evroatlantskom putu u sprovođenju reformi potrebnih za pristupanje Evropskoj uniji“.\nBajden je čestitao i četvrtu godišnjicu članstva Crne Gore u NATO, navodeći da prisustvo Crne Gore unapređuje interoperabilnost saveznika i jača regionalnu i globalnu bezbednost, te da je bilo „važno čuti crnogorske inpute tokom nedavnog NATO samita u Briselu“.\n„Sjedinjene Države stoje uz Crnu Goru dok produbljujemo naše bilateralne veze i zajedno se suočavamo sa novim izazovima, od pandemije do sajber-napada, gradeći našu otpornost na vrednostima koje delimo i na posvećenosti demokratiji“, rekao je Bajden.\nDan državnosti Crne GoreDžozef BajdenMilo ĐukanovićPodgorica\nJedno reagovanje na “Bajden čestitao Dan državnosti Crnoj Gori, poručio da SAD stoje uz nju”\n12. jula 2021. u 23.52\nNe zna Bajden ni gdje je Crna Gora!


Kako posluje Kulturni centar Beograda tokom pandemije: Varljivo proleće ’21 - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tKako posluje Kulturni centar Beograda tokom pandemije: Varljivo proleće ’21\nKulturni centar Beograda je jedna od retkih institucija kulture koja decenijama uspeva da prati odrastanje novih generacija i da bude mesto koje privlači stvaraoce i publiku svih godišta. Od takvog opredeljenja ne odustaje ni tokom pandemije, iako oskudeva i u prihodima i u potrebnim kadrovima. „Čak i kada imamo jednog gledaoca u bioskopu, mi puštamo projekciju. Smatramo da svako zaslužuje da mu se dogodi nešto što će ga oplemeniti, opomenuti i bar na kratko osnažiti“, ističe Vesna Danilović, urednica programa u ovoj instituciji.\nU Srbiji su retki ma koliki redovi za neki kulturni događaj i u normalna vremena, pa zato ni najveći optimisti nisu mogli da pretpostave ono što se dogodilo u ova „nenormalna“ – prošlog meseca su, dok je Kulturni centar Beograda zbog jednog televizijskog snimanja na kratko bio zatvoren, pred njegovim vratima ljudi čekali u popriličnom redu kako bi pogledali izložbu „Tragovi jednog vremena – Filmski plakat 1945–1970“. U Filmskoj galeriji je bilo izloženo pedesetak filmskih plakata iz fundusa Filmskog centra Srbije, koji će posle 15. maja iz Beograda krenuti „na turneju“ po zemlji. U pitanju su veoma značajna dela jugoslovenske kinematografije, kao što su „Skupljači perja”, „Kad budem mrtav i beo”, „Rani radovi”, „Marš na Drinu”, „Kapetan Leši” i mnogi drugi.\nZa Vesnu Danilović, urednicu programa Kulturnog centra Beograda (KCB), ovi plakati su svedočanstvo da je naše društvo u kinematografskom, umetničkom i marketinškom smislu u to vreme pratilo svetske trendove. Kao jedan od najvažnijih kanala za komunikaciju sa publikom oni su, pored atraktivnog izgleda, imali jasnu i konciznu poruku koja je privlačila publiku u bioskope. I u posleratnom peridou njihovi tvorci su znali za ono što se, po rečima prof. Jovana Čekića, od sedamdesetih do danas naziva „ekonomijom pažnje“.\nIzuzetno je bila posećena i prethodna izložba u toj galeriji, koja se bavila filmskim kostimima, a Kulturni centar Beograda i u ostalim svojim galerijama, Artgetu, Likovnoj galeriji i Podroomu, beleži dobru posetu. Danilović pretpostavlja da ovakvo interesovanje za izložbe, pored ličnih afiniteta, diktira i zdravstvena situacija, jer ljudi su željni kulture ali i strahuju od zaraze, pa biraju sadržaje i mesta na kojima mogu da odluče koliko će se zadržati u zatvorenom prostoru.\nO tome svedoči i podatak da se, nasuprot rastu posetilaca izložbi, bioskopska publika u Kulturnom centru Beograda prepolovila prošle godine, uprkos tome što ova institucija striktno sprovodi mere zaštite, uključujući i dubinsko čišćenje sale i zamenu podnih obloga. Na pad broja gledalaca utiču i česte promene odluka o radnom vremenu bioskopa u uslovima pandemije, a Danilović dodaje da je štetu bioskopima nanela i slabija ponuda filmova, zbog oklevanja distributera da ponude nova ostvarenja u situaciji kada je publika malobrojna ili u očekivanju više puta odlaganih filmskih festivala.\nDigitalizacija neće iščeznuti kad nestane korona\nPad broja bioskopskih gledalaca se odrazio i na budžet ove institucije kulture. Ona veliki deo sredstava dobija iz budžeta Grada Beograda, ali značajan deo prihoda ostvaruje i kroz prodaju bioskopskih karata i kroz rad autentične suvenirnice „Beogradski izlog“. Međutim, u prethodnoj i ovoj godini, u obe ove komercijalne delatnosti zabeležni su gubici.\nU Beogradskom izlogu su ranije najviše pazarili strani turisti, naši ljudi kada krenu u posete ili oni iz inostranstva na povratku u svoja boravišta. Zbog pandemije se broj ovih kupaca drastično smanjio, te su prihodi Beogradskog izloga sada izuzetno skromni, što, kako kaže Danilović, sa sobom povlači novi problem: „Ljudi koji rade u ’Beogradskom izlogu ali i neki drugi naši stalni saradnici nisu na budžetu, već ih plaćamo iz prihoda Beogradskog izloga i bioskopa. Trenutno su ti prihodi toliko ‘tanki’ da im je ugrožena egzistencija, ali trudimo se da zadržimo sve saradnike, jer bez njih ne bismo mogli adekvatno da funkcionišemo. Svi ti tzv. honorarci, kao i zaposleni u KCB-u, zaista veoma dobro i marljivo rade svoj posao. Ovo ističem zbog predrasude da je rad u javnom sektoru, a posebno u kulturi, više odmor nego rad. No, kada s manjkom zaposlenih organizujete mnoštvo događaja kako u realnom tako i u digitalnom okruženju, teško da možete da odmarate”.\nDeficit kadrova je u najvećoj meri posledica zabrane zapošljavanja u javnom sektoru. Tokom trajanja zabrane, Kulturni centar Beograda je ostao bez dela svojih zaposlenih koji su odlazili u penziju ili na druge poslove, a nije bio u mogućnosti da popuni upražnjena radna mesta. Zato je rukovodstvo ove institucije angažovalo spoljne stručne saradnike čiji su honorari plaćani i od zarade bioskopa i „Beogradskog izloga“.\nU međuvremenu je uredba o zabrani zapošljavanja ukinuta, ali njene posledice se i dalje vide. „Mi ne možemo sada preko noći da zaposlimo sve kadrove koji nam nedostaju, jer budžet to ne predviđa. Zato ćemo to najverovatnije činiti sukcesivno, u narednim godinama”, nada se naša sagovornica.\nSekretarijat za kulturu Grada Beograda, inače osnivač Kulturnog centra Beograda, sistematizacijom je utvrdio da je ovoj instituciji dovoljno 37 zaposlenih da bi normalno funkcionisala. Ona sada ima tridesetak zaposlenih od kojih su tek dve trećine na budžetskom platnom spisku, a za sve veći broj programa produkovanih za digitalni prostor potreban je i novi profil kadrova.\nZa novu digitalnu produkciju potrebni su snimatelji slike i tona, montažeri, stručnjaci za nove tehnologije… „To nije posao za jednog čoveka, laika, već za tim stručnih ljudi. Zato nam je potrebno još novih profila, i to ne samo sada tokom trajanja pandemije, već i posle nje, jer digitalizacija neće nestati kada iščezne virus korona”, komentariše Danilović.\nSvako zaslužuje da mu se dogodi nešto lepo\nUrednica programa KCB-a ocenjuje da je kultura u našoj zemlji iz godine u godinu u sve lošijoj poziciji. „Za kulturu i informisanje se iz budžeta izdvaja izuzetno malo novca, a čak i ta skromna sredstva se tokom svake krize smanjuju kako bi se novac prebacivao u druge delatnosti“, upozorava Danilović, podsećajući da je prošle godine za ove delatnosti bilo opredeljeno svega 0,73 odsto BDP-a, ali je i taj iznos umanjen za četvrtinu u prepakivanju „pandemijskog“ budžeta.\nJasno je, kaže, da ova zdravstvena kriza zahteva ozbiljna ulaganja u očuvanje ljudskih života i poslova, „ali ne bi trebalo zaboraviti ni da je kultura ta koja će sačuvati svedočanstva o ovom vremenu, da se sada stvara ono što će jednoga dana biti nasleđe. Zato kulturni radnici ulažu tolike napore da sve funkcioniše kao u normalnim vremenima“.\nKulturni centar Beograda se, kao i mnogi akteri na kulturnoj sceni, i u normalnijim okolnostima suočava sa brojnim ograničenjima. „Ponekad se i zapitamo zašto ovo radimo, zašto se toliko trudimo, ima li sve to ikakvog smisla? A onda dobijemo povratne reakcije javnosti koje nas motivišu da nastavimo“, priča Danilović i ističe: „Jer, kultura hrani dušu, a ako smo makar jednu dušu spasli, nama je to dovoljno. Zato, čak i kada imamo jednog gledaoca u bioskopu, mi puštamo projekciju. Smatramo da svako zaslužuje da mu se dogodi nešto što će ga oplemeniti, opomenuti i bar na kratko osnažiti“.\nNo, osim publike, sada je izuzetno važno sačuvati i stvaraoce kulturnih sadržaja. Mnogi umetnici uglavnom nemaju stalne prihode. Tržište za njihova dela, na primer savremene vizuelne umetnosti, nedovoljno je veliko i u tzv. normalnim okolnostima, a sada je još skromnije. Zato se oni, zbog opšte nesigurnosti koju je izazvala pandemija, nalaze u veoma lošoj materijalnoj situaciji.\nIz tog razloga Kulturni centar Beograda pokušava da pomogne umetnicima onoliko koliko može. Ova institucija kulture promoviše domaće autore na svojim programima i izložbama i izdvaja deo sredstava doprodukciju i/ili opremanje njihovih radova. „Svesni smo da to nije značajan iznos, ali od te male materijalne pomoći možda je i bitnije saznanje da neko misli na njih“, nada se Vesna Danilović.


