"Ljubav ne broji hromozome" - YU eco radio i Televizija\nNaslovna / Društvo / „Ljubav ne broji hromozome“\nGoran mart 21, 2019\tDruštvo Napiši komentar 90 Pregledi\nU holu hotela “Galleria” povodom Svetskog dana osoba sa Daunovim sindromom, održana je manifestacija “Ljubav ne broji hromozome” koju orgnanizuje Dom za decu ometenu u razvoju “Kolevka”. Procenjuje se da u Srbiji živi oko 2.000 osoba sa Daunovim sindromom.\nOsobe sa Daunovim sindromom su izuzetno maštovite i kreative,poručuju iz Doma za decu ometenu u razvoju “Kolevka”. Sugrađani Tanja Molnar, Ivana Petković i Danijel Vranešević su aktivni članovi naše zajednice. Tanja se bavi izradom ručnih radova u koje spadaju: štrikanje i tkanje na razboju, a navodi da voli da učestvuje na priredbama zbog druženja. Danijel proizvodi pelet u Radnom centru za osobe sa invaliditetom u Subotici. Mlada sugrađanka Ivana Petković učenica je Hemijsko– tehnološke škole, gde se obučava za pekara.\nPorodica predstavlja osnovu za razvoj potencijala osoba sa Daunovim sindromom.Podrška šire zajednice potrebna je kako osobama sa Daunovim sindromom tako i njihovim porodicama. Roditelji dece koja žive sa Daunovim sindromom kažu da je od ključnog značaja da porodica stane iza dece i prihvati ih u potpunosti, kako bi i okolina učinila isto.\nPotrebne su različite vrste podrške, ali uz adekvatnu podršku šire društvene zajednice i prihvatanja različitosti, osobe sa Daunovim sindromom postaju aktivni članovi zajednice, poručuju stručnjaci. Iz “Kolevke” navode da je od izuzetnog značaja rana intervencija u radu sa osobama sa Daunovim sindromom.\nSvetski dan osoba sa Daunovim sindromom obeležava se od 2006. godine. Simboldanašnjeg dana su različite čarape, koje ukazuju na različitost kao blago koje treba prihvatiti.\nPrethodna Konferencija „Postojeći izazovi u specijalnoj edukaciji i rehabilitaciji“\nSledeća Međunarodno takmičenje „Kengur bez granica“


RTS :: Evropska komisija neće naručivati vakcine "Astra-Zeneke" posle juna\nKoronavirus u svetu Evropska komisija neće naručivati vakcine "Astra-Zeneke" posle juna\nnedelja, 09. maj 2021, 12:58 -> 14:01\nEvropski komesar za jedinstveno tržište Tijeri Breton izjavio je da Evropska komisija nije obnovila narudžbine vakcina od kompanije "Astra-Zeneka" nakon juna, javlja "Rojters".\nEvropska komisija je nakon neuspešnih pregovora "Astra-Zeneke" i EU o isporukama vakcina prošlog meseca pokrenula tužbu protiv "Astra-Zeneke" jer nije ispoštovala odredbe iz ugovora o isporuci dogovorene količine vakcina u 27 zemalja članica EU.\nKako je saopštila Evropska komisija, postupak je pokrenut i zbog nepostojanja pouzdanog plana za obezbeđivanje blagovremene isporuke.\nU EK naglašavaju da je do pokretanja pravne procedure pred sudom došlo usled neuspeha pregovora sa kompanijom "Astra-Zeneka", koja je u više navrata, prema mišljenju Komisije, prekršila ugovore o avansnoj nabavci vakcina za EU.\nAdvokat koji zastupa "Astra-Zeneku" rekao je na pripremnom ročištu da ugovor sa kompanijom nije sadržavao obavezu isporuke vakcina iz svih proizvodnih pogona, preneo je Rojters.\n"AstraZeneka duboko žali zbog odluke Evropske komisije da započne pravni postupak u vezi sa Ugovorom o snabdevanju vakcine protiv kovida 19", izjavio je advokat kompanije Hakim Bularbat i dodao da nada da će ovaj spor biti rešen što je pre moguće.\nKompanija je saopštila 12. marta da će isporučiti samo trećinu te količine. Sedam dana kasnije, Evropska komisija je poslala pravno pismo kompaniji, što je bio prvi korak u formalnoj proceduri za rešavanje spora.


Plaćajte karticom Mastercard na terminalima POS TEB Banke novom beskontaktnom metodom Contactless\nTEB Sh.A. Banka kao jedna od vodećih i inovativnih finansijskih institucija u bankarskom sektoru, koja posvećuje posebnu pažnju svojim klijentima, ovog puta donosi nešto novo svo, klijentima banke. Da bismo im olakšali usluge, sada se kartice MasterCard primaju i na terminalima POS i bankomatima (ATM) TEB banke.\nSa preko 4.000 mesta POS i 80 bankomata TEB banke, neposredno smo uticali da se lakše obavi kupovina i različite transakcije.\nUz sadašnju dinamiku života i globalne trendove, brzina pri obavljanju plaćanja predstavlja izazov za sve, te je TEB Sh.A. banka u službi unapređenja kvaliteta uvela beskontaktni sistem plaćanja Contactless.\nPlaćajte karticom Mastercard na terminalima POS TEB Banke novom beskontaktnom metodom Contactless. Ovom unapređenom metodom plaćanja možete da platite do 15 evra, samo pokazivanjem svoje kartice na terminalima POS TEB banke, pri čemu ne morate da koristite čip ni PIN broj svoje kartice.\nTEB banka i dalje kao glavni cilj ima podizanje nivoa usluga koje pruža klijentima, i snažno veruje u vrednosti usluga čiji asortiman nastavlja da proširuje da bi klijenti bili zadovoljniji uslugom, a ujedno i da pruža usluge najnaprednijeg nivoa na bankarskom tržištu.\nMi se staramo da naši klijenti dobiju što profesionalniju uslugu koju zaslužuju, jer verujemo u vrednosti inovativnih i neophodnih usluga u bankarskom sektoru.\nVerujući u vrednost usluga pruženih transparentno, primenjujemo te usluge uz maksimalnu korektnost prema našim klijentima, jer nastojimo da idemo ukorak sa najnovijim trendovima u bankarskom sektoru.


JP Opštinska stambena agencija u Kraljevu (OSA) tužila je 33 porodice koje stanuju u socijalnim stanovima u Kraljevu radi iseljenja. Stanovi su izgrađeni donacijom organizacije HELP - Hilfe Zur Selbsthilfe e.V. – Misija u Republici Srbiji, a njihov korisnik je Gradska uprava Kraljevo, koja je posebnim ugovorom prenela upravljanje i gazdovanje ovim stanovima OSA.\nNakon isteka roka od tri godine u kom su interno raseljena lica, prethodno stanovnici kolektivnih centara, živela besplatno u socijalnim stanovima u Kraljevu, OSA je propisala da korisnici socijalnih stanova moraju da obezbede minimum 75 evra u dinarskoj protivvrednosti po članu domaćinstva. Pri tom, u ugovorima koje je OSA ponudila stanarima predviđena je mesečna obaveza na ime stanarine u iznosu od 1,20 evra po metru kvadratnom. Imajući u vidu da određen broj stanara ne ostvaruje prihode, ili su korisnici penzija, socijalnih davanja ili privremene naknade za nezaposlena lica sa Kosova, za mnoge od njih je ispunjenje ugovornih obaveza neostvarivo.\nUsled izuzetno nepovoljnih uslova za produžavanje ugovora koje korisnici socijalnih stanova ne mogu da ispune, oni su ostali bez pravnog osnova stanovanja i tuženi su pred Osnovnim sudom u Kraljevu radi iseljenja.


Na Filipinima potvrđeni prvi slučajevi SARS\nB92 - 25.04.2003\nDžakarta -- Filipinski ministar zdravstva Manuel Dejrit izjavio je da je ta zemlja zabeležila prva dva smrtna slučaja zbog teškog akutnog respiratornog sindroma, SARS, i da je još dvoje ljudi zaraženo tim virusom. Jedna filipinska medicinska sestra umrla je ovog meseca u Torontu od bolesti koja je ...\nNagrada za svakog Kineza koji prijavi obolelog\nPeking -- Svaki Kinez koji odgovarajućim ustanovama prijavi obolelog od tipične upale pluća, SARS, dobiće nagradu od oko 12 dolara. To je jedna od mera koje su kineske vlasti preduzele radi bržeg otkrivanja zaraženih. Vlasti su oformile specijalne timove koji će pratiti da li u svakom delu grada ...\nČetiri nova smrtna slučaja zbog SARS\nB92 - 24.04.2003\nPeking -- Kina je saopštila da je u četvrtak registrovano još 125 slučajeva oboljenja teškog akutnog respiratornog sindroma, SARS, i da su od te bolesti u Pekingu umrla još četiri lica. Portparol Ministarstva zdravlja rekao je da su od SARS obolela 2422 lica, a da ih je umrlo 110.\n"Ne putovati za vreme majskih praznika"\nB92 - 22.04.2003\nPeking -- Zbog mogućeg širenja atipične upale pluća stanovnici Pekinga zamoljeni su putem državnih medija da ne napuštaju kineski glavni grad za vreme majskih praznika. Svetska zdravstvena organizacija upozorila je na mogućnost brzog širenja SARS u unutrašnjosti Kine i po siromašnim seoskim ...\nObustavljena nastava u školama\nPeking -- U Pekingu je, zbog širenja SARS virusa, obustavljena nastava u nekim osnovnim školama, a svi ispiti su otkazani, saopštili su zvaničnici. U gradskom rejonu Haidan, u kome živi skoro jedna petina od 14 miliona Pekinžana, obustavljena je nastava u više od 280 škola, ali je od nastavnika ...\nVirus izmakao kontroli lekara\nBlic - 21.04.2003\nKinesko Ministarstvo zdravlja saopštilo je juče da je od atipične upale pluća SARS do sada u Pekingu obolelo 339 osoba, od kojih je 18 umrlo. Tom broju treba dodati 402 slučaja za koje se sumnja da imaju simptome SARS-a, navodi se u saopštenju Ministarstva.\nUtvrđivanje oboljenja za jedan sat\nB92 - 21.04.2003\nPeking -- Kineski naučnici otkrili su način da za sat vremena utvrde da li je neko zaražen atipičnom upalom pluća, SARS, saopšteno je u Pekingu. Do otkrića su došli stručnjaci sa Kineske akademije nauka i eksperti Medicinskog instituta Kineske narodnooslobodilačke ...\nU Kini od SARS-a obolelo skoro 2.000 ljudi\nLondon -- Svetska zdravstvena organizacija, saopštila je pozivajući se na podatke kineskog ministarstva zdravlja, da je u Kini od novog virusnog zapaljenja pluća SARS, obolelo 1.959 osoba i da je do sada umrlo 86 lica. Najveći broj preminulih zabeležen je u glavnom gradu Pekingu, a kako prenosi ...


AKTUELNO Prijedlog upućen u hitnu procesuru\nPrimjena bi trebala početi 1. jula\nMinistar za pitanja boraca i invalida odbrambeno-oslobodilačkog rata FBiH Salko Bukvarević kazao je kako se nada da će oba doma Parlamenta FBiH narednog mjeseca usvojiti Prijedlog zakona o demobilisanim borcima, koji je Vlada Federacije BiH uputila po hitnoj proceduri.\nOn je istakao i kako bi se to moglo desiti da čak u jednom danu oba doma odobre zakonsko rješenje, čija bi primjena trebala početi 1. jula.\n- Najvažnije je da uz ovaj zakon ide i prijedlog rebalansa budžeta za ovu godinu kako bi se osigurala nedostajuća sredstva u visini od 15 miliona KM. Dakle, nekih desetak miliona KM imamo na raspolaganju na poziciji Ministarstva, a s obzirom na to da smo usvojili tekst u kojem se predviđa stupanje na snagu zakona od 1. jula kako bi borci koji su u stanju potrebe mogli početi dobivati svoje naknade za juli, za primjenu zakona na godišnjem nivou potrebno je 50 miliona KM – rekao je Bukvarević.\nIzrazio je očekivanje da će svi poslanici i delegati podržati predloženi zakon, jer je u njegovoj izradi učestvovao Odbor za boračka pitanja, u kojem sudjeluju predstavnici svih političkih stranaka, boraca i Vlade FBiH.\n- Svjesni smo da ovo nije idealan zakon, ali njegovim donošenjem rješavamo i zahtjeve boraca, među kojima je taj da je u zakonu definirana javna objava registra boraca. Također, dogovoreno je da u tom registru bude jasno naznačeno ko je bio u jedinicama Armije RBiH, Hrvatskog vijeća odbrane (HVO), MUP-a, namjenskoj industriji, logističkim bazama i pozadinskim jedinicama – istakao je Bukvarević.\nDrugi borački zahtjev odnosi se na egzistencijalnu naknadu za borce koji su u stanju potrebe.\nZakonom je, kako kaže, definirano da svi oni koji imaju 57 godina i više, a nisu ostvarili penziju, plaću i nemaju nikakvih drugih primanja, stječu pravo na naknadu u visini pet maraka po mjesecu provedenom u oružanim snagama.\nVlada je ove sedmice, nakon utvrđivanja Prijedloga zakona o demobilisanim borcima, usvojila i zaključak da, nakon što se izglasa navedeni zakon, prestaje važiti sporazum s predstavnicima boraca o dostignutom obimu prava i sredstava za boračko-invalidsku zaštitu, jer novi zakon predviđa povećanje stavke za pitanje boraca.