Šri Lanka zatvara škole i institucije zbog nestašice goriva | Kosova.info\nDom|Najnovije|Šri Lanka zatvara škole i institucije zbog nestašice goriva\nŠri Lanka je u ponedjeljak zatvorila škole i neke državne institucije koje nisu osnovne, započevši dvosedmično zatvaranje radi očuvanja rezervi goriva dok započinju pregovore sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) o mogućoj pomoći i spasu za zemlju.\nZemlja s 22 miliona stanovnika nalazi se u najgoroj ekonomskoj krizi nakon što je ostala bez strane valute za finansiranje čak i najnužnijeg uvoza, uključujući gorivo.\nU ponedjeljak su zatvorene škole, a državni uredi rade sa znatno manjim brojem osoblja u sklopu vladinih planova za smanjenje putovanja na posao i uštedu dragocjenog goriva. Bolnice i glavna morska luka u Colombu nastavljaju sa radom.\nStotine hiljada vozača čeka u ogromnim redovima za gorivo iako je ministarstvo energetike objavilo da neće imati nove zalihe goriva još najmanje tri dana, piše AFP.\nZemlja u aprilu nije uspjela da otplati svoj vanjski dug od 51 milijardu dolara i bila primorana da traži pomoć od MMF-a.\nPremijer Šri Lanke Ranil Wickremesinghe također se treba sastati s australskom ministricom unutarnjih poslova Clare O’Neil kako bi “intenzivirali saradnju i pomogao Šri Lanki jer se zemlja suočava s vrlo teškom ekonomskom krizom”, navodi Canberra u saopćenju.\nŠri Lanka se suočava s rekordno visokom inflacijom i dugotrajnim nestankom struje, što je pridonijelo višemjesečnim demonstracijama, koje su ponekad postajale i nasilne, pozivajući predsjednika Gotabaya Rajapaksu da odstupi sa vlasti\nRama o "zavjeri" protiv Kurtija: Samo Aljbin može protestom srušiti svoju vladu\nDemonstracije u Belgiji zbog porasta troškova života


Osnovana Kanadsko-srpska poslovna asocijacija - Nira Press\nPočetna » Osnovana Kanadsko-srpska poslovna asocijacija\nU ambasadi Kanade u Beogradu 1. septembra osnovana je Kanadsko-srpska poslovna asocijacija – CANSEE (Kanada-Jugoistočna Evropa). Osnivanju su prisustvovali ministar spoljnih poslova Kanade Džon Berd, predsednik Privredne komore Srbije Željko Sertić, ambasador Kanade u Beogradu Roman Vaščuk, kao i predstavnici diplomatskog kora i poslovne zajednice iz regiona i svet\nPrioritet u radu ove asocijacije biće unapređenje ekonomskih odnosa dve zemlje i podrška saradnji srpskih i kanadskih firmi, posebno u oblasti energetike i rudarstva, informaciono-komunikacionih tehnologija, poljoprivredno-prehrambene i farmaceutske industrije, kao i u drugim privrednim granama. Kanadsko-srpska asocijacija biće podrška unapređenju poslovnog ambijenta, razmeni pozitivnog iskustva kompanija i ohrabrivanju investitora.\nPredsednik PKS Željko Sertić istakao je da je Vlada Srbije uložila veliki napor da pokrene procese razvoja ekonomije i stvori dobar poslovni ambijent. On je izrazio zadovoljstvo sve većim interesovanjem kanadskih firmi za saradnju sa srpskim kompanijama.\nOsnivanje Kanadsko-srpske poslovne asocijacije, čija je direktorka Mirjana Dončić Beaton, podržale su kompanije Avala Resources, Magna Seating, Ivančić i sinovi, Dominion voting, Reservoir minerali, Mundoro, Rand investicije i Apatinska pivara.


BiH: Moguće izlijevanje Une, Sane i Bosne\nBusovača nakon poplava\nBusovača nakon poplava u februaru 2019.\nTim povodom je u petak održan sastanak u Agenciji za vodno područje rijeke Save, a na inicijativu Federalne uprave civilne zaštite.\nPrema podacima agencije, najveće povećanje vodostaja očekuje se na području Unsko-sanskog kantona te srednjeg i donjeg toka rijeke Bosne s mogućnošću dostizanja nivoa pri kojem počinje obavještavanje o poplavama.\n"S obzirom na krakter prognozirane pojave, opasnost od izlijevanja iz korita prije svega se odnosi na sliv rijeka Une i Sane, glavne tokove i pritoke, gornji i srednji dio sliva rijeke Bosne, posebno veće pritoke kao što su Željeznica, Krivaja, Usora i Spreča te bujičarski vodotoci. Vrh vodnih valova prognozira se u ponedjeljak, 13. maja, za rijeku Unu te utorak, 14. maja, za rijeku Sanu i Bosnu", navode iz Agencije.\nNa današnjem sastanku istaknuto je i kako je, prema prognozama, situacija bolja danas nego prije dva dana.\nDirektor Federalnog hidrometeorološkog zavoda Almir Bijedić istakao je kako se prognoze stalno mijenjaju te kako nadležne insitutcije detaljno prate situaciju.\nObilne padavine narednih dana, moguće poplave


Fantastični Kecmanović za trofej Oranž Boula // Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori) // Teniski Savez Srbije\nFantastični Kecmanović za trofej Oranž Boula\nDatum objave: 12.12.2015. // Kategorija: Međunarodna scena (ATP, WTA, juniori)\nMladi teniski as Srbije, jedan od najboljih mladih igrača sveta, 16 - godišnji Miomir Kecmanović boriće se za trofej čuvenog i prestižnog takmičenja, ITF turnira u konkurenciji do 18 godina, Oranž Boula.\nNajbolji junior Srbije Kecmanović u polufinalu savladao je Rumuna Kalina Mandu 6:4, 6:2. U borbi za trofej i ulazak u istoriju ovog elitnog takmičenja, koje je premijeru doživelo daleke 1947. godine i koje su osvajali igrači poput Lendla, Bjorga, Federera, Rodika... naša mlada zvezda će snage odmeriti sa Grkom Stefanosom Tsisipasom.\nKecmanović je trenutno 26. junior sveta, nakon ovog turnira sledi ulazak među 20. najboljih na planeti.\nDo sada samo jedan teniser iz naše zemlje uspeo je da osvoji ovo takmičenje u konkurenciji do 18 godina, Laslo Đere 2012. godine. U konkurenciji do 14 godina Oranž Boul je osvojio naš proslavljeni Dejvis kup reprezentativac Janko Tipsarevic.


“Trojka“ svakim danom gubi povjerenje građana – Ekran\nHome / VIJESTI / BOSNA I HERCEGOVINA / “Trojka“ svakim danom gubi povjerenje građana\nEkran Maj 14, 2021\tBOSNA I HERCEGOVINA, VIJESTI Leave a comment 212 Views\nBrojne afere Fortine Vlade KS, od kojih je najveća tek otvorena sa objavljivanjem Prednacrta Zakona o visokom obrazovanju, svakim danom utiču na gubljenje povjerenja u “trojku“, odnosno vlast u Sarajevu. Nakon informacija da je Davor Čičić, ministar finansija KS, u stvari samo fiktivno član SDP BiH, a stvarno jedan od HDZ bojovnika na zadatku u Vladi KS, postalo je jasno i zašto sve isplate prema građanima, koje moraju proći Trezor, nedopustivo kasne. Čičić se svojski trudi da unese što više pometnje i nezadovoljstva građana, ispunjavajući time interese HDZ za nestabilnom situacijom u KS.\nNa drugoj strani Admir Katica se potpuno izgubio i utopio u dietantizam Fortinih ministara i dopustio da Sarajevo nastavi da nosi epitet Divljeg Zapada. O Harisu Vraniću, ministru zdravlja je nepotrebno i govoriti, o njemu govore svakodnevne afere sa vakcinisanjem i zdravstvenim sistemom. Ipak, sve ih je nadmašila ministrica Melika Husić-Mehmedović, koja je svojom nekompetentnošću i izvršavanjem zadataka dobijenih od Damira Marjanovića Univerzitet u Sarajevu dovela do toga da će se morati podići sve zdrave snage kako bi ova institucija bila spašena.\nNa žalost, potvrdila su se naša predviđanja da će građani Sarajeva ubrzo zažaliti što glavnim gradom BiH vlada “trojka“. Nekompetentnost, nesposobnost, neznanje, ali i služenje interesima susjednih zemalja, odlika je ove vlasti. Portal Ekran.ba će u narednim danima donijeti nove informacije o stanju u obrazovanju, koje pokazuje da u sarajevskoj vlasti postoje uticajni pojedinci koji svjesno obezglavljuju bh društvo.\nPrevious Bestidni populizam Damira Marjanovića


13 moćnih starogradskih pesama samo za vašu dušu: Spasavamo zaborava bisere srpske kulturne baštine - www.025.rs\nwww.025.rs / ZABAVA / 13 moćnih starogradskih pesama samo za vašu dušu: Spasavamo zaborava bisere srpske kulturne baštine\nStarogradska muzika je nastala tokom druge polovine 19. veka u gradskim sredinama Srbije i Vojvodine, kao spoj naše tradicionalne narodne muzike i trendova koji su u ono vreme dopirali sa Zapada, a iz potrebe srpske buržoazije da napravi kulturni otklon u odnosu na ruralnu populaciju čija joj muzika nije odgovarala ni po tematici ni po senzibilitetu, pošto su im se način života i pogledi na svet već dramatično razlikovali.\nOdlučili smo da u rubriku „Spasavamo zaborava bisere srpske kulturne baštine“ unesemo još više raznovrsnosti; do sada smo prenosili članke, pesme, pripovetke, radio-drame, pisali o romanima, slikama i skulpturama… ali ne i o muzici, koja ipak, priznaćete, igra možda i najvažniju ulogu u kulturnom životu svake nacije.\nA u ovom našem globalizovanom svetu, koji je zahvaljujući internetu pretvoren u selo, savremena domaća popularna muzika prati svetske trendove mnogo izraženije i promptnije nego što je to ikada ranije bio slučaj, kada je bila pod usporenim i neposrednim uticajem okolnih kultura i nacija, koje su takođe bile pod uticajem svoje okoline, koja je opet bila pod uticajem svoje; globalizovanost sveta nije novost, ona postoji u određenoj meri od pamtiveka, i to je jasno, ali njen obim i brzina kojom se muzički trendovi (i trendovi generalno) zahvaljujući tehnološkom napretku prenose s kraja na kraj planete je nešto sasvim novo i neuobičajeno.\nTo za posledicu ima brisanje razlika između muzičkih proizvoda različitih nacija, koje istina daju svoj osobeni pečat različitim žanrovima, ali ne sprečavaju da popularna muzika ostane u svojoj suštini ista gde god da ste (s klasičnom muzikom je drugačije, za nju se može reći da je uvek bila internacionalna). Da se razumemo: to samo po sebi nije ni dobro ni loše, to je prosto tako. Kritikovati to potpuno je besmisleno i besciljno, protiv toga se ne može ni na koji način delovati, niti protiv toga uopšte treba delovati, posebno ne restriktivnim merama, to bi bilo neprirodno i to bi bio put u fašizam.\nRestoran i pivnica “Kod tri seljaka” u Deligradskoj ulici. Foto: Wikimedia Commons/politikin-zabavnik.rs\nAli može se barem pokušati da se nešto spasi, zbog čega smo rešili da napravimo zbirku domaćih starogradskih pesama koje još uvek nisu zaboravljene, ali kojima zaborav preti u nekoj doglednoj budućnosti, zato što je sve manje klasičnih kafana oko čijih stolova su živele decenijama, zato što izumiru ljudi kojima su te pesme bile ono što su mlađim generacijama neke nove. Srećom pa internet i tehnološki razvoj pružaju i mogućnost da nikada ništa ne bude u potpunosti zaboravljeno, da sve može da se sačuva u digitalnoj formi, koju će neki budući „arheolozi“ prekopavati na svojim računarima, kakvi god da budu u dalekoj budućnosti.\nTreba dve stvari naglasiti. Prvo, premda tamburica kao instrument nije isključivo naša već južnopanonska, rasprostranjena posebno u srpskoj Vojvodini, hvatskoj Slavoniji i južnoj Mađarskoj, starogradska muzika kao takva jeste naš proizvod, budući da je nastala tokom druge polovine 19. stoleća u gradskim sredinama Srbije i ondašnje austrougarske Vojvodine, kao spoj naše tradicionalne narodne muzike i trendova koji su u ono vreme dopirali sa Zapada; kasnije se prenela i na Severnu Makedoniju, a nastala je iz potrebe srpske buržoazije da napravi kulturni otklon u odnosu na ruralnu populaciju, koja je imala svoje pesme, koje jednostavno gradskom stanovništvu nisu odgovarale ni po tematici ni po senzibilitetu, pošto su im se način života i pogledi na svet već dramatično razlikovali.\nDrugo, ovo nije nikakva top-lista najboljih starogradskih pesama, tako nam ne morate ostavljati besne komentare zbog toga što smo ovu ili onu pesmu „zaboravili“; nismo, ovo su jednostavno neke od pesama koje polako tonu u zaborav, mada među njima ima i onih koje su još uvek opštepoznate, čak i mlađim generacijama, ali se ipak nalaze blizu te tanke linije. Ali voleli bismo da čujemo, od nespomenutih pesama, koje biste Vi stavili na spisak, kojima po Vašem mišljenju preti „odumiranje“?\nHej, momci mladi\nEj, salaši, na sjeveru Bačke\nČuješ, čuješ seko\nTags: biseri srpske kulturne baštine, pesme za dušu, starogradske pesme\nSrpsko čudo od deteta opet dominira: Maša (14) ponovo prvak sveta u savremenom plesu