Projektovane vrednosti za Take-Two Interactive, inače studio iza Grand Theft Auto serijala, su bile 610 miliona dolara, a predviđena zarada do marta meseca je tek 450 do 500 miliona. Pad su zabeležile i akcije na berzi, nekih 14%, dok je Electronic Arts registrovao pad od 16%. Za utehu, oni nisu jedina dva imena koja se muče, budući da su i njihovi rivali Ubisoft i Activision Blizzard takođe posrnuli u datom periodu.\nJedan od razloga za nepostignuće ovih velikih izdavača jeste fenomenalan uspeh igre Fortnite, i njenog korišćenja Battle Royale formata na inventivan način. Suština uspeha ove igre je to što igrači mogu da počnu novu igru odmah pošto su eliminisani, što eliminiše najveću manu multiplayer pucačina, a to je čekanje da se igra završi, što ume da bude naporno, naročito ako je pogibija došla rano. Ovim elementom igranja omogućeno igračima da igraju bez prekida, što je veoma uticalo na rast popularnosti. U tolikoj meri da čak i Netflix kaže da je Fortnite njihov najveći konkurent u borbi za pažnju publike.\nI pored toga, neke analize navode da nema osnova za brigu, iz nekoliko razloga. Najpre, nagli rast popularnosti Fortnite je prestao, a efekti tog iznenadnog rasta će prestati u martu ove godine. U suštini, video igre finansijski nikad nisu bile bolje (što opet ne znači da ne mogu da propadnu prim. aut.).\nU prethodnom kvartalu, Take-Two ja zabeležio ogroman uspeh sa Red Dead Redemption 2, prodavši više od 23 miliona kopija, dok Electronic Arts nije imao toliko sreće sa Battlefield V budući da je ta igra neslavno prošla u prazničnom sezoni, u toj meri da su morali da ubace Battle Royale mora da bi spasili što se spasiti može.


Povećan broj migranata u Subotici | (Vesti - 07. 07. 2016) Subotica.com\nPovećan broj migranata u Subotici\n07.07.2016. u 00:00h\nOd kada je Vlada Mađarske uvela oštrije mere mera kontrole migracija primetan je veći broj izbeglica i migranata u Subotici. Prihvatni centra za migrante je prepun, za razliku od Stare ciglane, gde nismo zatekli ni jednog.\nOd kada je Vlada Mađarske uvela oštrije mere kontrole migracija primetan je veći broj izbeglica i migranata u Subotici. Ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin zatražio je da se hitno održi sednica Biroa za koordinaciju službi bezbednosti zbog situacije sa migrantima.\nU toku noći u Srbiju je ušlo 334 migranata iz pravca Bugarske i još 158 iz pravca Makedonije, a veruje se da je taj broj znatno veći, rekao je ministar za rad Aleksandar Vulin.\nOn je izrazio zabrinutost zbog informacija koje su dobili da su organi iz Mađarske pokušali ne samo da upute migrante u tranzintnu zonu, već i da ih vrate na teritoriju Srbije bez ikakvog pravnog osnova i uporišta u međunarodnom pravu.\nVulin je istakao da je neophodno da se dođe do konkretnih zaključaka i konkretnih mera šta je sve potrebno da se uradi kako bi se zaštitila teritorija Srbije i njeno stanovništvo.\nPoneka odbačena majica ili šator, svedoče o tome da je u Staroj ciglani prošle godine boravilo na hiljade migranata. Sada je taj prostor zakorovljen i zapušten, a izbeglica i migranata ukoliko ima, duboku su sakriveni na prostoru deponije.\nMeđutim, u Prihvatnom centru u Subotici u proteklih nedelju dana zbrinuto je oko 2.800 migranata. Dnevno kroz centar prođe i do 400 izbeglica i migranata, koji kasnije nastavljaju put ka Evropskoj uniji.\n"Oni se sami vraćaju sa graničnih prelaza, borave par dana u ovom prihvatilištu zatraže pomoć i odlaze ponovo na granični prelaz. Videćemo kako će poslednja odluka Mađarske na sve ovo da utiče" kaže Milimir Vujadinović, član Radne grupe za migracije.\nNa putu od Prihvatnog centra do graničnih prelaza Kelebija i Horgoš mogu da se primete manje grupe migranata. Uglavnom idu ka improvizovanim kampovima ka granici sa Mađarskom u nadi da će uspeti da pređu u Evropsku uniju.\nFotografije: Subotica, 07.7.2016.


EVROPSKA KONFERENCIJA MANJINSKIH I LOKALNIH MEDIJA U NOVOM SADU | RADIO DELTA PORTAL\n– Drago mi je što Evropska konferencija manjinskih i lokalnih medija istrajava, i što je program svake godine ozbilјniji i sveobuhvatniji. Dobro je što je ovoga puta centralna tema turizam i uloga manjinskih medija u njegovom razvoju, jer se turizam sve više oslanja na kulturu, i sve su razgranatije veze između te dve oblasti. Tokom Konferencije učesnici će imati priliku da čuju lјude koji imaju šta da kažu, sa njima će iskustva podeliti stručnjaci iz Danske, Litvanije, Rumunije, Italije i naravno naše zemlјe. Konferencija je sastavni deo platforme ”Druga Evropa” projekta ”Novi Sad 2021 – EPK”, i cilј je da se i putem manjinskih i lokalnih medija, Novi Sad promoviše kao Evropska prestonica kulture za 2021. godinu. Gradska uprava za kulturu nastaviće da podržava ovu manifestaciju jer je ona potpuno u skladu sa koncepcijom multikulturalizma i decentralizacije, ali i zato jer organizatori svaki put prevaziću domete prethodne konferencije – naglasio je član Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić.\nPokrovitelјi manifestacije su Pokrajinski sekretarijat za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama, Pokrajinski sekretarijat za obrazovanje, upravu, propise i nacionalne zajednice, Uprava za kulturu Grada Novog Sada i Fondacija ”Novi Sad 2021 – EPK ”.\nPrethodni članakZelena nedelja u Vojvodini od 2. do 6. decembra\nSledeći članakSastanak predsednika Mirovića sa poslanicima Evropskog parlamenta\nParkiranje za vreme održavanja muzičke manifestacije EXIT


Poziv kupcima da vrate sporne artikle uz obeštećenje - Klix.ba\nNakon što su u Tržnom centru "FIS " Vitez distribuisane plastične čaše i zdjele opasne po zdravlje ljudi uvezene iz Kine, u svim prodajnim mjestima postavljene su slike spornih artikala sa pozivom kupcima da ih vrate uz obeštećenje, potvrdila je Srni rukovodilac tima za odnose sa javnošću "FIS" Vitez Željka Bajramović.\nOna je naglasila da se "FIS" ne osjeća krivim, jer se ponašao prema zakonskim regulativama, te izrazila žaljenje što su kupce doveli u neugodan položaj.\nBajramovićeva je dodala da je "FIS" u Vitezu veliki kupac renomirane firme "Koopman internešnel" iz Holandije od koje su krajem prošle godine u novembru dobili 960 zdjelica koje su prodavane po 1,50 KM i 960 čaša po cijeni od 1.00 KM, koje su proizvedene u Kini i uredno ih uvezli u BiH.\n"Holandski `Koopman international` za svoje proizvode ima uredan sertifikat o kvalitetu koji nam je predočen i koji posjedujemo. Roba je prešla granicu i došla na naše police, nakon čega je austrijska državna inspekcija utvrdila da sporna roba sadrži povišenu količinu formaldehida", kaže Bajramovićeva.\nOna je istakla da su sporne zdjele prodate širom Evrope, a ne samo u BiH.


You searched for siniša mali - Stranica 19 od 25 - KRIK\nPremijer Aleksandar Vučić u planu rada nove vlade istakao da se nada da će mediji istraživanjem korupcije biti saveznik vladi da promeni i poboljša stvari. To do sada nije bio slučaj i Vučićeva vlada je ignorisala otkrića istraživačkih novinara, dok su provladini tabloidi vodili medijske hajke protiv onih koji pišu […]\nObjavio/la KRIK.rs jul 8, 2016\nAgencija: Još proveravamo Malog\nAgencija za borbu protiv korupcije saopštila je novinarima KRIK-a da je postupak provere gradonačelnika Beograda Siniše Malog i dalje u toku, ali nije želela da dostavi nijedan podatak o tome dokle je postupak stigao. Rekli su da informacije o ovom slučaju neće biti dostupne javnosti dok postupak ne bude završen. […]\nObjavio/la KRIK.rs jul 7, 2016\nBugarski registar odbio da Malog obriše iz ofšor firmi\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali i dalje je direktor ofšor kompanija u čije ime je kupio 24 stana u Bugarskoj. Tamošnji registar odbacio je zahtev da se Mali izbriše sa mesta direktora ovih firmi, saznaje Mreža za istraživanje kriminala i korupcije – KRIK. Piše: Dragana Pećo Bugarski poslovni registar odbio je […]\nObjavio/la KRIK.rs jun 28, 2016\nU tekstu „Sud ih kažnjava, a stranci nagrađuju“ objavljenom 25. juna dnevne novine „Politika“ još jednom su napale Mrežu za istraživanje kriminala i korupcije – KRIK pokušavajući da dovedu u pitanje kredibilitet naše organizacije i nagradu koju smo dobili. Novinarka Višnja Aranđelović nas zbog priče o Siniši Malom napada ocenama da […]\nObjavio/la KRIK.rs maj 6, 2016\nGradske vlasti čiste teren u Hercegovačkoj ulici\nBageri „Beograd puta“, „Gradske čistoće“ i „Beogradskog vodovoda i kanalizacije“ raščišćavali su danas ostatke nelegalno srušenih objekata u Hercegovačkoj ulici po naređenju gradskih vlasti. Piše: Bojana Pavlović Prošle nedelje tri bagera su tokom noći bespravno srušila objekte u vlasništvu firmi „Iskra“ i „Transport peroni“, kao i restoran „Savski ekspres“. Bageri […]\nObjavio/la KRIK.rs maj 5, 2016\nTužilaštvo naložilo policiji da istraži rušenje\nViše javno tužilaštvo u Beogradu naložilo je policiji da prikupi podatke u vezi sa bespravnim rušenjem objekata u Savamali u noći 25. aprila. Piše: Bojana Pavlović Iz tužilaštva kažu da su od policije zatražili prikupljanje potrebnih obaveštenja. „Istraga još nije pokrenuta. Slučaj je za sada u fazi predistražnog postupka, […]\nDragana Pećo i Stevan Dojčinović, autori istraživačkog serijala o gradonačelniku Beograda, osvojili su godišnju nagradu za istraživačko novinarstvo. Piše: Bojana Jovanović Serijal istraživačkih priča o sumnjivim poslovima gradonačelnika Beograda Siniše Malog osvojio je nagradu za istraživačko novinarstvo u kategoriji online medija, koju dodeljuje Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) i ambasada […]


Izuzetno smo razočarani: Američka Ambasada žestoko upozorila Vladu u Prištini - Sputnjik Srbija\n17:25 29.12.2017 (osveženo 17:26 29.12.2017) Preuzmite kraći link\nAmerička Ambasada ističe da greše kosovski lideri koji su ove nedelje ponovo izjavljivali da inicijativa kosovske Skupštine o Specijalnom sudu neće narušiti odnose Prištine i međunarodne zajednice.\n„Svaki takav nov pokušaj će imati duboke negativne posledice za evropsku budućnost Kosova i njegov odnos sa Sjedinjenim Američkim Državama“, navodi se u saopštenju Ambasade.\nŠtaviše, kako se naglašava, pretnje nasiljem u potpunosti su neprihvatljive i Vlada treba jasno i jednoglasno da ih odbaci.\n„Izuzetno smo razočarani u one koji bi žrtvovali budućnost svoje zemlje i nepokolebljivu podršku SAD zarad svojih ličnih interesa“, zaključuje se u saopštenju Ambasade SAD u Prištini.\namerička ambasada, Hašim Tači, Priština, Kosovo i Metohija


Vuković: kada niste za stolom, onda ste na meniju - Crnogorski Portal\nBajden Đukanoviću: Crna Gora je uvijek na pravom putu\nVuković: kada niste za stolom, onda ste na meniju\nJun 19, 2022 0 Komentara\nČinjenica da Crna Gora nema imenovane ambasadore u brojnim državama, ali i međunarodnim organizacijama, govori o tome da država nema mogućnost da učestvuje u bitnim razgovorima na dnevnom nivou, kazao je za Gradsku RTV Siniša Vuković, profesor na univerzitetu Džons Hopkins.\n“Prisustvo razgovorima vas čini relevantnim faktorom odlučivanja, a kada niste za stolom, onda ste na meniju. Od velike je važnosti za crnogorsko međunarodno pozicioniranje da se omogući što brže postavljanje kadrova koji su u stanju projektovati vanjskopolitičke prioritete Crne Gore na kredibilan i valjan način u tim važnim centrima”, objašnjava profesor.\nVuković dijeli mišljenje ministra vanjskih poslova Ranka Krivokapića da je, pored Vašingtona i Berlina, za Crnu Goru u ovom trenutku jedna od ključnih pozicija koje treba popuniti pozicija ambasadora u Beogradu. Ne treba zaboraviti, kaže, da se dobar dio diplomatskih odnosa Crne Gore odvija na nerezidentnoj osnovi, te da je veliki broj ambasadora stacioniran u Beogradu.\n“Beograd se već neko vrijeme projektuje kao centar u kojem se donose određene odluke koje oblikuju prilike u regionu i veoma je važno da se i crnogorski glas čuje upravo u tim situacijama, a ne da se podrazumijeva ili da se očekuje da Crna Gora samo prati ono što se već odlučilo u ime regiona na nekom generičkom nivou”, ocijenio je Vuković.\nOd nekadašnjih 38, Crna Gora trenutno ima svega 14 ambasadora. Kada je riječ o zemljama regiona, Crna Gora nema ambasadore gotovo ni u jednoj državi. Dodatno, ambasadori nijesu imenovani ni u Argentini, Austriji, Bugarskoj, Mađarskoj, Kini, Njemačkoj, Poljskoj, Americi, Sloveniji, Svetoj Stolici, Španiji, Ujedinjenim Arapskim Emiratima, Ujedinjenom Kraljevstvu, kao ni u Ujedinjenim nacijama u Njujorku.