Saopštenje za javnost Beograd, 14 Mart 2013\n14. mart 2013. 10:36:16\tPročitano 2363 puta\nObjavljujemo početak projekta “Mobilnost: paradigma evropskog građanstva” u 8 evropskih država, koji treba da promoviše kulturu održivog transporta i prava putnika.\nUključenje evropskih građana, na prvom mestu korisnika javnog prevoza, treba da doprinese usagalašavanju njihovih potreba sa ambicioznim ciljevima koje je postavila Evropska komisija za narednih nekoliko godina, a koji se odnose na održivu mobilnost.\nUpravo iz tog razloga, evropski projekat „Mobilnost: paradigma evropskog građanstva”, sprovodi se u 8 evropskih država (Bugarskoj, Italiji, Litvaniji, Portugaliji, Rumuniji, Srbiji, Slovačkoj I Španiji).\nKoordinator projekta je Aktivna građanska mreža, evropski interfejs italijanske organizacije Cittadinanzattiva, a realizuje se uz podršku programa Evropske unije “Europe for citizens”.\nU okviru projekta postavlja se nekoliko ključnih pitanja: šta svaka država pojedinačno preduzima u cilju smanjenja evropske zavisnosti od uvoza nafte, i smanjenja emisije ugljen dioksida u sektoru transporta za 60%? Šta predstavlja glavnu prepreku u ostvarenju cilja da se prepolovi broj vozila sa pogonom na konvencionalna goriva? Kako pomiriti završetak projekta Evropske mreže brzih železnica sa potrebom da ne dodje do smanjenja železničkog transporta, i da se osigura univerzalna usluga isporuke putem železničkog transporta? Da li je i u drugim evropskim gradovima bilo slučajeva kao što se desilo u Napulju, da su punici ostavljeni da čekaju na stanicama širom grada kada je lokalna kompanija obustavila rad usled nedostatka goriva? Koje su najbolje prakse? Koju ulogu imaju građani u svemu ovome? Na koji način najbolje uključiti organizacije civilnog društva i druge aktere da niko ne bude isključen iz ovog procesa?\nProjekat uključuje konsultacije sa hiljadama evropskih građana o različitim izazovima koje predstavlja mobilnost ljudi u Evropi, kao što je: uspostavljanje ravnoteže između transporta i ekološke održivosti uz poštovanje prava putnika. Posebna pažnja tokom projekta biće usmerena na održivu urbanu mobilnost, sa ciljem da se nacionalnim i evropskim institucijama prestave građanske preporuke u vidu mogućih rešenja za kratkoročni, srednjeročni i dugoročni period.\nRealizacija projekta predviđena je za 2013. godinu i uključuje fokus grupe, intervijue sa ekspertima i korisnicima u ovoj oblasti, komunikacione kampanje u vezi sa pravima putnika, organizaciju godišnje Nedelje evropske mobilnosti u septembru, sastanke u Briselu i glavnim gradovima osam evropskih država koje učestvuju u projektu.\nProjektom koordinira organizacija Cittadinanzattiva onlus-Active Citizenship Network a partneri su sledeće organizacije:\nCentar potrošača Srbije / Consumer's Center of Serbia - CEPS (Country Serbia - SRB)\nPrimena direktiva Evropske unije: jasno je da Evropska unija ne može da povuče svoje direktive ukoliko ih države članice ne primenjuju efektivno kao što se očekivalo. Prema poslednjem godišnjem izveštaju Evropske komisije o praćenju primene zakona Evropske unije (predstavljen u novembru 2012.), tri sektora u kojima je pokrenuto najveći broj prekršajnih postupaka su: sektor transporta (240 postupaka), sektor tržišta i usluga (198 postupaka), sektor zdravlja i zaštite potrošača (164). Ovi slučajevi odnose se na većinu evropskih država članica. Jedan od primera je da je Evropska komisija pokrenula prekršajni postupak protiv 23 države članice koji se odnosi na kašnjenje u primeni direktive koja se odnosi na vozila sa niskom potrošnjom energije (Directive 2009/33/EC). Takođe, protiv 22 države članice pokrenut je postupak za kašnjenje u primeni Direktive o upravljanju bezbednosti putne infrastrukture (Directive 2008/96/EC). .\nStanje u Evropi: prema Evropskoj potrošačkoj agendi, sektor transporta, kao što su energija, snabdevanje hranom, digitalne i finansijake usluge identifikovani su kao naproblematičniji za potrošače; istraživanje Evropske komisije o problemima sa kojima se susreću ljudi u pokušaju da ostvare svoja prava ukazuje na dve ključne problemske tačke koje se odnose na mobilnost:\nKomplikovane administartivne procedure obeshrabruju mobilnost građana: mnogim evropskim građanima koji se sele iz jedne države Evropske unije u drugu veoma je teško da razumeju komplikovane administrativne procedure koje se odnose na socijalnu zaštitu, pomoć nezaposlenima i slično. Mnogi često očekuju da imaju ista prava svugde i često bivaju razočarani ukoliko njihova očekivanja nisu ispunjenja. Kada žele da ostvare svoja socijalna prava česta prepreka su komplikovane administrativne procedure, a ponekad I diskriminatorna pravila i prakse.\nPutnicima je veoma teško da stanu u odbranu svojih prava: putnicima, bilo da putuju avionom, brodom, autobusom ili vozom, veoma je neugodno kada se suoče sa problemima prilikom putovanja. Uprkos trdu Evropske unije da informiše građane o njihovom pravima i prati poštovanje prava putnika, ta prava veoma često se krše.\nStanje u Srbiji: ukoliko se pogleda broj prijava podnetih Centru potrošača Srbije u 2012. godini u sektoru transporta, najveći broj odnosio se na avi transport i autobuski transport. Refundacija novca za letove koji su otkazani, odloženi ili propušteni predstavljala je najveći izazov u ostvarivanju prava putnika u oblasti avio transporta, dok su se u oblasti autobuskog transporta najveći broj primera povreda prava putnika odnosili na kašnjenja i veoma nizak stepen kvaliteta, udobnosti i čistoće vozila.\nViše iz ove kategorije « Obeležen Dan planete Zemlje Telekom izgubio spor pred Sudom časti »


petak, 19 mart 2021 11:13\nLjiljana Petrović, pomoćnica pokrajinskog sekretara za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo zadužena za ruralni razvoj, istakla je da je preko konkursa Pokrajinskog sekretarijata opredeljeno 25 miliona dinara za investicije u pčelarstvo. Sufinansira se do 60 % ukupnih troškova investicije, do 330.000 dinara po korisniku. Kao i prethodnih godina pokrivene su investicije koje se tiču nabavki novih pčelinjih društava, opreme za pčelarstvo, opreme za preradu kao i za punjenje i pakovanje meda, a konkursi su otvoreni do 9. aprila.\nMladen Petković, sekretar Udruženja poljoprivrede PKV naglasio je da je komora otvorena za ovakve skupove na kojima će pre svega krajni korisnici - proizvođači moći da se informišu o merama i podsticajima koji su na raspolaganju od strane pokrajinskih i republičkih institucija. Važno je da pčelari imaju priliku da pored informisanja o podsticajima mogu i da razgovaraju sa predstavnicima resornog sekretarijata kako bi ukazali na potencijalne probleme.\nRadomir Vlačo, predsednik Saveza pčelarskih organizacija Vojvodine i Grupacije za pčelarstvo PKV naglasio je da je ovaj skup važan da bi se pčelari informisali o propozicijama konkursa, a i kako bi se čule i sugestije samih pčelara. S obzirom na činjenicu da su sredstva za podsticaje u pčelarstvu sada značajno veća - 25 miliona dinara, a da na području AP Vojvodine postoji 3000 pčelara ni sredstva koja su značajno povećana nisu dovoljna za sve one koji žele podsticaje.\nSkupom je moderirala Jelena Drobnjak, savetnik za oblast poljoprivrede PKV.


AKPA: Monitoring GREKO važan za pravosuđe - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » AKPA: Monitoring GREKO važan za pravosuđe\nAKPA: Monitoring GREKO važan za pravosuđe\nDanas Online08.04.2019. 09:11\nGrupa država protiv korupcije (GREKO) je u svom novom evaluacionom izveštaju veliku važnost dala pitanju rada pravosdnih saveta u pogledu predlaganja kandidata za sudije i tužioce i njihovom vrednovanju rada, kao i buduće uloge Pravosudne akademije.\nTo je saopštio Alumni klub Pravosudne akademije (AKPA).\nKako se navodi u saopštenju, u AKPI smatraju da je važno i dobro što postoji takav monitoring jer je izgradnja efikasnih mehanizama u pravosuđu ključna komponenta ne samo u borbi protiv korupcije, već u zaštiti svih prava građana i vladavini demokratije.\nUpravo iz tih razloga AKPA je zagovarala standardizovanje procesa selekcije i obuke novih pravosudnih funkcionera kroz uvođenje Pravosudne akademije kao ustavne kategorije, dodaje se u saopštenju.\nAKPA se slaže sa ocenom GREKO koja smatra da će izbor sudija u budućnosti zavisiti od modela selekcije polaznika Pravosudne akademije i mogućih uticaja na ovaj proces, navode oni i dodaju da je upravo zato važno obezbediti nezavisnost Pravosudne akademije, tako što bi proces odabira kandidata bio sasvim transparentan i u njega uključeni članovi pravosudnih saveta.\nKako ističu, AKPA izražava bojazan da preporuke GREKO u pogledu kriterijuma izbora sudija i tužilaca neće biti u potpunosti ispunjene ni nakon izmene Ustava, jer predloženi Ustavni zakon predviđa odlaganje stupanja na snagu knjučnih odredbi o Pravosudnoj akademiji za period od pet godina nakon ustavne izmene.\nUkoliko takvo rešenje ne bude izmenjeno u Narodnoj skupštini, onda je od velikog značaja pravno uređivanje prelaznog perioda i svih rešenja koja bude sadržao Ustavni zakon, kao i pravosudni zakoni čije su izmene u toku, jer će oni dati odgovor na pitanje u kojoj meri će proklamamovana nezavisnost pravosuđa moći da se zaista ostvari, dodaje se u saopštenju.\nPored toga, izveštaj GREKO se bavi nizom konkretnih rešenja, kao što su pravilnici pravnosudnih saveta i vrednovanjem rada sudija i tužilaca, iz čega jasno proizlazi poruka da se u borbi protiv korupcije ne smemo zadržati na načelima, već ih detaljno razraditi u podzakonskim aktima i tako ih približiti praksi, zaključuju iz Alumnog kluba Pravosudne akademije.\nalumni klub pravosudne akademijeGRECO preporukeMinistarstvo pravdepavosudje\nSavez 90/Zelenih Srbije pozvao Vladu Srbije da hitno revidira zakone o geološkim istraživanjima i rudarstvu, i upozorio da prekid svih aktivnosti ne sme da preraste u obračun sa opozicijom.\nElektrodistribucija Zrenjanin najavila je da će zbog radova na...