Kup Srbije: Crveno-beli za ‘’duplu krunu’’, crno-beli za odbranu trofeja\nTakmičenje za trofej u Kupu Srbije ušlo je u samu završnicu, a ostalo je da se odigra veliko finale između Crvene zvezde i Partizana.\nFinalni meč Kupa Srbije za sezonu 2018/19 igra se večeras na stadionu ‘’Rajko Mitić’’ u Beogradu, sa početkom u 19:00 časova, a snage će odmeriti aktuelni šampion Crvena Zvezda i branilac trofeja u ovom takmičenju, ekipa Partizana. Još jedan okršaj ‘’večitih’’, četvrti ovosezonski, ima možda i najveći značaj. Crveno-beli su u prilici da nakon mnogo godina osvoje ‘’duplu krunu’’, što bi uz uspehe na evropskoj sceni ovu sezonu učinilo jednom od uspešnijih u klupskoj istoriji. Sa druge strane, crno-beli su odigrali sezonu za zaborav, uz dosta muke stigli do trećeg mesta na prvenstvenoj tabeli, pa bi novi trofej u Kupu Srbije značajno popravio raspoloženje i ukupan učinak.\nEkipa Crvene zvezde će imati prednost domaćeg terena, što u ovakvim susretima može biti od velikog, ali ne i presudnog značaja. Kao i svaki duel ‘’večitih’’, i ovaj će odlučiti trenutno nadahnuće ekipa ili nekog pojedinca, ili pak neka kardinalna greška koja utakmici može dati neočekivani tok. Sudeći prema igri prikazanoj u prethodna tri prvenstvena duela, treba očekivati dosta tvrdu utakmicu, uz puno taktičkog nadmudrivanja i prekida, bez prevelikog rizika na obe strane. Ipak, možda nas treneri ovoga puta iznenade i publici priušte uživanje u lepršavoj i otvorenoj igri, kakva se sigurno očekuje od naša dva najtrofejnija kluba.\nOvaj susret možete pratiti u direktnom televizijskom prenosu na prvom programu TV Arena sport.


Čolaku: Sporazum Srbije i Kosova - sledeća spoljnopolitička pobeda EU | EurActiv Srbija\nČolaku: Sporazum Srbije i Kosova - sledeća spoljnopolitička pobeda EU\nObjavljeno : 30.08.2018.\t Tweet\nPostizanje sporazuma o normalizaciji odnosa između Beograda i Prištine od ključnog je značaja ne samo za dve strane, već i za EU, iako vreme polako ističe, ocenio je Bekim Čolaku, šef kabineta kosovskog predsednika Hašima Tačija. Prema njegovim rečima, pregovori su se "razvukli" na dve Evropske komisije i sposobnost da se sporazum isporuči neće biti samo mera težine EU na Zapadnom Balkanu, već i dokaz rastuće relevantnosti i uticaja Unije kao globalnog igrača.\nIpak, vreme ističe - mandat sadašnje Komisije završava se na jesen 2019, što znači da će se fokus EU izmestiti ka izborima za Evropski parlament koji će biti održani u maju, napisao je Čolaku u autorskom tekstu za EURACTIV.com objavljenom 30. avgusta.\n"Uz današnje neizvesnosti u globalnoj politici, ne možemo da znamo da li će sledeća Komisija imati vremena ili energije da ostane posvećena dovršavanju poslednje faze sporazuma. Sada je vreme za sve uključene da to dovedu do kraja", napisao je Čolaku.\nOn kaže da su posle šest godina Kosovo i Srbija ušli u završnu fazu dijaloga uz posredovanje EU dodajući da su od početka pregovora otvoreni direktni kanali komunikacije, ograničena nepotrebna eskalacija tenzija, što je pre 2011. bilo nezamislivo, dok izgledi za puno priznanje (Kosova) rastu iz dana u dan.\nSporazum dve strane značajno će doprineti i ekonomijama u regionu, smatra Čolaku, bivši ministar za evrointegracije Kosova i nekadašnji Tačijev šef kabineta za vreme dva premijerska mandata.\nOn je podsetio i na obnovljeno opredeljenje EU za region dokazano više puta, od govora o stanju Unije predsednika EK Žan-Kloda Junkera iz 2017, do nedavnog samita u okviru Berlinskog procesa u Londonu u julu.\n"I sada, kada smo pred poslednjom preprekom u dijalogu, ključno je da se fokusiramo jer sadašnji 'limbo' nije nikom u interesu - ni građanima Kosova, ni Srbije, ni naših saveznika u EU", istakao je Čolaku.\nNovi pristup pregovorima inicirala je EU a karakteriše ga fokusiranje na manja pitanja, poput uključenja Kosova na regionalne skupove ili napretka ka slobodi kretanja između Kosova i Srbije, što znači više malih pobeda pre velike, odnosno pune normalizacie odnosa.\nPrema Čolakovim rečima, takav pristup se pokazao kao uspešan na više načina - Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju EU-Kosovo, otvaranje pregovora o članstvu Srbije i EU, Kosovo je ispunilo zahteve za viznu liberalizaciju, što je 30. avgusta potvrdio i Odbor za građanske slobode, pravdu i unutrašnja pitanje (LIBE) Evropskog parlamenta.\nČolaku je istakao da će vizna liberalizacija, uz brisanje nejednakosti Kosova sa susedima, doneti i velike ekonomske koristi, olakšati slobodu kretanja robe i ljudi i unaprediti povezanost Kosova i njegovih evropskih suseda.\n"Svi ti koraci i diplomatski uspesi dokaz su da smo spremni da ostavimo prošlost iza sebe i zamenimo regionalne podele i prepreke saradnjom i otvorenošću", zaključio je Čolaku.\n: Nemačka štampa: Šansa za rešenje ili novi haos na Balkanu\n: Vučić: Bez detalja o Kosovu dok sve ne bude dogovoreno


Uspešan nastup mlađih selekcija u Bugarskoj – CZBG portal\nnedelja 24.03.2019\tNema komentara na Uspešan nastup mlađih selekcija u Bugarskoj\nSelekcije Hokejaškog kluba Crvena zvezda do 8 i 10 godina, predvođene trenerima Vukašinom Stevićem i Nikolom Berom, učestvovali su ovog vikenda u Bugarskoj na prolećnom turniru koji je organizovao klub NSA.\nFoto: CZBG, SKHL Crvena zvezda\nPrvog dana (subta) obe naše selekcije su ostvarile po tri pobede, a u nedelju su obe selekcije zabeležile po još tri pobede, s tim da je selekcija U10 poražena u finalu od ekipe NSA. Tako je U8 osvojila prvo mesto i to bez primljenog gola, dok je U10 završila na drugom mestu. Takođe, naše selekcije su prvog dana imale zajednički trening sa domaćinom, ekipom NSA, a posle toga su obišli grad i lepo se družili.\nNaš klub se ovom priliko zahvalio domaćinima na gostoprimstvu u nadi da će naše selekcije i sledeće godine dobiti poziv za ovaj turnir.\nBilo je ovo još jedno lepo iskustvo za našu decu koja jednog dana treba da uzrastu u vrhunske sportiste i hokejaše, a pre svega ljude.\nNa našoj i klupskoj fb stranici možete pogledati fotografije sa ovog turnira.


Grad Čačak uzima kredit od 140 miliona dinara - Ozonpress :: internet portal\nTag: Čačak, kapitalne investicije, kredit, zaduženje\nGrad Čačak uskoro će se kreditno zadužiti za 140 miliona dinara, a sredstva će biti utošena za kapitalne investicije. Kako nam je rekao zamenik gradonačelnika Radenko Luković, kredit će se iskoristiti za kapitalne investicije, izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže, završetak fiskulturne sale u Mrčajevcima, rekonstrukciju krovova na vrtićima. Razlog za zaduživanje je odluka Vlade Srbije da se lokalnom samoupravam smanje izvorni prihodi, kao što je smanjenje poreza na zarade, ukidanje fiskalnih i parafiskalnih nameta, ukidanje naknade za korišćenje gradskog građevinskog zemljišta.\nNačelnik Gradske uprave za finasije Zoran Todosijević kaže da je Uprava za javni dug odobrila kreditno zaduženje, a grad Čačak uskoro će uputiti javni poziv bankama koje treba da dostave ponude sa uslovima kreditiranja. Biće izabrana najpovoljnija ponuda, odnosno ona banka koja ponudi najniže kamate kao i najpovoljniji period otplate kredita.\nKako kaže načelnik Todosijvić, Čačak se neće zaduživati izdavanjem municipalnih obveznica, kako je to uradio grad Šabac, jer su na tržištu kapitala trenutno povoljnija kreditna zaduženja kod banaka.\n– Treutno su na tržištu kapitala jeftiniji krediti zbog pada euribora, pa su pojedini gradovi odustali od izdavanja obveznica kao šro je Užice. Godišnja kamata na obveznice grada Šapca iznosi 6 odsto a kamata na kredit kod poslovnih banaka je niža. Municipalne obveznice su svakako budućnost. Svaki građanin kao i pravno lice moći će recimo da kupi obveznicu u nekoj vrednosti i da na taj način pomogne razvoju svog grada, objašnjava Todosijević.\nGrad Šabac je izdao municipalne obveznice vrednosti 400 miliona dinara za završetak zatvorenog bazena. To je prva lokalna samouprava u Srbiji koja je javnom ponudom emitovala obveznice namenjene domaćim i stranim pravnim licima i građanima. Vrednost jedne obveznice iznosila je 10.000 dinara uz godišnju kamatu od 6%, a sve su prodate za samo par dana.\nvladan 28/01/2015 u 21:28 Odgovorite\nrekonstrukcija krova, zavrsetak sale – kaspitalne investicije, kako vreme ide sledeca kapitalna investicija bi mogla biti izgradnja javnog poljskog WC-a i tome sl.\nДрагорад 28/01/2015 u 21:39 Odgovorite\nЕ вала само нам је још то требало да се задужујемо\nМики 29/01/2015 u 09:43 Odgovorite\nНарод, грађани Чачка су против оваквог задужења, па то нису инвестиције, то се ради од текућих средстава,…\n– бахато и осионо понашање.\nMaliPerica 01/02/2015 u 05:54 Odgovorite\ntekuća sredstva na postoje – taj novac je prebačen za plate… jeste li čuli da se zaposlio i šurak kumove svastike pa njenog švalera…\npulsar 29/01/2015 u 09:57 Odgovorite\nKapitalna investicija- izgradnja kanalizacije??????????, da li je moguce da smo dotle dosli.\nyoya 29/01/2015 u 23:39 Odgovorite\nCIJIM NOVCEM SE OVI ZADUZUJU ALO KOGA STE PITALI\nuroš 30/01/2015 u 22:49 Odgovorite\nUskoro će da uzimaju kredit i za česmu!!!!!