'DELOITTE' OBJAVIO REZULTATE ISTRAŽIVANJA: Do 2030. godine električni automobili će... | Slobodna Bosna\nDo kraja ove decenije, trećina ukupno prodatih novih automobila na svijetu bit će električna vozila - pokazalo je istraživanje konsultantske kompanije "Deloitte", objavljeno danas.\nTime bi broj prodatih električnih vozila u jednoj godini u svijetu dosegao 31,1 milion, deset miliona više nego što se ranije predviđalo, objavio je "Deloitte" na osnovu istraživanja "Električna vozila: Postavljanje smjera za 2030. godinu".\nNa osnovu godišnje stope rasta od 29 odsto, istraživanje procjenjuje da će prodaja dostići 11,2 miliona u 2025. godini i 31,1 milion do 2030. godine, u kojoj bi električna vozila predstavljala 81 posto svih prodatih novih vozila.\n"Deloitte" je kao ključni faktor rasta prodaje električnih vozila u narednih deset godina identifikovao "promjenu sentimenta potrošača", jer mnoge prepreke za prihvatanje električnih vozila postepeno nestaju.\nDirektor beogradske kancelarije "Deloittea" i glavni partner u Sektoru za finansijski konsalting Darko Stanisavić kazao je da visoka cijena električnih vozila zasad ograničava prodaju, ali bi broj potencijalnih kupaca trebalo da se poveća kako se trošak za ta vozila sve više izjednačava s benzinskim i dizelskim ekvivalentima.\n"Sve više modela novih električnih vozila, u kombinaciji s rastućim tržištem polovnih električnih vozila, znači da će električna vozila za mnoge postati pristupačniji izbor. Prevazilaženje zabrinutosti potrošača oko dometa vožnje i utisak nedostatka infrastrukture za punjenje, bit će važni faktori, jer sve više vozača razmišlja o pogodnostima prelaska na električna vozila", kazao je on.\nDodatni faktori koji bi mogli dovesti do rasta kupovine električnih vozila uključuju povoljno regulatorno okruženje - finansijske podsticaje i ciljeve smanjenja emisije ispušnih plinova, kao i raspon modela električnih vozila dostupnih na tržištu, ukazano je u istraživanju.\nTakođer, s obzirom na to da službeni automobili i vozni park i dalje predstavljaju većinu ukupne prodaje novih automobila, prelazak na električna vozila na korporativnom nivou dodatno će poboljšati opšti, globalni prelazak na električna vozila.\n"Iako je ukupna prodaja automobila opala u ovom periodu (zbog pandemije), električna vozila su pokazala otpornost u nekim regionima u poređenju s ostatkom tržišta", rekao je Stanisavić.\nKako se, prema procjenama, ukupna godišnja prodaja automobila u svijetu neće do 2024. godine vratiti na nivo prije pandemije, čak i ako se vrati rast prodaje benzinskih i dizelskih vozila, vjerovatno će uskoro uslijediti pad njihovog tržišnog udjela, smatra on.


PRIVREDNA KOMORA RS: Novim Zakonom moguće efikasno spriječiti finansijski i poslovni neuspjeh privrednih društava | Banjaluka.net\nPRIVREDNA KOMORA RS: Novim Zakonom moguće efikasno spriječiti finansijski i poslovni neuspjeh privrednih društava\nDa novi Zakon o sporazumnom vansudskom finansijskom restrukturiranju može da spriječi poslovni i finansijski neuspjeh privrednih društava u Republici Srpskoj, te da može da doprinese njihovom likvidnijem poslovanju, smatraju u Privrednoj komori RS.\nZakon, čiji je Nacrt usvojen na jučerašnjoj sjednici Vlade RS, trebalo bi da preventivno djeluje i privredna društva zaštiti od mogućih poteškoća u poslovanju, a proces koji nalaže ovakvo zakonsko rješenje pored povjerenika i dužnika uključivao bi i posrednike u pregovaranju za koje je predviđena posebna obuka.\nSporazumno finansijsko restrukturiranje zamišljeno je kao dobrovoljni, vansudski postupak restrukturiranja dugova kroz izmjenu dužničko-povjerilačkih odnosa između privrednog društva ili preduzetnika sa finansijskim teškoćama i njegovih povjerilaca, prvenstveno banaka, ali i drugih kao što su značajniji dobavljači.\nSvjesni bitnosti zakonskog regulisanja ovakvih pojava, Privredna komora RS je kroz Prijedlog mjera za godišnja dokumenta kod Vlade RS insistirala na kreiranju pravnog okvira za vansudsko finansijsko restrukturiranje privrednih društava pred institucionalnim posrednikom.\nZamisao je da se postupak sprovodi samo ukoliko je oporavak i održiv nastavak poslovanja privrednika moguć, a pri tome, predmet restrukturiranja bi bila dugovanja koja se mogu slobodno restrukturirati.\nPrepoznavši ovakav prijedlog kao dobro rješenje za privredne subjekte u finansijskim neprilikama, Vlada RS je formirala Radnu grupu koja je izradila Nacrt zakona, kojim je između ostalog predviđeno i to da Privredna komora RS bude institucionalni posrednik u procesu pregovaranja između dužnika i povjerioca.\n„Restrukturiranje je nužno sprovesti kada privrednom društvu prijeti finansijski i poslovni neuspjeh ukoliko odmah ne preduzme korektivne mjere i mjere oporavka koje obično obuhvataju finansijske mjere usmjerene na restrukturiranje dugova, odnosno redefinisanje njegovog odnosa sa najvećim povjeriocima. Nužno je obezbijediti blagovremeno vođenje postupka finansijskog restrukturiranja, odnosno sprovesti postupak prije nego što finansijske poteškoće eskaliraju do nivoa koji zahtijeva sudski postupak i uključivanje svih povjerilaca“, poručuju iz Privredne komore RS.\nUsvajanjem ovog Zakona, pravnim okvirom bio bi regulisan proces koji bi riješio trenutne finansijske poteškoće privrednih društava, obezbijeđen efikasan nastavak njihovog poslovanja, te zadržane kompanije koje bi doprinijele kvalitetnijem poslovnom ambijentu RS.\nIz Privredne komore RS dodaju da se ovim Zakonom zaokružuje pravni okvir restrukturiranja, jer pored restrukturiranja definisanog Zakonom o stečaju, postupak dobrovoljnog vansudskog finansijskog retrukturiranja je u velikoj mjeri fleksibilniji, stvara manje direktne, ali i niže indirektne troškove za društvo u teškoćama.\n„Jasno je da je postupak koji se sprovodi pred sudom formalne prirode, a postupak pred posrednikom bi svakako bio neformalan, kraće bi trajao, učestvovali bi samo oni koji iskažu interes, a troškovi posredovanja bi bili niži. Na osnovu svega iznesenog smatramo da će ovaj Zakon doprinijeti poboljšanju likvidnosti privrednih društava, kao i da će se zakružiti postupak restrukturiranja, shodno čemu dajemo pozitivno mišljenje na Nacrtu“, zaključuju iz Privredne komore RS.\nZakon o sporazumnom vansudskom finansijskom restrukturiranju predstavlja samo jednu u nizu mjera koje je potrebno sprovesti prema privrednom društvu u finansijskim neprilikama, radi njegovog ozdravljenja ili rješavanja pitanja problematičnih kredita.\nPosrednici u procesu finansijskog restrukturiranja\nPostupak finansijskog restrukturiranja moguće je sprovesti samo ukoliko u njemu učestvuju dužnik i najmanje dva povjerioca, od kojih je jedan banka ili druga finansijska organizacija bankarskog sistema. Proces sprovodi institucionalni posrednik pomoću prethodno specijalno obučenih posrednika.\nPosrednik može da bude fizičko lice koje na nezavisan, neutralan i nepristrastan način upravlja i vodi postupak finansijskog restrukturiranja te koje posreduje između dužnika i povjerioca. To zvanje stiče uspješnim okončanjem programa osnovne i specijalizovane obuke za posrednike u postupku finansijskog restrukturiranja.\nMinistar nadležan za poslove privrede donosi program kojim se uređuje način i postupak sprovođenja obuke za posrednike u postupku finansijskog restrukturiranja, dok je organizacija obuke povjerena institucionalnom posredniku, koji pritom i vodi registar posrednika u koji se upisuju sva fizička lica koja su položila program obuke za posrednike u postupku finansijskog restrukturiranja.\nZa vođenje postupka finansijskog restrukturiranja plaća se naknada, koja obuhvata administrativne troškove i naknadu za rad posrednika.


“Nije realno popuštanje mera”: Doktor Kon izneo alarmantne podatke – Povećanje umrlih je očekivano\nEPIDEMIJSKE brojke u Srbiji su ozbiljne, ali može da se vidi da je došlo do usporavanja broja novih slučaja koji se sada održava na visokom nivou, rekao je za RTS epidemiolog i član Kriznog štaba Predrag Kon.\nOpširnije: “Nije realno popuštanje mera”: Doktor Kon izneo alarmantne podatke – Povećanje umrlih je očekivano Dodaj novi komentar\nUspešno realizovana još jedna akcija dobrovoljnog prikupljanja krvi\nJuče je uspešno realizovana, treća po redu, akcija dobrovoljnog prikupljanja krvi.\nOpširnije: Uspešno realizovana još jedna akcija dobrovoljnog prikupljanja krvi Dodaj novi komentar\nRaspisan Konkurs za upis 1.400 polaznika u Centar za osnovnu policijsku obuku\nMinistarstvo unutrašnjih poslova je 24.marta 2021. godine, raspisalo Konkurs za upis 1.400 polaznika u Centar za osnovnu policijsku obuku za stručno osposobljavanje za obavljanje poslova i zadataka uniformisanog policijskog službenika.\nOpširnije: Raspisan Konkurs za upis 1.400 polaznika u Centar za osnovnu policijsku obuku Dodaj novi komentar\nJedinstveno u Ivanjici - Butik Wolf Underwear kutak za jači pol\nNa adresi Milinka Kušića 11 u Ivanjici, od 12. marta 2021. godine, otvoren je butik Wolf Underwear, kompanije Ceteks.\nOpširnije: Jedinstveno u Ivanjici - Butik Wolf Underwear kutak za jači pol Dodaj novi komentar\nUhapšeno šest osoba u Požegi i Arilju zbog malverzacija u javnim nabavkama\nU Požegi i Arilju je uhapšeno šest osoba koje se sumnjiče za malverzacije u javnim nabavkama, u vezi sa projektovanjem uređenja gradskog zemljišta i vodotokova u Požegi.\nOpširnije: Uhapšeno šest osoba u Požegi i Arilju zbog malverzacija u javnim nabavkama Dodaj novi komentar\nSunčano i toplije, za vikend i preko 15 stepeni\nU većem delu zemlje pretežno sunčano, samo će na severozapadu zemlje i u brdsko-planinskim predelima biti promenljivo oblačno. Jutarnja temperatura od -5 do nule, najviša dnevna od 7 do 12 stepeni.\nOpširnije: Sunčano i toplije, za vikend i preko 15 stepeni Dodaj novi komentar\nIvanjica:Sneg još uvek pada otežano kretanje\nZbog obilnih snežnih padavina i smetova koji su zavejali puteve proglašena je vanredna situacija na delu terirotije opštine Ivanjica i to u mesnim zajednicama,\nOpširnije: Ivanjica:Sneg još uvek pada otežano kretanje Dodaj novi komentar\nStrana 9 od 421


Donacija frižidera za skladištenje vakcina (Izvor: Unicef)\nDva frižidera za pohranu vakcina protiv korona virusa, u ultrahladnom režimu (do -80 stepeni celzijusa), danas su posredstvom donacije UNICEF-a stigli u Bosnu i Hercegovinu.\nFrižideri, čiji je kapacitet po 500 litara, odnosno 173.550 doza vakcina, bit će dalje distribuirani Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH u Mostar i Institutu za javno zdravlje u enitetu Republika Srpska, u Banju Luku.\nPredstavnica UNICEF-a u BiH, Rownak Khan, uručila je donaciju ministrici civilnih poslova BiH Ankici Gudeljević koja je kazala da se očekuje skora isporuka vakcina, koje je država platila COVAX-u.\nPored ove donacije, UNICEF je poručio i dodatnu količinu frizidera za pohranu vakcina u ultrahladnom lancu, koji će biti distribuirani na lokacije dogovorene s Ministarstvom civilnih poslova BiH, a u skladu s potrebama entitetskih zavoda odnosno instituta za javno zdravstvo. Riječ je o frižiderima kapaciteta od 383 litra s mogućnošću skladištenja 132.000 doza vakcina koje bi u BiH trebale stići tokom narednog mjeseca.\nFrižideri su prvenstveno namijenjeni skladištenju vakcina poput Pfizer BioNTech, koje je neophodno pohranjivati na -70 stepeni celzijusa.\n“UNICEF u Bosni i Hercegovini od početka pandemije COVID-19 radi zajedno s institucijama Bosne i Hercegovine, kako bismo pomogli vlastima u domenu krizne komunikacije, osiguranja zaštitne opreme, uputstava i opreme za škole, podrške unapređenju mentalnog zdravlja djece i porodica, kao i nabavku zaštitne opreme za socijalne radnike, te interventne nabavke neophodnih sredstava za zaštitu, vakcine i opreme za hladni lanac. Kao odabrani logistički koordinator nabavke vakcina za COVID-19, putem mehanizma COVAX, još jednom napominjemo da su vakcine javno dobro, te da ne smiju biti rezervisane isključivo za bogate države i pojedince. Naš zajednički cilj je zaštititi prvo one najizloženije i najugroženije, a potom i ostatak populacije”, rekla je Rownak Khan, predstavnica UNICEF-a za BiH.\nI dok mnoge zemlje u svijetu uveliko vakciniraju stanovništvo, Bosna i Hercegovina još uvijek nije dobila prve doze vakcina.\nIz Bosne i Hercegovine do sada su upućene dvije porudžbine za vakcine protiv korona virusa. Državno ministarstvo civilnih poslova je naručilo 1.232.000 doza kroz COVAX mehanizam, dok je entitet Republika Srpska uputio narudžbu prema Rusiji za nabavku vakcina Sputnjik V.


SDP Srbije važan partner SPD-a Nemačke u regionu - IndeksOnline.rs\nNaslovna srbija Beograd SDP Srbije važan partner SPD-a Nemačke u regionu\nInternacionalni sekretar Socijaldemokratske partije Nemačke, Philipp Fink, u pismu koje je dostavio SDPS-u, istakao je značaj zajedničkog zalaganja posebno u pogledu socijalne pravde, socijalno-ekološke transformacije, očuvanju mira i bezbednosti u Evropi, kao i osiguranju brzog oporavka nakon pandemije.\nFink je naglasio da je za vladu Socijaldemokratske partije Nemačke, koju predvodi kancelar Olaf Šolc, prioritet buduća integracija regiona Zapadnog Balkana u Evropsku uniju i kreiranje što tešnjih veza.\nOn je potvrdio da za SPD Nemačke izgradnja jačih ličnih kontakata i partnerskih veza sa partnerima poput Socijaldemokratske partije Srbije i njenim liderom Rasimom Ljajićem, predstavlja jedan od ključnih činilaca u stvaranju nove socijalno pravednije budućnosti u regionu i Evropi.\nFink je na kraju pisma, interanacionalnom sekretaru SDPS-a, Nataši Mihailović, izrazio želju za razvojem saradnje između naše dve sestrinske partije i pronalaženju novih načina za unapređenje već postojeće saradnje.\nPrethodni tekstUsame: Amir je moj brat, šta god mu napisali\nSledeći tekstPredstavnici BNV posetili PU “Mladost”