Početna > Izdanja > Broj 085 > Edukacija - Dejan Jovović\nEvroizacija i dinarizacija u Srbiji\nZašto sada kod nas nije moguće uvođenje evra?\nDominacija evra u našoj privredi, tzv. evroizacija, kao slaba strana srpske privrede, samo je posledica gubitka poverenja u nacionalnu valutu, gde dinar ne uspeva da se nametne na domaćem terenu već više decenija.\nPrema proceni Narodne banke Srbije, stepen evroizacije u Srbiji je vrlo visok i iznosi preko 80%. Više od 70% zajmova preduzeća je u devizama ili sa deviznom klauzulom.\nDanas je u Srbiji prisutan dvovalutni sistem, stalno u krizi, gde evro kao paralelna valuta, u stvari, obavlja najvažnije funkcije dinara, posebno pri kupovini ili prodaji dobara veće vrednosti. Zbog svoje stabilnosti evro se kod nas koristi kao obračunska jedinica i mera vrednosti. Domaća valuta nikako da se oporavi i danas je dinar u grupi slabih moneta u Evropi.\nDeevroizacija, kao strateški cilj vlade, odnosno smanjenje evra u opticaju i afirmacija dinara kao nacionalne valute, tzv. dinarizacija, je jedan dugoročan proces, a sadašnje mogućnosti i napori koje čini država ne mogu preko noći da promene situaciju. Smisao dinarizacije je da dinar dobije onu ulogu koju sada ima evro, a to znači da bi se u dinarima štedelo, kreditiralo, računalo i koristile bi se sve prednosti koje neka zemlja može imati od domaće valute. Ključno je postići makroekonomsku stabilnost, ostvariti veću efikasnost privređivanja i značajniji izvoz. Takođe, nužna je dugoročna stabilnost cena i znatno povećanje domaće štednje u dinarima. Bitno je da se dinar što manje koristi za indeksiranje u strane valute.\nEvro je, zapravo, ušao u sve pore ekonomskog sistema u zemlji. U njemu se iskazuju sve transakcije, a obračuni se vrše u stranoj valuti. Pošto ovakva situacija traje već decenijama, teško je sada potisnuti evro (kao i nekada nemačku marku) i ostvariti dinarizaciju.\nDug je proces vraćanja poverenja u štednju i zaduživanje u dinarima. Za to je neophodna stabilnost i jačanje domaće privrede koja bi obezbedila manje fluktuacije dinara. Potrebno je da ekonomska stabilnost potraje određeno vreme da bi se značajnije povećala dinarska štednja. Praksa je pokazala da ovu štednju nije moguće stimulisati bilo kakvim visokim kamatama ako postoje nestabilnost kursa i visoka inflacija.\nDržava treba da ima odlučujuću ulogu u promovisanju dinarske štednje, koja svojim merama i makroekonomskom politikom treba da ohrabri veću štednju i povrati veru u dinar. NBS pokušava da stimuliše štednju u dinarima, a dugoročna stabilizacija dinara je osnovni uslov da bi se povećao udeo dinarske u ukupnoj štednji. To je mukotrpan i dug proces, a preduslov za veću dinarsku štednju je višegodišnja stabilnost domaće valute, niska inflacija i predvidiva ekonomska i finansijska politika. Iako su kamate na štednju u Srbiji među najvećim u regionu, nekoliko milijardi evra stanovništvo drži privatno, van bankarskog sistema. Dok se situacija ne promeni, evro donosi veću sigurnost i ne nosi rizik od kursnih razlika i inflacije.\nPošto nacionalna valuta nije prepreka ekonomskom prosperitetu zemlje, iz ozbiljne ekonomske krize Srbija ne može da izađe jednostavnim prelaskom na evro, kako zagovaraju neki ekonomisti i privrednici, već, pre svega, realnim kursom dinara i radikalnom promenom ekonomske i razvojne politike i privredne strukture.\nUvođenjem evra, koji je u opticaju u 19 zemalja Evropske unije, članica Evropskog monetarnog sistema, kao i u još pet zemalja (Andora, Monako, Crna Gora, Vatikan i San Marino), Srbija bi izgubila monetarni suverenitet, odnosno sopstvenu monetarnu politiku, a time i samostalno vođenje ekonomske politike. Prelaskom na evro, NBS ne bi mogla da obezbedi likvidnost i stabilnost finansijskog sistema, koji bi zapravo postao bespomoćan, jer bi se bazirao na tuđoj valuti. Srbija ne bi imala monetarnu zaštitu Evropske centralne banke izvan EU i evrozone.\nSrbija bi i sa evrom i dalje imala velike ekonomske probleme. Pre svega, ako bi se zamena dinara za evre izvršila na sadašnjem nivou nerealnog deviznog kursa, ostale bi previsoke domaće cene, nekonkurentnost privrede, veliki trgovinski deficit, a odliv evra bi bio veći od priliva. Smanjila bi se ukupna količina evra u opticaju i pojavio problem likvidnosti. Jedino ne bi imali problema oko nepovoljnog kursa, ali bi opadale plate, nadnice i penzije i prihodi preduzeća, a nezaposlenost dalje rasla. Evro ne garantuje nižu inflaciju ili manje kamatne stope, niti spasava srpske dužnike.\nPrelazak na evro u Srbiji, kako navode pojedini domaći ekonomisti, lišio bi kreatore ekonomske politike da preko „monetarne politike regulišu neravnoteže u sistemu i ublažavaju efekte krize“. Teret krize stanovništvo bi teže podnosilo da Srbija ima evro, jer ne bi mogli da ga „amortizujemo preko kursa“. Evropska centralna banka ne bi se saglasila s prelaskom na evro, što znači da bismo sami jednostrano to morali da uradimo, a Evropa ne bi to shvatila dobronamerno. Tehnički posmatrano, objašnjavaju stručnjaci, sve dinare u sistemu morali bi da prodamo i da za njih kupimo evre.\nSamo uvođenje evra u sistem ne bi rešilo naše ekonomske probleme, jer bi i dalje imali relativno visoku inflaciju, deficit budžeta i neravnotežu u spoljnoj trgovini. Monetarna politika nije naš osnovni problem, već je to visoka javna potrošnja. Pošto Srbija ne može da emituje strani novac, pojavio bi se još jedan problem, odnosno nedostatak evra u sistemu, pošto nove devize mogu da dođu samo preko izvoza naše robe i usluga, odnosno preko priliva stranih direktnih investicija. Treba napomenuti da je spoljnotrgovinski deficit na kraju 2015. godine iznosio skoro 5 milijardi USD.\nCrna Gora je specifičan slučaj, splet različitih, uglavnom političkih, okolnosti. Ona je prvo prešla na nemačku marku u novembru 1999. godine (pored jugoslovenskog dinara), jednostavnom trgovačko-bankarskom transakcijom, na koju Nemačka nije reagovala iz političkih razloga. U novembru 2000. godine izbacila je dinar iz upotrebe i marka je postala jedina valuta u opticaju u Crnoj Gori. Posle je lakše prešla na evro, od 2002. Godine, i nije bilo protivljenja drugih zemalja EU. Pitanje je šta će biti kada Crna Gora bude ulazila u EU. Nije isključeno da se traži da odustane od evra, jer članstvo u EU je jedna, a u evrozoni druga stvar.\nI da hoće da uvede evro, Srbija gotovo sigurno ne bi dobila dozvolu, jer Evropska centralna banka i EU zahtevaju poštovanje tzv. „Mastrihtskih uslova“. Potrebno je ispuniti stroge kriterijume, odnosno pet tesno povezanih pravila za ulazak u evrozonu. Prvo, stopa inflacije ne sme da bude veća od 1,5% od proseka u tri zemlje EU sa najnižim cenama na malo. Drugo, dugoročna nominalna kamatna stopa na državne papire ne sme da bude viša od 2% iznad prosečne kamate u tri najpovoljnije zemlje EU. Treće, budžetski deficit ne sme prelazi 3% BDP. Četvrto, javni dug ne sme da bude iznad 60% BDP. Peto, zemlja mora da prihvati članstvo u mehanizmu deviznih kurseva najmanje dve godine pre ulaska u EU.\nPrema tome, Evropska centralna banka ne dozvoljava uvođenje evra u zemlje koje najpre ne postanu članica EU, a zatim prođu višegodišnju proceduru prilagođavanja kroz evropski mehanizam deviznog kursa. Neprihvatljivo je da evro zameni nacionalnu valutu u zemlji koja nije ušla u evrozonu i nije ispunila navedene uslove.\nNBS smatra da eventualno uvođenje evra „nije ni poželjno za srpsku privredu u procesu intenzivne tranzicije, budući da je karakter šokova, koji pogađaju srpsku privredu različit od onih koji pogađaju privredu evrozone“, odnosno da je odgovarajuća monetarna politika kod nas različita od one u evrozoni. NBS je, znači, protiv ideje uvođenja evra i „dosta vremena je potrebno da prođe da bi se Srbija našla u situaciji da sa sigurnošću pristupi toj fazi razvoja“.\nZa uvođenje evra prvo je potrebno da postanemo punopravna članica EU, da bismo se posle toga potencijalno kvalifikovali da uđemo u program koji posle nekoliko godina prilagođavanja vodi u fiksiranje kursa u odnosu na evro i uključenje u evrozonu i Evropsku monetarnu uniju. Najzad, eventualno jednostrano uvođenje evra ugrozilo bi odnose i otežalo put Srbije ka EU.\ndr Dejan Jovović, naučni savetnik, redovni član NDES


HomePoljoprivredaPreko milijardu dinara za uređenje atarskih puteva i izgradnju vodnih objekata\n31/05/2019 Redakcija BALKAN TV Poljoprivreda, Vesti, za slajder 0\n„Pokrajinska vlada i lokalne samouprave pokreću nov investicioni ciklus, koji će u ove 33 lokalne samouprave pre svega obezbediti poboljšanje kvaliteta života, kroz izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže“, kazao je potpredsednik Milićević.\n„Značajan doprinos agraru su i danas dodeljenih 450 miliona dinara za izgradnju i uređenje atarskih puteva. To ulaganje će našim poljoprivrednicima omogućiti lakši i bezbedniji pristup njivama sa mehanizacijom“, naveo je Milićević.\n„Posle više od 35 godina, ova crpna stanica biće u potpunosti rekonstruisana. Ovo je važna investicija za opštinu Bečej i njene građane, jer će se rešiti veliki ekološki problem u odvođenju otpadnih voda ka prečistaču otpadnih voda“, rekao je potpredsednik Milićević.\nDržavno prvenstvo šahista trećeg doba u Novom Sadu\nMALIŠANI DEČIJEG SELA U SREMSKOJ KAMENICI DOBILI DONACIJU POVODOM SVETSKOG DANA MLEKA


Vlada Kosova jutros je vanredno zasedala i prosledila Skupštini Kosova na ratifikaciju Sporazum o demarkaciji sa Crnom Gorom. Ovo se desilo dan nakon 12-satne rasprave u zgradi Skupštine koja nije uklonila dosadašnje dileme o ovom procesu.\nMinistar spoljnih poslova Kosova Enver Hodžaj rekao je da Sporazum koji je Skupštini poslan u obliku Nacrta, u njemu stoji da – ukoliko ima novih zakonski činjenica – moguće je doći do izmena ili dopuna uz saglasnost svih strana.\n"Uz saglasnost strana o izmenama odredaba Sporazuma, može se zatražiti međunarodna arbitraža", dodao je on.\nU zaključcima 24 poslanika koji su zahtevali ovu raspravu, stoji da je Državna komisija napravila nekoliko propusta tokom proces u jednom segmentu, te se predlaže ponovno razmatranje procesa i da međunarodni prijatelji posreduju između dveju država oko spornog pitanja.\nPokret Samoopredeljenje je pozvao na okupljanje u četvrtak u 10 sati ispred Skupštine Kosova, za kada je zakazana redovna sednica. Još je nepoznato da li će se ratifikacija Sporazuma o demarkaciji uvrstiti u današnji dnevni red.


Pomoć za nekoliko porodica | 058.ba\n10. decembra 2021.\t058.ba\nČAJNIČE – Pripadnici EUFOR-a iz Slovačkog kontingenta odlučili su da u privatnoj režiji učine jedan humani, i hvale vrijedan gest. Oni su u Čajniču posjetili nekoliko porodica, kojima su poklonili nešto odjeće i školskog pribora. Akciju su sproveli u saradnji sa JU „Centar za Socijalni rad Čajniče“.\nOno što posebno treba istaći jeste da su Slovaci istakli da ne žele nikakvu promociju ili zahvalanost, već da je njihov jedini motiv pomoć onima kojima je pomoć potreba. Kada smo ih pitali za imena, naglasili su da imena nisu važna i da je samo važno pomoći koliko ko može u ovo pretprazničko vrijeme.\nNadamo se da će ovaj gest motivisati i druge ljude, da svako na svoj način, koliko god može pomogne bilo kome na bilo koji način.


FBiH: U protekla 24 sata registrirana 242 slučaja COVID-19, prijavljen jedan smrtni ishod - Federalno ministarstvo zdravstva: COVID19\nFBiH: U protekla 24 sata registrirana 242 slučaja COVID-19, prijavljen jedan smrtni ishod\nObjavljeno: 29.08.2021 ; Ažurirano: 29.08.2021\nPrema podacima Zavoda za javno zdravstvo FBiH (ZZJZ FBiH), u Federaciji BiH u protekla 24 sata (do 12h) prijavljeni su rezultati testiranja 1.219 uzoraka, od kojih su 242 pozitivna na COVID-19. Novi slučajevi registrirani su u svim kantonima/županijama u Federaciji BiH, osim u Bosansko-podrinjskom.\nU Federaciji BiH do sada je testirano ukupno 797.249 uzoraka, a COVID-19 je potvrđen kod 139.901 osobe.\nU protekla 24h, u Federaciji BiH prijavljen je jedan smrtni ishod. S današnjim danom, broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 5.588.