Radikali ocekuju veliki izborni uspeh | Institute for War and Peace Reporting\nRadikali ocekuju veliki izborni uspeh\nVojislav Seselj preuzima glasace diskreditovanih vodecih partija.\nVec uzburkana politicka scena Srbije mogla bi biti dodatno destabilizovana ukoliko jedna ekstremno desnicarska partija dobro prodje na predstojecim izborima.\nMnogi posmatraci veruju da Srpska radikalna stranka, SRS – ciji se osnivac Vojislav Seselj nalazi u pritvoru u Hagu, gde je optuzen za ratne zlocine – ima velike izglede da pobedi na vanrednim parlamentarnim izborima zakazanim za 28. decembar.\nUspehu ove partije doprineli su skandali i sukobi koji su konacno doveli do raspada vladajuce koalicije Demokratska opozicija Srbije, DOS. Glasaci su bili sve nezadovoljniji podelama unutar pokreta i njegovim neuspehom da u potpunosti implementira reforme.\nSRS je takodje uspela u preobracanju bivish glasaca Socijalisticke partije Srbije, SPS, nekadanjeg predsednika Slobodana Milosevica, jos jedne politicke grupacije koja je ugrozena unutrasnjim sukobima.\nVecina lokalnih agencija za istrazivanje javnog mnjenja tvrdi da SRS ima velike izglede da dobije do milion glasova, sto bi im obezbedilo cetvrtinu mesta u parlamentu Srbije.\nTakav uspeh ove partije verovatno bi dodatno destabilizovao vec uzburkanu politicku scenu u Srbiji, posto se desnicari suprotstavljaju saradnji sa tribunalom u Hagu – sto je preduslov za integraciju u Evropu, koja je zemlji toliko potrebna.\nIpak, analiticari smatraju da SRS nece biti u stanju da formira vladu, posto je malo verovatno da ce obezbediti dovoljnu vecinu da to samostalno uradi. Nijedan od preostala tri favorita na ovim izborima – konzervativna Demokratska stranka Srbije, DSS, Demokratska stranka, DS, i reformisticka stranka G17 Plus – nije spreman da udje u koaliciju sa tako ekstremno desnicarskom strankom.\nU prosloj godini ova stranka je dozivela veliki porast popularnosti. Dok Seselj ceka sudjenje u Hagu, uspon Tomislava Nikolica do liderske pozicije u SRS doprineo je povecanju njene privlacnosti za razocarane glasace sa centra.\nNikolicevi pogledi su daleko od liberalnih – on se protivi odrzavanju diplomatskih odnosa sa susednim zemljama kao sto je Hrvatska i izjavio je da je rasprava o prijemu u clanstvo Evropske unije samo gubljenje vremena – ali su ipak umereniji i prihvatljiviji umerenim desnicarima od Seseljevog cesto histericnog nacionalizma.\nOva nesto umerenija verzija SRS-a stekla je veliki broj mogucih glasaca medju nekadasnjim glasacima DOS-a.\nPosle ubedljive pobede nad Milosevicem u oktobru 2000, DOS je uzivao podrsku dve trecine birackog tela Srbije. Ali, sukobi izmedju dve vodece partije u koaliciji, DSS i DS, kao i izmedju DS i G17 Plus, doveli su do postepenog osipanja podrske koju je koalicija imala.\n"DOS je ucinio sve sto je bilo u njegovoj moci da ukloni (bivseg predsednika savezne drzave i lidera DSS-a Vojislava) Kostunicu sa vlasti. Treba li onda da nas cudi to sto radikali tako dobro stoje pred vanredne parlamentarne izbore?", pita se analiticar javnog mnjenja Srbobran Brankovic.\nOgnjen Pribicevic, jos jedan analiticar, slaze se sa njim. "Posto se za radikale i dalje veruje da su najodlucnija opozicija DOS-u i Demokratskoj stranci, sasvim je logicno ocekivati da ce vecina onih koji su razocarani ucinkom vladajuce koalicije sada glasati za ovu ultra-nacionalisticku stranku", rekao je on.\nKorist koju je SRS imao od unutrasnjih sukoba u kabinetu manifestovala se na predsednickim izborima odrzanim 16. novembra ove godine. Kostunica i predsednik stranke G17 Miroljub Labus bojkotovali su ove izbore, isnistirajuci na tome da su neophodni vanredni parlamentarni izbori.\nNjihovi glasaci nisu izasli na biralista, pa je kandidat SRS-a, Nikolic, dobio 1,2 miliona glasova – oko 45 procenata onih koji su izasli na izbore – i tako pobedio predsednickog kandidata vladajuce koalicije Dragoljuba Micunovica sa razlikom od 200.000 glasova.\nMnogi posmatraci naglasavaju da ce uspeh SRS-a na predsednickim izborima svakako doprineti njihovoj kampanji pred izbore za skupstinu, uprkos cinjenici da Nikolic nije uspeo da dostigne 50 procenata potrebnih da bi izbori bili vazeci.\nPoliticki sukobi unutar DOS-a koincidirali su sa ekonomskim problemima u Srbiji. Industrijska proizvodnja je bila u opadanju dok je koalicija bila na vlasti, a broj nezaposlenih premasio je jedan milion.\nZahvaljujuci ekonomskom propadanju populisticka politika SRS-a naisla je na dobar odziv u redovima onih gradjana koji su najvise bili pogodeni procesom tranzicije – medju penzionerima, poljoprivrednicima, nezaposlenima i onima koji su nekada radili za drzavne firme.\nOva stranka je, na primer, obecala da ce smanjiti cenu hleba – mada bi to bila propast za pekare u Srbiji.\nCinjenica da je Srbija usla u proces privatizacije bez ijedne istinski socijaldemokratske partije koja bi branila interese onih koji su se nasli na dnu socijalne lestvice dovela je do toga da je SRS, zahvaljujuci aktuelnim ekonomskim problemima, uspela da se nametne kao zagovornik socijalne pravde.\nMnogi lokalni analiticari, pa cak i neki vladini sluzbenici, krive i medjunarodnu zajednicu za rast popularnosti SRS-a. Oni tvrde da zapadne zemlje rade u korist radikala time sto tako glasno insistiraju na koaliciji DS-DSS-G17.\nPribicevic smatra da to zaista umanjuje podrsku koju mogu dobiti partije centra u trenutku kada izborno telo zeli kompletnu promenu aktuelne koalicije DOS.\n"Ako se DSS ne distancira od mogucnosti da napravi postizbornu koaliciju sa vodecom silom unutar sada nepopularne vlade (DS), postoji verovatnoca da ce SRS preuzeti veliki deo glasaca DSS-a", izjavio je on za IWPR.\nAnaliticari tvrde da rastuca frustracija javnosti zbog zahetva koje postavlja medjunarodna zajednica – narocito onih koji imaju veze sa tribunalom – takodje doprinosi sve vecoj popularnosti SRS-a.\nU skorasnjem intervjuu datom za nemacke medije, premijer Zoran Zivkovic iz DS-a optuzio je Zapad da je odgovoran za povratak nacionalista, jer postupa "previse rigidno" u vezi sa procesom integracije u EU i kriterijumima za ulazak u NATO program Partnerstvo za mir.\nPuna saradnja sa tribunalom za ratne zlocine preduslov je za clanstvo u oba medjunarodna tela, a SRS je stekao poene zahvaljujuci, u masama popularnom, suprostavljanju saradnji sa Hagom.\nPosle Nikolicevog uspeha na skorasnjim predsednickim izborima, nekoliko lidera DOS-a, ukljucujuci i umerenog Bosnjaka Rasima Ljajica, ukazuje na sve vece zahteve koje postavlja tribunal i optuzuje Karlu del Ponte, glavnog tuzioca u Hagu, da se ponasa "kao da je bila u izbornom stabu radikala".\nSRS je takodje uspela da pridobije ljude koji su napustili druge nacionalisticke frakcije, a narocito glasace partije bivseg predsednika, SPS-a. Za vreme Miloseviceve vladavine, SPS je bila najuticajniji clan vladajuce koalicije u kojoj je bila i Srpska radikalna stranka.\nPosle teskog poraza na izborima 2000, SPS je zelela da se reformise u modernu partiju levice, ali Milosevic joj je iz svoje celije u Hagu diktirao nacionalisticki i antizapadni program.\nRezultat toga bio je sukob i odliv velikog broja glasova. Prema istrazivanjima, SPS je za tri godine od najmocnije partije u Srbiji dosla u situaciju da se na decembarskim izborima bori za cenzus od pet odsto koji joj obezbedjuje ulazak u parlament.\nOva promena dovela je do rasta podrske za sledecu najkredibilniju nacionalisticku opciju – SRS.\nZeljko Cvijanovic je redovni saradnik IWPR-a u Beogradu.


Korona odnela još 6 života na jugu Srbije, novoobolelo 3.519 ljudi - JuGmedia\nPrema najnovijim podacima u Srbiji je u poslednja 24 sata od korona virusa preminulo još 17 osoba, od kojih u Leskovcu, Nišu i Vranju po dve. Testirano je 13.087 osoba, a registrovano 3.519 novoobolelih. Na bolničkom lečenju u bolnicama širom Srbije trenutno je 4.182 pacijenta, od kojih je 169 na respiratorima.\nU Kovid objektima Kliničkog Centra Niš, hospitalizovana su ukupno 207 pacijenata, kod 168 je potvrđeno prisustvo virusa Covid-19.\nU Kovid bolnici u Kruševcu, trenutno je hospitalizovano 134 pacijenta. Kod 119 pacijenata je potvrđeno prisustvo virusa, a od ukupnog broja hospitalizovanih, potvrđenih pacijenata, 11 je priključeno na aparate za veštačku ventilaciju.\nNažalost, uprkos svim naporima lekara Kruševačke Covid bolnice, 4 pacijenata, sa potvrđenim virusom Covid -19, je preminulo.\nU 2 Kovid bolnice u Zdravstvenom centru Vranje, ukupno su hospitalizovana 144 pacijenta. Kod 129 je potvrđeno prisustvo virusa, a među hospitalizovanim pacijentima, nema dece zaražene virusom Covid -19.