- Uzroka takvog stanja ima više, i subjektivnih, i nebrige same države Crne Gore koja nije poklanjala mnogo, poslednjih 30 godina od srpskog nacionalizma položaju Crnogoraca i uopšte identitetu - kazao je za RTCG Mirko Zečević, predsednik Crnogorske nacionalne zajednice Beograd.\nPotpredsednica Crnogorske nacionalne zajednice Beograd Jelena Đurović ističe da se u Beogradu osećaju vrlo nesigurno.\n- Mi pogotovo u Beogradu, nemamo način ni da se sretnemo, ni da se vidimo nemamo prostorije, naša Ambasada je silovana grafitima, ne možemo da uđemo tamo, mi se osećamo kao zečevi koji ako neko krene da nas napadne niko se ne bi radovao, ali nikoga ne bi interesovalo - kazala je Đurović.\nU nacionalnoj zajednici Crnogoraca u Beogradu se, kažu, pitaju zašto crnogorski ambasadori, Uprava za dijasporu i Vlada ćute na asimilaciju desetina hiljada nacionalnih Crnogoraca u susednoj državi.\n- Crnogoraca u Beogradu po popisu ima 9.000. Šale, zabave na račun toga da su Crnogorsci opseli Vračar, gde sam ja bila odbornica, da ovde ima ima nekoliko desetina Crnogoraca koji vode Beograd. To su neverovatne gluposti - smatra Đurović.\n- Ovde je naravno više onih koji se osećaju ili kako kažu da su Srbi, i neki od njih čak organizovano rade protiv crnogorskog nacionalnog kulturnog identiteta i protiv onih koji se bore za postojanje, i afirmaciju crnogorskog kulturnog identiteta - kaže Zečević.\nU Crnogorskoj nacionalnoj zajednici, uprkos svemu, pokušavaju, kažu, da animiraju i matičnu državu i Srbiju, kako bi se izborili za svoja prava.\nOčekuju i pomoć nove vlasti u Crnoj Gori.\n- S obzirom na sastav Vlade koji vidimo, mi ne očekujemo mnogo, mi ćemo se i dalje boriti za položaj i posebna prava koja su regulisana u Srbiji. Polažemo nadu da će uprava za dijasporu ipak povesti računa, jer je ovo borba, borba za identitet Crnogoraca u Srbiji je borba i za samu Crnu Goru - kaže Zečević.\n- Ali sto se tiče poruka koje stižu ja mislim i od nekih članova te nove koalicije, kada neko kaže da Crnogorci ne postoje da su milogorci ili šta već, koji to prećutkuju ja se duplo plašim - istakla je Đurović.\nZečević i Đurović poručuju da Crnogorci u Srbiji ne traže ništa drugo, osim ono što je skladu sa pravnim poretkom Srbije i međunarodnim normama - da budu Crnogorci u Srbiji i očuvaju svoj nacionalni i kulturni identitet.


Za vreme reprodukovanja video zapisa možete da dodate tekst koji će se postepeno pojavljivati i iščezavati. Ako tekstu dodate efekte animacije, dobićete veću kontrolu nad time kako se i kada on pojavljuje. Za ovu vežbu ćemo učiniti da se tekst postepeno pojavljuje i iščezava.\nPrikažite slajd na koji ste umetnuli video zapis.\nPostavite pokazivač miša na oblast na video zapisu na kojoj želite da se pojavi tekst, a zatim prevucite da biste nacrtali okvir za tekst.\nPrikažite svoj video zapis i pronađite vreme kada želite da se tekst postepeno pojavljuje ili iščezava.\nDodajte obeleživač svaki put kada želite da se tekst postepeno pojavljuje ili iščezava.\nDa biste tekstu dodali ulazni efekat postepenog pojavljivanja, izaberite okvir za tekst kojem želite da dodate ulaznu animaciju.\nU okviru Ulaz kliknite na dugme Postepeno pojavljivanje i iščezavanje.\nDa biste aktivirali komandu okidača, ponovo izaberite tekst u okviru za tekst.\nNa kartici Animacije, u grupi Napredna animacija, na listi Okidač izaberite stavku Na obeleživaču, a zatim izaberite obeleživač koji odgovara vremenu kada želite da se okvir za tekst postepeno pojavljuje.\nDa biste tekstu dodali izlazni efekat postepenog iščezavanja, izaberite okvir za tekst kojem želite da dodate izlaznu animaciju.\nU okviru Izlaz kliknite na dugme Postepeno pojavljivanje i iščezavanje.\nNa kartici Animacije, u grupi Napredna animacija, na listi Okidač izaberite stavku Na obeleživaču, a zatim izaberite obeleživač koji odgovara vremenu kada želite da okvir za tekst postepeno iščezne.


Eduard Kukan: Zapadnom Balkanu je mesto u Evropi – Centar savremene politike\nBivši slovački ministar spoljnih poslova, ambasador Slovačke u SAD, svojim dolaskom u Evropski parlament postavio se kao veliki borac za pristupanje zemalja zapadnog Balkana Evropskoj uniji. Edvard Kukan, šef delegacije Evropskog parlamenta u zajedničkom parlamentarnom odboru za stabilizaciju i pridruživanje EU-Srbija igra ključnu ulogu u odnosima sa Srbijom, evropskoj budućnosti BiH, kao i u pregovorima između vlasti i opozicije u Makedoniji o kojima nije želeo da govori dok su razgovori još uvek u toku.\nRazgovor sa gospodinom Kukanom vođen je za portal Juropian Vestern Balkans (European Western Balkans). NIN prenosi ovaj intervju u celosti sa ekskluzivnim odobrenjem.\nKada očekujete da će biti otvoreno prvo pregovaračko poglavlje u procesu pridruživanja Srbije? Koje će to poglavlje biti? Koji je uslov (ili uslovi) za njegovo otvaranje?\nEvropski parlament je bio jasan: podržavamo što skorije otvaranje poglavlja. Ali Srbija mora da odigra svoju ulogu u ovom procesu, da obeleži napredak u reformama tako da njen učinak može biti ocenjen. Sada je sve na Evropskom savetu, dakle na državama članicama, da saopšte tačan datum nakon evaluacije ovog napretka. Želeli bismo da to bude što pre kako bi zemlja mogla da nastavi sa reformskim procesom u istom kapacitetu. Što se tiče poglavlja koja će biti otvorena: ona o kojima se povela najvidiljivija rasprava, dakle ona koja se tiču najvažnijih pitanja povezanih sa vladavinom prava i pravosuđem. Nije bitan redosled otvaranja poglavlja, iz razloga što će za zatvaranje poglavlja 23 i 24 trebati najviše vremena i ona će svakako ostati otvorena tokom čitavog procesa pregovora. Dosta pažnje je posvećeno napretku u dijalogu između Beograda i Prištine, pa se rasprava vrti oko značajnog napretka u ovim pregovorima koji su povezani sa otvaranjem poglavlja 35. Ovaj dijalog se mora kretati napred, krunisan snažnom političkom voljom i posvećenošću za implementacijom postignutih sporazuma.\nPrilikom usvajanja Rezolucije o napretku Srbije, marta 2015, bili ste kao šef Delegacije za odnose EU sa Srbijom, predlagač najvećeg broja amandmana. U jednom od njih predlažete da se Srbija ohrabri da tokom predsedavanja OEBS-om doprinese stabilizaciji situacije u Ukrajini, ali i da na taj način dokaže svoju posvećenost ljudskim pravima, vladavini prava, jačanju demokratskih institucija… Na koji način je moguće i potrebno da Srbija svoju posvećenost demokratskim vrednostima dokaže u Ukrajini?\nPredsedavanje Srbije OEBS-om može biti prilika da se pomogne i doprinese stabilizaciji situacije u Ukrajini kroz uspostavljene kanale ove evropske organizacije. Uloga OEBS-a je da nađe multilateralna rešenja za konflikne i krizne situacije u Evropi. Važno je napomenuti da su sve zemlje koje drže ključ za mirno rešavanje konflikta u Ukrajini članice OEBS-a. Upravo zato mislim da srpsko predsedavanje treba videti kao mogućnost i šansu da se pokrene prekopotreban konstruktivan dijalog pod pokroviteljstvom OEBS-a. Takođe, to je mogućnost u kojoj Srbija može da promoviše osnovne vrednosti i principe koje deli sa EU, čiji deo želi da postane.\nDa li je uvođenje sankcija Rusiji postalo neformalni uslov za Srbiju?\nPozvali smo Srbiju da se uskladi sa evropskom spoljnom i bezbednosnom politikom i podržavamo sve naše partnere u procesu pridruživanja da prate ovaj put. Jedino je logično da zemlje koje teže da postanu članice Evropske unije usklade svoje pozicije sa ostatkom bloka. Premda postoji razočarenje što Srbija to nije uradila, poštujemo njenu poziciju i ne uslovljavamo naše odnose time.\nKako ocenjujete stanje ljudskih prava i demokratskih institucija u Srbiji?\nSrbija je pokrenula ozbiljan reformski proces koji treba biti pozdravljen. U isto vreme se pokazalo koliko posla tek predstoji. Na primer, funkcionisanje demokratskih institucija, zatim i poštovanje ljudskih prava, zahtevaju konstantnu pažnju.\nPodela vlasti i funkcionisanje nezavisnih institucija su ključ za demokratski razvoj države. Štaviše, važno je negovati povoljno okruženje za otvoreno i pluralističko društvo. Opozicija u parlamentu, kancelarija zaštitnika građana, lokalne vlasti, sloboda medija – sve ovo omogućava potrebno pluralističko okruženje i predstavlja ključ za sistem kontrole i ravnoteže. Prava manjina, i to svih, moraju biti valjano poštovana.\nDa li kada govorite o odnosu Srbije sa susedima mislite i na Kosovo? Šta se u briselskom dijalogu i u odnosu prema Kosovu, u ovom trenutku, očekuje od Srbije, a šta pre otvaranja prvog pregovaračkog poglavlja?\nOdnosi Srbije sa Kosovom mogu biti u centru pražnje, ali moramo pogledati i širu sliku. Srbija je najveća zemlja u regionu i zbog toga su njeni odnosi sa susedima ključni element za regionalni razvoj. U ovom smislu, oduvek smo pozivali Srbiju da se na dobar i konstruktivan način postavi u odnosima sa svim svojim susedima. Ovakvi susedski odnosi su takođe ključ za proces integracije. Srbija mora nastaviti da igra konstruktivnu ulogu u regionu. Stoga sam bio zadovoljan da vidim premijera Vučića u uzvratnoj poseti Albaniji – to je pravi primer onoga što dobri susedi rade.\nKada su u pitanju odnosi sa Kosovom, mislim da bi trebalo da budu podignuti na normalan i kooperativan nivo. Očekujem da će ova pitanja, koja i dalje predstavljaju problem na bilateralnom nivou, biti rešeni kako bi se pronašao prihvatljiv nivo suživota i saradnje za obe strane.\nVerujete li da je region Zapadnog Balkana stabilan? Da li je i sama EU uspela da obezbedi stabilnost regiona (koji je bio prvi i minimalni cilj pre 20 godina kada je sukob na prostoru bivše Jugoslavije okončan)?\nVidim Zapadni Balkan, suprotno od situacije tokom devedesetih, kao stabilniji region koji ima jasnu perspektivu u EU. To je suštinska razlika kada pogledate dvadeset godina unazad. I dalje postoji dosta nerešenih pitanja i problema koji ometaju neke zemlje da dosegnu svoj pun potencijal i ja se nadam da će biti dovoljno hrabrosti i političkog vođstva da se oni prevaziđu.\nOno što je bitno u regionalnom kontekstu jeste osećaj za pravac i svrhu. Možemo videti da su sve zemlje regiona na putu demokratije, saradnje i ekonomskog razvoja. Tu je mesto gde EU igra važnu ulogu pomažući i podržavajući zemlje regiona na njihovom putu.\nŠta mislite o ponašanju svojih kolega iz Hrvatske po pitanju rezolucije o napretku Srbije? Nakon rezolucije o Šešelju, da li očekujete slično ponašanje za moguću rezoluciju o Srebrnici (inicijativa ALDE-a)?\nMoje kolege u Evropskom parlamentu igraju konstruktivnu ulogu kada govorimo o rezoluciji Evropskog parlamenta o Srbiji. Razumem njihova stanovišta i ohrabrujem ih da pronađu zajedničko rešenje. Po mom mišljenju, važno je ublažiti neka bilateralna pitanja iz rezolucija Evropskog parlamenta i razumeti da je on forum poslanika koji dolaze iz 28 različitih zemalja. Dakle, treba voditi uravnoteženu raspravu, posebno o temama koje mogu biti osetljive u zemljama kandidatima. Ovo ne važi samo za Srbiju, već i za ostale zemlje regiona kao što su Makedonija, Bosna i Hercegovina ili Albanija.\nKoji će biti novi pristup Brisela prema Bosni i Hercegovini? (Da li će hrvatska zajednica tražiti novi Dejton i da li će Dodik pokušati da održi referendum?)\n„Nova inicijativa“ je važna „šargarepa“ za Bosnu i Hercegovinu i šansa da zemlja krene napred: politički, ekonomski i u njenim odnosima sa EU, čiji deo želi da postane. Mislim da socio-ekonomske komponente ove inicijative treba da motivišu donosioce odluka da pokrenu neophodnu reformsku agendu. I dalje se nadam da bosanski političari takođe vide priliku da ostvare konkretnu korist za njihovu zemlju i njene građane.\nU isto vreme moramo da očekujemo da nadležni organi u Bosni i Hercegovini krenu nared kada su u pitanju ostala zvučna pitanja kao što je implementacija presude Sejdić-Finci iz 2009. godine.\nŽeleo bih da vidim oba procesa, novu inicijativu i implementaciju presude Sejdić-Finci, pokrenuta u konstruktivnom maniru, sa političkim liderima koji preuzimaju svoju domaću i međunarodnu odgovornost.\nBosna i Hercegovina mora da se pokrene od politike zasnovane na etničkim principima u kojoj političari mogu da koriste ovu agendu zarad političke dobiti ka politici stvorenoj za bolji razvoj zemlje i njenih građana. Uveren sam da je to moguće u Bosni i Hercegovini.\nCrna Gora je jedina zemlja bez otvorenih pitanja u regionu. Da li je to zaista tačno? (Ovih dana gospodin Đukanović obeležava 25 godina na vlasti, neki ljudi prigovaraju da postoji manjak demokratije i slobode medija.)\nIspravio bih ovo tvrđenje i rekao bih da je Crna Gora jedina zemlja u regionu koja nepokolebljivo pregovara pristupanje EU i koja ima skoro 20 otvorenih poglavlja – jasan lider ovog procesa. Ovo takođe znači da postoji odgovornost da se nastavi sa dobrim poslom i pomogne ostalim susedima na njihovom putu pridruživanja. Međutim, i dalje postoje pitanja na koja treba obratiti pažnju, kao što su vladavina prava, sloboda medija, sloboda izražavanja, unapređenje parlamentarnog okruženja, pazeći da postoji jasna linija između države i vladajuće partije. Crnoj Gori treba da se pripiše da igra veoma konstruktivnu regionalnu ulogu i da se u potpunosti uskladila sa evropskom spoljnom politikom.\nAutori: Nikola S. Ristić i Nemanja Todorović Štiplija\n22.06.2015. 16.08.2015. EditorBosna i Hercegovina, Crna, Eduard Kukan, European Western Balkans, Evropski parlament, Srbija\nPrethodno Prethodni članak: Evropski poslanici složni o novoj rezoluciji o Srebrenici\nSledeće Sledeći članak: Overview of the dialogue between Belgrade and Pristina