Humanitarna akcija: Sakupljeno dovoljno novca za drugu dozu leka - GLAS OPOVA\nHumanitarna akcija: Sakupljeno dovoljno novca za drugu dozu leka\nSakupljeno dovoljno novca za drugu dozu leka\nOpovo, 26. avgust 2021\nAkcija koja je započeta od strane humanitarne organizacije „Budi human“ u kojoj je inicirano prikupljanje novčanih sredstava za našeg sugrađanina Sretena Miševskog, u svojoj drugoj rundi uspešno je završena. Naime, od trenutka kada je vest objavljena i na našem portalu, akciju su podržali naši mnogobrojni sugrađani koji su direktnim uplatama i slanjem SMS poruka omogućili da se neophodna sredstva prikupe i da Sreten može da primi drugu terapiju.\nZa dve nedelje je potrebno da Sreten ode na još jednu terapiju, treću po redu i za mesec dana još na jednu, četvrtu i poslednju po preporuci lekara, tako da je neophodno sakupiti još novca.\nPorodica Miševski se zahvaljuje svima koji su pokazali svoju humanost i svojim učešćem u akciji pomogli. Takođe i mi u ime redakcije Glasa Opova zahvaljujemo svim humanim ljudima koji su uplatili novac za Sretenovo ozdravljenje.\nPozivamo sve naše čitaoce da i u narednom periodu uzmu učešče u akciji kako bismo Sretenu pomogli da pobedi opaku bolest sa kojom se suočava.\nUzmi račun i pobedi: Prvo izvlačenje drugog kruga 18. septembra\nDecember 3, 2021, 02:38


Vlada RS nagradila Obrada Kesića sa 110.000 KM - Leutar.net\nHomeVijestiPolitikaVlada RS nagradila Obrada Kesića sa 110.000 KM\nVlada RS nagradila Obrada Kesića sa 110.000 KM\n7. marta 2017. Leutar Politika, Republika Srpska, Vijesti 0\nBANJALUKA – Vlada Republike Srpske odlučila je da za 20 odsto poveća ranije planirani iznos za finansiranje Predstavništva RS u Vašingtonu. Šefu Predstavništva Obradu Kesiću će sada biti na raspolaganju 700.000 KM, odnosno dodatnih 110.000 KM, za koliko je smanjena stavka za osnivanje novih predstavništava RS.\nU “Odluci o izmjenama odluke o rasporedu sredstava za finansiranje rada predstavništava RS u inostranstvu za 2017. godinu“, koju je Vlada RS usvojila prošle sedmice, navedeno je da će 110.000 KM Predstavništvu u Vašingtonu biti isplaćeno u jednokratnom iznosu, dok će preostali dio biti isplaćen u jednakim mjesečnim iznosima, kao i ostalim predstavništvima, ili u izuzetnim slučajevima kvartalno, u skladu sa prilivom novca u budžetu RS.\nOpozicija u RS nedavno je iznijela niz zamjerki na rad Predstavništva RS u Vašingtonu, a posebno nakon uvođenja američkih sankcija predsjedniku RS Miloradu Dodiku.\nPredstavnici opozicionih stranaka u Narodnoj skupštini RS tražili su detaljan izvještaj o aktivnostima ovog predstavništva, ali i izvještaj o troškovima i rezultatima nedavnih putovanja premijerke RS Željke Cvijanović u SAD.\nPotpredsjednik Vlade RS Anton Kasipović tada je rekao da je Željka Cvijanović već informisala Vladu RS o svojim putovanjima usmeno, a da će uskoro to učiniti i pismeno.\nNe štedi se ni na Peroviću\nZa finansiranje rada predstavništava RS u inostranstvu u ovoj godini iz budžeta RS biće izdvojeno 4,4 miliona KM.\nNajveći iznos predviđen je za rad Predstavništva u Moskvi i to 770.000 KM, a odmah iza njega, nakon najnovije odluke Vlade RS, je Predstavništvo u Vašingtonu koje će u 2017. dobiti 700.000 maraka.\nPored predstavništava u Moskvi i Vašingtonu, značajne iznose dobiće i ostalih šest predstavništava.\nPredstavništvo u Beogradu dobiće 695.000 KM, u Štutgartu 380.000 KM, u Briselu 570.000 KM, u Jerusalimu 300.000KM, dok će predstavništva u Beču i Solunu dobiti 450.000 KM odnosno 350.000 KM.\nNa uštrb Vašingtona, stavka za osnivanje i rad novih predstavništava smanjena je na 185.000 KM.\nMediji su nedavno prenijeli da RS više nema predstavništvo u Izraelu i da je ono preregistrovano u nevladinu organizaciju.


Andrea Arsović i Sanja Vukašinović otvaraju drugi takmičarski dan za srpski tim - SPORTSKI ŽURNAL\nAndrea Arsović i Sanja Vukašinović otvaraju drugi takmičarski dan za srpski tim\nOne će od 1.30 po srednjoevropskom vremenu početi takmičenje u disciplini vazdušna puška\nSrpske reprezentativke u streljaštvu Andrea Arsović i Sanja Vukašinović počinju sutra svoje takmičenje na Olimpijskim igrama u Tokiju.\nSanja Vukašinović je prvi put deo Olimpijskog tima Srbije na letnjim Igrama, dok se Andrea Arsović priprema za svoj treći nastup na najvećoj svetskoj smotri.\nOne su istakle da su se privikle na vremensku razliku i vremenske uslove koji vladaju na strelištu, kao i da će dati sve od sebe da u subotu svim navijačima u Srbiji pruže razlog za slavlje.\n"S obzirom na to da imam iskustva sa Olimpijskih igara, znam šta me očekuje. Velika je privilegija predstavljati svoju državu na najvećem sportskom takmičenju i daću sve od sebe da to uradim na najbolji mogući način", rekla je Arsović za sajt Olimpijskog komiteta Srbije.\n"Brzo smo se snašli u svim protokolima vezanim za zaštitu od infekcije korona virusom i navikli se na procedure koje ćemo morati da poštujemo tokom takmičenja", dodala je ona.\nSanja Vukašinović će na Igrama u Tokiju biti najmlađi član streljačkog olimpijskog tima Srbije i nada se dobrom rezultatu.\n"Poseban je osećaj biti deo Olimpijskog tima Srbije i provoditi vreme u Olimpijskom selu. Jedinstveno iskustvo je ispred mene, želim da uživam u takmičenju, ali i da ostvarim rezultat kojim ću biti zadovoljna", rekla je Vukašinović.\nOlimpijske igre u Tokiju zvanično će početi danas svečanom Ceremonijom otvaranja od 13.00 po srednjoevropskom vremenu na Olimpijskom stadionu.


DILEMA: Ko je naručio napad na Borka? -\nBorko Stefanović, Goran Makragić, Srpski telegraf, Vladan Mitić\nČlan Predsedništva SNS Vladimir Ðukanović rekao je da bi lider Narodne stranke Vuk Jeremić trebalo da objasni zbog čega su se u Kruševcu sastali potpredsednik njegove partije Vladan Mitić i lokalni biznismen Goran Makragić, koji je saslušan kao mogući organizator napada na Borka Stefanovića i o čemu su razgovarali.\n– Kada su trojica osumnjičenih puštena iz pritvora, opozicija se žalila da je strašno da se ne zna ko je organizator. Eto, sada imaju priliku da pitaju tog Jeremićevog čoveka i on bi im sigurno dao odgovor – rekao je Ðukanović za “Srpski telegraf” i zapitao “Šta kriješ Vuče”.\n“Srpski telegraf” preneo je u utorak da su se u kruševačkom kafiću “Pastel” tajno sastali Vladan Mitić, jedan od najbližih saradnika Vuka Jeremića i lokalni kontroverzni biznismen Goran Makragić koji je saslušan kao mogući organizator napada na Borka Stefanovića.\nMakragić je za “Srpski telegraf” potvrdio da se u subotu oko podneva sastao sa Mitićem, ali nije želeo da otkriva o čemu su razgovarali.\nKomentari su isključeni na ZA NAPADAČE NA BORKA STEFANOVIĆA: Sud odredio pritvor do 30 dana\nKo organizuje doček za Putina?