Istraga posredničkih firmi u snabdevanju gasom? | Insajder\nNabavka gasa iz Rusije za koju je zaduženo Javno preduzeće Srbijagas, a u vezi sa kojom Tužilaštvo za organizovani kriminal vodi predistražni postupak, skoro punu deceniju odvija se preko posredničkih firmi. Zarade posrednika, koji ne rade praktično ništa već samo trguju kroz papire, pokazuje da bi gas u Srbiji mogao da bude jeftiniji.\nKako se navodi u odgovoru Tužilaštva redakciji Insajder, predistražni postupak se vodi i u vezi sa nabavkom gasa iz Rusije.\nSrbijagas skoro svu količinu gasa za potrebe Srbije nabavlja od ruskog Gasproma, ali ne direktno. Pored posredničke firme Jugorosgas uvedene još 2007, aktuelno rukovodstvo Srbijagasa 2011. uvodi još jednog posrednika u poslu nabavke gasa od Rusije – firmu Russian Serbian Trading Corporation RST.\nGrađanima Srbije, uprkos brojnim najavama, do danas nije objašnjeno ni zašto je u ovaj posao uvedena firma Jugorosgas, u većinskom ruskom vlasništvu. Pojedini predstavnici aktuelne vlasti najavljivali su pre nekoliko godina istragu i oko uvođenja druge posredničke firme.\nSrbijagas je ugovor sa RST potpisao za snabdevanje gasom nekada velikih srpskih kompanija– Metanolsko sirćetnog kompleksa iz Kikinde i HIP Azotara Pančevo. Obe ove fabrike gas koriste kao sirovinu, a vlasništvo nad njima je preuzeo Srbijagas zbog dugova za ovaj energent.\nPrema istraživanju insajdera, RST za potrebe dve fabrike zaista isporučuje gas po nižoj ceni od one po kojoj je Srbija u trenutku potpisivanja ugovora nabavljala preko Jugorosgasa, ali ogromne provizije opet su odlazile na račune of-šor kompanija, pa sam tim cena za ove dve fabrike nije bila niska kao što je mogla da bude.\nKompanija RST koja je osnovana krajem 2010. godine, tokom 2012. prema podacima iz njihovog zvaničnog finansijskog izveštaja ostvarila je čistu dobit od 9,6 miliona evra. Ova firma je već sredinom 2015. godine ugašena.\nU ugovorima do kojih je Insajder došao, garant u ovom poslu je bilo javno preduzeće Srbijagas koje bi vraćalo i dugove posredničke kompanije RST.\nPrema dokumentaciji Agencije za privredne registre do koje je Insajder došao po zakonu o dostupnosti informacija vidi se da je firma RST nekoliko puta menjala strukturu vlasništva, a pravi vlasnik je ostao skriven čak i od nadležnih institucija u Srbiji.\nPosredničkim firmama u snabdevnju Srbije gasom Insajder se detaljno bavio u drugoj epizodi serijala Energetski (ne) sporazum.


Ekonomija – Страна 348 – Studio B\nPo osobi najviše tri koverte dnevno u jednoj poslovnici\nRadna grupa za organizaciju nagradne igre "Uzmi račun i pobedi" uputila je instrukciju Pošti Srbije da od danas broj koverata koje svaki građanin može da preuzme u jednoj poslovnici ograniči na tri dnevno, saopštilo je danas Ministarstvo za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nVojska Srbije pomaže IT sektoru\nMinistarstvo odbrane i Vojske Srbije ustupiće državnim univerzitetima u Nišu, Novom Sadu i Kragujevcu vojne objekte u tim gradovima kako bi pomogli razvoju IT sektora i naučnotehnološkog razvoja.\nVlada Srbije ostvaruje utvrđene ciljeve\nGrađani Srbije očekuju da osete boljitak a Vlada je ta koja ta očekivanja treba i da ostvari, naglasio premijer Vučić na tematskoj sednici vlade sa predstavnicima Svetske banke i delegacije EU u Srbiji. Regionalna direktorka Svetske banke Elen Goldstin zahvalila članovima Vlade na posvećenosti u planiranju i radu na ostvarivanju zadatih ciljeva.\nDinar jača, kurs 123,86\nDinar će sutra ojačati prema evru za 0,1 odsto i zvanični srednji kurs iznosiće 123,8675 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije.\nVulin: Za aktivne mere zapošljavanja 2,8 milijardi dinara\nVlada Srbije je ove godine opredelila 2.8 milijardi dinara za različite aktivne mere zapošljavanja i 550 miliona dinara za zapošljavanje osoba sa invaliditetom, izjavio je danas ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nDinar danas miruje, kurs 123,96 za evro\nDinar će danas mirovati prema evru i zvanični srednji kurs iznosiće 123,9619 dinara za evro, objavila je Narodna banka Srbije\nIako Poljoprivredna inspekcija u Beogradu ima samo sedam inspektora, prošle godine su pronađene nepravilnosti tokom svake četvrte kontrole, te se može govoriti o dobrim rezultatima, ocenio je danas Nenad Vujović iz Ministarstva poljoprivrede.\nRuski migovi stižu do aprila na remont u Batajnicu\nŠest migova (MiG- 29) koje je Rusija poklonila Srbiji stići će idućeg meseca ili najkasnije u aprilu u Vazduhoplovni remontni zavod "Moma Stanojlović” u Batajnici, gde će biti remontovani, rečeno je danas Tanjugu u Ministarstvu odbrane.\nZaustavljen rast BELEX-a, akcije Alfa plama najtraženije\nPoslednji trgovački dan u sedmici doneo je pad domaćeg tržišta akcija, uz odličan ukupan promet zahvaljujući državnim obveznicama.\nCene nafte završavaju treću uzastopnu nedelju sa dobitkom, jer su cene skočile usled uvođenja najnovijih američkih sankcija Iranu zbog testiranja balističkih raketa, i pošto je Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK) realizovala oko 60 odsto ciljanog smanjenja prozivodnje.


Predsednički kandidat Srpske napredne stranke Aleksandar Vučić osvojio je 58,8 odsto glasova na izborima, dok je na drugom mestu kandidat Ujedinjenih za pobedu Srbije Zdravko Ponoš sa 18,1 odsto, navodi Republička izborna komisija (RIK) na osnovu 93,2 procenta obrađenih glasova.\nNa trećem mestu je kandidat koalicije NADA Miloš Jovanović sa 5,9 odsto glasova, a slede kandidat Patriotskog bloka Boško Obradović sa 4,4 odsto i kandidat stranke Zavetnici Milica Đurđević Stamenkovski sa 4,3 odsto glasova, preneo je RIK na svom sajtu.\nKandidat koalicije Moramo Biljana Stojković osvojila je 3,1 odsto glasova, na pretposlednjem mestu je kandidat koalicije Suverenisti Branka Stamenković sa 2 procenta, dok je 0,9 odsto glasova osvojio predsednički kandidat Srpske desnice Miša Vacić.\nPrema podacima RIK-a, na osnovu tog procenta obrađenih glasova, na izborima je glasalo 58,6 odsto od ukupnog broja upisanih birača.\nJovanović (Moramo): Najvažnija informacija da SNS i SPS zajedno nemaju 50 odsto u Beogradu


aerodromi - Sputnjik Srbija\n19:50 16 April 2021\nGrčka je najavila da će od 15. juna ponovo otvoriti svoje aerodrome za letove iz određenog broja zemalja, a ministar turizma Hari Teoharis pojasnio je da ulazak u Grčku neće zavisiti od državljanstva putnika, već od toga da li je njihov polazni aerodrom u nekoj od tih zemalja.\nA šta vi radite na aerodromu kada vam je dosadno?\nKada vaš let iz nekog razloga kasni, svakako morate da nađete neku zanimaciju dok avion ne stigne i dok ne krenete na željenu destinaciju.\nRusija smanjuje broj aerodroma za SAD prema Sporazumu o otvorenom nebu\nRusija će od 1. januara 2018. godine smanjiti broj aerodroma koje će SAD, prema Sporazumu o otvorenom nebu, moći da koriste, izjavio je za Sputnjik vojno-diplomatski izvor.\nHaos na aerodromima širom sveta: Pao sistem u Londonu, Parizu, Cirihu\nPutnici na nekoliko velikih aerodroma širom sveta čekaju u velikom broju na aerodromima na svoje letove jer su kompjuterski sistemi za prijavljivanje potpuno otkazali, javlja britanski dnevnik „Telegraf“.\nBiometrijska video-identifikacija na ruskim aerodromima\nNa ruskim aerodromima započelo je uvođenje sistema za raspoznavanje lica, pomoću kojeg se mogu identifikovati kriminalci, teroristi, ekstremisti i svi oni za kojima su raspisane poternice. Specijalne kamere biće postavljene na svim ulazima i izlazima ruskih aerodromskih zgrada, kao i na stadionima.\nPojačano obezbeđenje na aerodromima u Slovačkoj i Holandiji\nVlasti Slovačke, države koja trenutno predsedava EU, pojačale su danas obezbeđenje na nekoliko aerodroma u toj zemlji nakon primljene preteće poruke, saopštilo je slovačko Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nProverite gde slećete: Najneobičniji aerodromi na svetu\nU svetu postoji mnogo aerodroma, svi se oni međusobno razlikuju po lepoti, ali i po veoma neobičnim mestima na kojima su izgrađeni.


Policija, KFOR i UMNIK ne daju Srbima na Gazimestan - Vijesti Srpske – Najnovije vijesti iz Republike Srpske\nNaslovna Izdvajamo Policija, KFOR i UMNIK ne daju Srbima na Gazimestan\nKosovska policija pod punim naoružanjem zaustavlja Srbe koji su krenuli na Gazimestan.\nKako tvrdi „Koha“, snage kosovske policije, KFOR i UNMNIK su zaustavile Srbe.\nGrađani su istakli da je policija blokirala glavi put, zbog čega su morali da pođu alternativnim pravcem.\n„Novosti“ tvrde da su snage kosovske policije postavljene nadomak Prištine, odnosno da su na izlazu iz grada pretresali ljudi i odvajali sa strane puta automobile sa srpskim registarskim oznakama.\nNa prilazu Gazimestanu policija pretresa narod, ljudima se oduzimaju majice i zastave sa srpskim obeležjima. Kako javlja taj list, tamo pristiže veliki broj ljudi iz svih krajeva Srbije, Crne Gore i Republike Srpske. Kosovo onlaj navodi da kosovska policija kao i proteklih godina, obezbeđuje prilazu Gazimestanu i na ulazu vrši pretres rančeva i torbi, a kako su naveli iz Kosovske policije „oduzimaju se provokativne majice koje podstiču mržnju“, tako da je više mladića skinuto.\n(B92 Kosovo online Foto: Ilustracija)


Općina Kakanj daje lekcije drugima: Cijena obdaništa samo 50 KM! – Kakanj Info\nNaslovna / Ostalo / Općina Kakanj daje lekcije drugima: Cijena obdaništa samo 50 KM!\nOpćina Kakanj daje lekcije drugima: Cijena obdaništa samo 50 KM!\nH.H. / kakanjinfo.com Februar 9, 2018\nOpćinsko vijeće Kakanj donijelo je odluku da se od mjeseca aprila usluge obdaništa “Mladost” plaćaju samo 50 KM, kako bi usluge ove javne ustanove bile dostupne svim građanima sa cjelokupnog područja općine Kakanj.\n“Obzirom na ograničenost kapaciteta i ograničen broj djece koja mogu biti primljena u kakanjsko obdanište definisani su kriteriji po kojima će se provoditi procedura prijema djece”, ističu iz nadležne općinske službe, koja će refundirati razliku u cijeni smještaja djece.\nPrethodni Proizvodnja u rudnicima uglja u Federaciji BiH veća za 9,24 posto\nSljedeće Koje stranke su kočile izglasavanje zakona o oporezivanju? Građani FBiH u prošloj godini na kladionicu potrošili 1,6 milijardi KM


Bežanijska kosa ubistvo Marka Vukovića\n- Postoje indicije da je Jovanoviću poziv za Ukrajinu stigao od ljudi Alana Kožara i Jovana Đurovića, koji slove za vođe jednog barskog kriminalnog klana, bliskog škaljarcima. On je sa sobom poveo drugog Nišliju, takođe pucača Milana Brankovića - navodi sagovornik "Novosti" iz bezbednosnih službi.\nUviđaj nakon pucnjave u Amsterdamu\n- Prošle godine u centru Amsterdama ubijen je Jovanovićev sugrađanin Nišlija Goran Savić i to štiteći Jovana Đurovića, koji je tada ranjen - opisuje zamršene kriminalne odnose naš sagovornik.\n- Neke informacije govore da su njih dvojica bila bliska. Jovanović je dosta vremena provodio po Evropi, posebno u Holandiji i Španiji, Nemačkoj... Tamo je bilo i likvidacija. Istražuje se sve to, posebno njegova umešanost.\nSagovornik ističe da je Jovanović bio umešan i u krijumčarenje kokaina iz Južne Amerike u Zapadnu Evropu, za račun kriminalnih grupa, koje sarađuju sa škaljarcima. Srpski istražitelji imaće za njega brojna pitanja, a ostaje da se vidi da li će se vratiti sa odgovorima.


Erdogan našao ruski „Vagner“ u Libiji - 25.12.2019, Sputnik Srbija\nErdogan našao ruski „Vagner“ u Libiji\nAnkara je još uvek spremna da razmotri mogućnosti slanja vojnika u Libiju, ako to zatraži Vlada nacionalnog jedinstva u Tripoliju, izjavio je predsednik Turske... 25.12.2019, Sputnik Srbija\n14:09 25.12.2019 (Osveženo: 14:30 25.12.2019)\nAnkara je još uvek spremna da razmotri mogućnosti slanja vojnika u Libiju, ako to zatraži Vlada nacionalnog jedinstva u Tripoliju, izjavio je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan na konferenciji za novinare u Tunisu. On je saopštio da se u Libiji nalazi najmanje 2.000 pripadnika ruske privatne vojne kompanije „Vagner“.\n„Mi nikada nismo bili u nekoj državi bez poziva (vlasti te države). Ako stigne poziv, mi ćemo ga razmotriti“, rekao je Erdogan.\nOn je izašao sa tvrdnjom da se u Libiji nalazi „najmanje 2.000 pripadnika privatne vojne kompanije ’Vagner‘“. Prema rečima Erdogana — u Libiji ratuju i borci iz Sudana, čija brojnost iznosi više od 5.000 ljudi.\nRanije je pomoćnik državnog sekretara SAD za Bliski istok Dejvid Šenker izjavio da „vojna umešanost Rusije“ ugrožava stabilnost Libije i destabilizuje situaciju u severnoafričkoj zemlji uz pomoć „redovnih (jedinica) i vojnika (privatne vojne kompanije) ’Vagner‘“, koja navodno podržava Libijsku nacionalnu armiju. Portparol Kremlja Dmitrij Peskov je nazvao ovu izjavu dezinformacijom, naglasivši da ovo nije prvi puta da se Rusija optužuje za destabilizaciju situacije u Libiji uz pomoć privatnih vojnih kompanija.\nTurska podržava Vladu nacionalnog sporazuma Fajez Saradža u Libiji i već je poslala vojne zalihe Vladi, uprkos embargu na oružje Ujedinjenih nacija, navodi se u izveštaju stručnjaka UN prošlog meseca.\nKrajem novembra Erdogan i predsednik Vlade nacionalnog sporazuma Libije Fajez Saradž, koji kontroliše samo deo zemlje, potpisali su memorandume o saradnji u vojnoj oblasti i o međusobnom razumevanju o pomorskim zonama. Komandant Libijske nacionalne armije maršal Halifa Haftar naredio je prošle nedelje da se turski brodovi potapaju.


Toplane u problemu, kraći rok za plaćanje gasa - Ozonpress :: internet portal\nTag: Grejanje, JKP Čačak, Radovan Gostiljac, Srbijagas\nToplane u Srbiji moraju od 1. januara da uredno izmiruju obaveze prema Srbijagasu za isporučeni gas.\nKako se navodi u dopisu ovog javnog preduzeća, koje je potpisao direktor Dušan Bajatović, toplane su u obavezi da 18 dana od izdavanja fakture uplate novac za isporučeni gas ili će im uslediti isključenje i blokada računa. Ovakva odluka dogovorena je sa Vladom Srbije i MMF-om, koji je zahtevao stabilizaciju poslovanja ovog javnog preduzeća.\n-Rok za plaćanje fakture je 15 dana, a ovim dopisom toplane se upozoravaju da će tri dana nakon isteka ovog roka uslediti isključenje gasa i blokada računa. Zbog toga pozivam i apelujem na sve građane da plaćaju redovno račune kako ne bi došli u situaciju da ostanemo bez gasa, objašnjava Radovan Gostiljac, viši referent za naplatu JKP Čačak.\nPrema rečima Gostiljca, isti rokovi za plaćanje su važili i do sada, ali je Srbijagas imao razumevanje i čekao je na plaćanje duže vremena, jer i sami građani račune iz zimskog perioda, koji su uvećani, plaćaju tokom cele godine.\n-Ranije smo imali razumevanje Srbijagasa jer građani svoje račune plaćaju tokom cele godine, a sada se od nas traži da sve odjednom platimo. Peti dan mogu da nam prekinu isporuku za gas. Ne možemo uzeti dušu građanima, kaže Gostiljac.\nDa bi čačanska toplana izbegla blokadu računa, menadžment preduzeća je započeo pregovore sa komercijalnim bankama oko uzimanja kredita od 150 miliona dinara, kako bi se sezona uspešno privela kraju.\n-Do sada smo uspevali da pokrijemo dug prema Srbijagasu uzimanjem komercijalnih kredita, i u novu sezonu ulazili smo očišćeni, bez dugova. Da bi se ispoštovao novi zahtev Srbijagasa, JKP Čačak pregovora sa komercijalnim bankama kako bi se podigao kredit od 150 miliona dinara. Očekuje se da kredit bude realizovan u februaru mesecu kako bi izmirili sve obaveze, a čak i ušli u avansno plaćanje, objašnjava Gostiljac.\nGrađani Čačka se za sada uspešno nose sa plaćanjem računa. Prema podacima naplatne službe, Čačani su tokom 2016. godine bili redovni u plaćanju i ona je iznosila rekordnih 100 odsto, pa čak i više, jer su pojedini sugrađani vraćali stariji dug.\nJanko 13/01/2017 u 22:36 Odgovorite\nGde da isklčjucuju gas sad pred izbore nema od toga nista ha ha ha.\nDa li je neko naterao ovog Knezevica da...\nNa ovom primeru se najbolje vidi da grad...\nOva Kisićka joj pomrsila slavu,oće crkne...


Агенција за привредне регистре | Izvorni finansijski izveštaji (izvodi)\nIzvorni finansijski izveštaji sadrže izvorne podatke iz finansijskih izveštaja koje su pravna lica i preduzetnici dostavili u obimu i u skladu s propisima o računovodstvu koji su bili u primeni u godini za koju su ti izveštaji sastavljeni, a namenjeni su širokom krugu korisnika za donošenje poslovnih odluka.\nIzvorni finansijski izveštaji izdaju se za sva pravna lica i preduzetnike, koji su bili u obavezi da ih sastavljaju i dostavljaju u skladu s propisima o računovodstvu, počev od izveštaja za 1994. godinu.\nIzvorni finansijski izveštaji izdaju se kao komplet ili delovi – pojedini obrasci finansijskog izveštaja (Bilans stanja, Bilans uspeha, Izveštaj o promenama na kapitalu, Izveštaj o tokovima gotovine, i sl.).\nIzvorni finansijski izveštaji po grupama pravnih lica i za preduzetnike\nIzvorni finansijski izveštaji izdaju se svim zainteresovanim korisnicima - pravnim i fizičkim licima, na srpskom i engleskom jeziku, uz plaćanje odgovarajuće naknade.\nZahtev za izdavanje izvornih finansijskih izveštaja može se dostaviti:\nelektronski, preko internet stranice Agencije (za poslednjih deset izveštajnih godina) - e-Naručivanje finansijskih izveštaja\npisanim putem, podnošenjem zahteva na propisanom obrascu FI – Zahtev 1, lično (na prijemnom mestu u Agenciji), poštom ili telefaksom. - FI ZAHTEV 1 - Zahtev za davanje izvornih finansijskih izveštaja\nPo prijemu ispravno popunjenog zahteva, Agencija korisniku dostavlja obaveštenje sa svim potrebnim elementima za uplatu naknade (tekući račun, poziv na broj, iznos naknade). Izvorni finansijski izveštaji se izdaju nakon evidentiranja uplate na računu Agencije (na osnovu dnevnih plaćanja), na način za koji se korisnik opredelio u svom zahtevu (lično, poštom ili i-mejlom).\nNaknade za izvorne finansijske izveštaje


Tri cilja afere Navaljni | WebTribune\nHome SPEKTAR Tri cilja afere Navaljni\nAleksej Navaljni, najpopularniji nesistemski opozicionar u Rusiji, već treću nedelju prikovan je za bolničku postelju u stanju veštački indukovane kome.\nRuski lekari iz bolnice u Omsku, gde je Navaljni isprva bio hospitalizovan, tvrde da je za njegovo stanje uzrok „narušeni metabolizam“, dok nemački vojni lekari iz sastava Bundesvera izlaze sa tvrdnjama da je ruski opozicionar otrovan zloglasnim nervnim otrovom „novičokom“.\nSve su šanse da šira javnost nikada neće saznati šta se zaista dogodilo tog 20. avgusta kada se Aleksej Navaljni spremao za let iz Tomska u Novosibirsk gde je trebalo da učestvuje u političko-promotivnim aktivnostima, uprkos tome što mu je usled sudskog postupka o kleveti koji se protiv njega vodi bilo zabranjeno da napušta Moskvu.\nRuska, ali i zapadna publika jednostavno su preplavljene izjavama toksikologa, hemičara i medicinskih stručnjaka koji nastupaju sa dijametralno suprotnih pozicija u skladu sa time koju stranu u okviru narativa o „novičoku“ podržavaju.\nRazume se da bi čitav siže o „trovanju“ Navaljnog mogao odlično da posluži za špijunski film, ispunjen upravo ovakvim i njima sličnim tehničkim detaljima i pikanterijama – da li je „novičok“ bio u tečnom ili čvrstom stanju, kako to da se niko iz okruženja Navaljnog nije otrovao, kako je moguće da je on uspeo da preživi napad bojnim otrovom kada mu satima nije pružena neophodna zdravstvena pomoć jer mu se slošilo u avionu, kako je moguće da nije bilo nikakvih svedoka trovanja kada je Navaljni putovao u pratnji svog političkog tima, a jedino što je popio je bila čaša čaja na tomskom aerodromu, itd.\nAnaliza svih ovih detalja je, međutim, skretanje pažnje sa mnogo bitnije teme, a to su posledice ovog narativa, njegova konstrukcija i sadržina. Uopšte nije ni važno šta se sa Navaljnim desilo, osim naravno na ličnom planu na kom se stradanje svakog čoveka doživljava kao tragedija.\nZa politikologe nije bitno da li je on otrovan, ko ga je otrovao i kako je to uspeo da učini, ili se Navaljnom, pak, jednostavno slošilo, pa su kasnije analize „naštelovane“ da prikažu globalno slavni „novičok“. Ono što, naime, jeste važno jeste činjenica da je određen narativ (ili scenario) pušten u javnu medijsku sferu – on ispunjava naše ekrane, polako ulazi u našu svest i postaje neotuđiv deo naše realnosti.\nSistemska opozicija sastoji se iz tri parlamentarne stranke koje imaju svoje predstavnike i među gubernatorima ruskih regiona, ali ne ulaze u sastav ruske vlade, a to su: Komunistička partija Genadija Zjuganova, Liberalno-demokratska partija Vladimira Žirinovskog i Pravedna Rusija Sergeja Mironova.\nOne su okarakterisane kao sistemske jer ne predstavljaju direktnu pretnju dominaciji Vladimira Putina i Jedinstvene Rusije u ovom trenutku – one ne pozivaju građane da se bore protiv vlasti van okvira zakona i svu svoju aktivnost svode na umerenu, konstruktivnu kritiku ruskih vlasti.\nVođa nesistemske opozicije bio je Navaljni. Nesistemska opozicija nema nijednog predstavnika u ruskom parlamentu, niti ijednog gubernatora u svojim redovima.\nOna je podeljena na mnoge mini-stranke i pokrete, od kojih su većina neregistrovani i deluju van zakona. U poslednje vreme nesistemska opozicija je ostvarila umereni pomak u lokalnim parlamentima, osvajajući manjinski broj mandata u moskovskoj Dumi. Ipak, njen uticaj na rusku političku scenu je minimalan.\nNema spora da je Navaljni bio poznat široj ruskoj javnosti – njegovi video-snimci protiv korupcije u vrhu ruske vlasti su beležili milionske preglede, ali sam Navaljni (i bilo koji drugi ruski nesistemski opozicionar) nije predstavljao opasnost po stabilnost političkog sistema Rusije.\nIpak, upravo je visok publicitet koji je uživao Navaljni od njega napravio žrtvu narativa o „novičoku“. Bio je poznat, ali za svrgavanje Putina s vlasti beskoristan, idealna sakralna žrtva u informativnom ratu Zapada i Rusije.\nI ljubiteljima teorija zavera, ali i dobrih špijunskih afera, kao i običnim građanima koji tu i tamo pročitaju na preskok pokoju vest sa aplikacije svog smartfona, jasno je da nijedna država ne bi eliminisala svoje političke neprijatelje jednim te istim sredstvom.\nNaravno, ovde ne govorimo o totalitarnoj državi, sa zatvorenim društvom, već o savremenoj Rusiji u velikoj meri uključenoj u globalne tokove, u kojoj građani uživaju isti stepen prava i sloboda kao i na Zapadu.\nZašto su onda nemački vojni lekari pronašli upravo ovaj otrov u uzorcima kože, krvi, mokraće, pa čak i na plastičnoj boci iz koje je Navaljni pio pre nego što mu se slošilo, a koju su njegovi saradnici specijalno sačuvali u periodu od nedelju dana, ne bi li je predali nemačkim vojnim toksikolozima?\nOdgovor je u pedantno i pažljivo konstruisanom narativu o Rusiji kao totalitarnoj državi, koja planski i sistematično ubija sve viđenije političke disidente, a to čini upravo „novičokom“.\nMark Galeoti, profesor Univerzitetskog koledža u Londonu i istaknuti kritičar Rusije, izjavio je u intervjuu za nemački Dojče vele da su ubistva „novičokom“ postala svojevrstan „potpis“ Kremlja, kada god Putin poželi da eliminiše nekog suparnika. U okviru ovog scenarija, Vladimir Putin se prikazuje kao vođa kriminalnog klana, mafijaški kum, koji na poseban način demonstrativno ubija svoje neprijatelje.\nUvid u konstrukciju narativa o „novičoku“ daje nam i nemački profesor toksikologije iz minhenskog instituta, Martin Gotliher, u odvojenom intervjuu Dojče veleu. Minhenski profesor tvrdi da čim je u pitanju „novičok“, sumnja pada na Rusiju, jer je ovo sredstvo bilo razrađivano 70-ih godina u Sovjetskom Savezu. Rusija ima sredstva i način da upotrebi ovaj otrov, bez obzira na to što su konkretne hemijske formule raznih vrsta „novičoka“ opštepoznate nakon pada Berlinskog zida.\nIstog trena kada se munjevitom brzinom prenela vest o tome da je Navaljni u komatoznom stanju bilo je jasno da će kolektivni Zapad krenuti da viče „novičok, novičok“. Da kojim slučajem ruske vlasti nisu dozvolile prevoz Navaljnog na lečenje u berlinsku kliniku „Šarite“, Zapad bi optužio Vladimira Putina i rusku službu državne bezbednosti – FSB, da skrivaju dokaze o atentatu na Navaljnog.\nPošto nije bilo nikakvih prepreki da se lečenje Navaljnog nastavi u Nemačkoj, scenario se promenio – odmah se pojavilo mnoštvo dokaza, naravno nedostupnih stručnoj javnosti, da je Navaljni otrovan baš „novičokom“.\nVećina zapadnih eksperata namerno podvlači sličnost sa slučajem Skripalja iz britanskog Solzberija, jer je taj narativ već ustaljen u zapadnim medijima, građani zapadnih država već veruju u mit o zloj Rusiji koja ubija sve neistomišljenike, teren je apsolutno pripremljen.\nNevažno je to što ruski lekari kažu da se klinička slika Navaljnog ne poklapa sa podacima o trovanju „novičokom“, nevažne su mnogobrojne logičke protivrečnosti – narativ je pušten iz boce i nikada se neće vratiti natrag.\nŠta god da se desi, koje god dokaze da iznese ruska strana, koliko god pisama ruski lekari koji su lečili Navaljnog da napišu svojim kolegama iz Nemačke, priča će ostati ista – Navaljni je otrovan „novičokom“, Rusija je kriva, Rusija mora da sprovede istragu i nađe krivce, Rusiji će biti uvedene sankcije.\nNajvažniji deo analize narativa o „novičoku“ jesu posledice, to jest problemi s kojima će se Rusija suočiti. Pošto Navaljni nema direktne veze sa ovim scenarijem, posledice se ne odnose na njega već upravo na cilj ovog narativa – Rusiju.\nŠto se zdravstvenog stanja Navaljnog tiče, ono se polako popravlja i vrlo je moguće da će kroz nekoliko nedelja on biti probuđen iz kome. U kakvom će stanju tada biti nije jasno, ali imajući u vidu da su Skripalji nakon oporavka nestali bez traga, nešto slično se može i njemu desiti.\nRusija će se gotovo sigurno suočiti sa novim paketom sankcija. Suštinsko je pitanje na koga ili na koje sfere će se date sankcije odnositi. Kolektivni Zapad, koji je u potpunosti sinhronizovan u tvrdnjama oko „novičoka“, podeljen je po posledicama datog narativa.\nNemačka kancelaraka Angela Merkel se nalazi između dve vatre – nemačkih nacionalnih interesa da baltički gasovod „Severni tok 2“ bude završen i narativa o „novičoku“, koji naizgled čini saradnju sa Rusijom nemogućom, barem u ovom trenutku.\nNemačka stranka Zelenih, a takođe i liberalna Slobodna demokratska partija, kao i jedan od kandidata za naslednika Merkelove u redovima demohrišćana, Fridrih Merc, istupili su protiv izgradnje ruskog gasovoda, međutim, list Blumberg je već izašao sa tvrdnjom da većina demohrišćana, kao i njihovi koalicioni partneri, socijaldemokrate, neće zaustaviti radove na preko potrebnom gasovodu.\nU korist „Severnog toka 2“ se izjasnio i ministar spoljnih poslova Nemačke, Hajko Mas, ističući da je to zajednički projekat u kome učestvuje više od 100 kompanija iz evropskih zemalja, od kojih je više od polovine iz Nemačke.\nOčigledno je da je primarni cilj narativa o „novičoku“ zaustavljanje izgradnje „Severnog toka 2“, što ponajviše odgovara Sjedinjenim Američkim Državama, gde su oba tamošnja tabora – i republikanci i demokrate – po ovom pitanju u saglasju. Ipak, snažno protivljenje Angele Merkel da se pitanje „Severnog toka 2“ poveže sa narativom o „novičoku“ uliva nadu da će primarni cilj ovog poduhvata doživeti neuspeh. Sa te tačke gledišta sankcije koje će biti uvedene Rusiji će biti minimalnog opsega.\nSekundarni cilj scenarija o „novičoku“ jeste vršenje pritiska na Rusiju da se povuče iz Belorusije. Budući da je „Majdan“ sponzorisan od kolektivnog Zapada u Belorusiji izgubio na intenzitetu, a integrativni procesi Rusije i Belorusije se ubrzali, Zapad se našao u situaciji da u Minsku može doći do obratnog ishoda od očekivanog. Ne samo da Lukašenko nije srušen, a Rusija istisnuta iz Belorusije, već je Rusija prisutnija na tom području više nego ikad od raspada Sovjetskog Saveza.\nSam Lukašenko je nedavno objavio razgovor dvojice predstavnika Berlina i Varšave koji uspostavlja direktnu vezu između slučaja Navaljanog i dešavanja u Belorusiji. Tamo se govori kako je jedini način da se Rusija odvrati od intervencije u Belorusiji izazivanje unutrašnjih problema za Moskvu, a materijali u slučaju Navaljnog igraju u tome ključnu ulogu.\nNa pitanje jednog od učesnika razgovora da li su tvrdnje o trovanju tačne, njegov sagovornik odgovara da je u toku rat i da to nije bitno. Možemo sumnjati u autentičnost ovog snimka, ali očigledno je da i Moskva i Minsk smatraju da narativ o „novičoku“ ima za cilj da osujeti integracione planove između Rusije i Belorusije, kao i to da su Lukašenko i Putin konačno na istoj talasnoj dužini što se otpora prema Zapadu tiče.\nIndikativno je da se sankcioni pritisak premešta sa Lukašenka na Rusiju, jer su zvaničnici Evropske unije odbili mogućnost uvođenja sankcija protiv Lukašenka, a vode se konsultacije o usaglašavanju evropskog odgovora na slučaj Navaljnog. Na ovaj način, narativ o „novičoku“ postaje glavni instrument u borbi protiv povećanja uticaja Rusije na postsovjetskom prostoru.\nTercijarni cilj se može svesti na unutrašnju destabilizaciju Rusije, izazivanje protesta ili negodovanje šire javnosti. Za dve i po nedelje koliko se slučaj Navaljni razvija nije bilo ozbiljnih demonstracija u Rusiji povezanih sa ovim pitanjem.\nOrganizovani su pojedinačni protesti ispred ključnih institucija, ali nijedna manifestacija koja bi mogla da zapreti stabilnosti ruskog političkog sistema.\nTreba imati u vidu, međutim, da je ovaj cilj narativa o „novičoku“ dugoročan, to jest da se njegove posledice mogu osetiti kroz neko vreme, naročito ako se u Rusiji dotad budu akumulirali drugi problemi ekonomske i političke prirode. Ukoliko se to desi, slučaj Navaljni može služiti kao katalizator opštenarodnih demonstracija, mada je to ipak u ovom trenutku u domenu spekulacije.\nSumirajući ciljeve slučaja Navaljni, može se zaključiti da izgradnja „Severnog toka 2“ nije zaustavljena, mada su protivnici ovog projekta dobili još jedan adut u toj borbi, Rusija nije primorana da odstupi iz Belorusije, niti će je bilo kakve sankcije na to naterati jer se radi o vitalnim nacionalnim i državnim interesima, dok je ostvarenje destabilizacije Rusije još uvek pod znakom pitanja jer nije prošlo dovoljno vremena da bi se ostvarenje tog cilja moglo adekvatno oceniti.\nNavaljnom, koji je najveća žrtva ovog poduhvata, može se samo poželeti što brži oporavak, a zatim i bekstvo od odgovornih za datu operaciju, koji sigurno ne sede u Kremlju. Jedno je sigurno, Navaljni bi bio najbezbedniji upravo u Rusiji.\nAleksandar Đokić (pečat)


Kina se vraća uglju - Klima101\nKina se vraća uglju\nAutorka: Jovana Nikolić Izvor: Reuters, The Washington Post\nVašington post i više svetskih medija, ovih dana prenelo je da se Kina vraća izgradnji elektrana na ugalj nakon što su pre tri godine kineske vlasti proglasile da će ograničiti proizvodnju energije na ovaj način i obustavile više od 100 projekata.\nPosledice ovakve odluke bile bi globalne jer je Kina jedan od najvećih svetskih emitera gasova sa efektom staklene bašte, a odluka da se izgrade novi kapaciteti za proizvodnju uglja nikako nije u skladu sa Pariskim sporazumom. Da bi se ovaj dokument ispoštovao, kako klimatolozi predviđaju, potrebno je da se do 2030. godine globalna upotreba uglja smanji za 70 odsto, a do 2050. potpuno obustavi.\nGlobal Energy Monitor, grupa koja prati dešavanja u kineskoj elektroprivredi na osnovu javno dostupnih dokumenata i satelitskih snimaka, tvrdi da je Kina u poslednje dve godine povećala svoj kapacitet uglja za 43 gigavata što je približno ukupnom kapacitetu Nemačke. Sa druge strane, mnoge države su svoj kapacitet smanjile zato što su stare elektrane prestale sa radom a nisu izgrađene nove.\nSvetski mediji izražavaju zabrinutost zbog mogućih puteva kojima bi kineska elektroprivreda mogla da krene s obzirom da je prošlog meseca premijer Li Kekijang podsticao industriju uglja da odigra važnu ulogu u snabdevanju energijom, a najviši državni zvaničnici su najavili da će ove zime ublažiti kontrolu kvaliteta vazduha.\nGoogle na meti prvoaprilske šale Exctintion Rebellion-a


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: ''Pokrenuti zaustavljeni točak integracija''\n07. 10. 2020. 17:15 >> 17:20 4\n''Pokrenuti zaustavljeni točak integracija''\nIzvještaj Evropske komisije (EK) je brojnim kritičkim konstatacijama o stanju u crnogorskom društvu, potvrdio da je faktički zaustavljen proces integracija Crne Gore u Evropsku uniju (EU), smatra predsjednik DEMOS-a Miodrag Lekić.\nOn je, povodom izvještaja EK o Crnoj Gori, kazao da država, umjesto nesputanog napretka na planu evropskih integracija, plaća visoki ceh zbog neiskrenog i neozbiljnog odnosa političke elite prema ispunjenju obaveza izgrađivanja demokratskih standarda.\n„Ne samo da nijesu poštovane evropske obaveze, već je vrh crnogorske vlasti nerijetko ispoljavao tendencije ignorisanja prethodnih ocjena i izvještaja, sve do faktički neuzimanja za ozbiljno partnerstva sa EU“, kazao je Lekić.\nOn je rekao da se jedino tako mogu tumačiti pretenzije prethodne vlasti da će EU iz nekih strateških razloga permanentno gledati kroz prste autokratskim ponašanjima u Crnoj Gori, prije svega uspostavljenoj kontroli vrha vlasti nad vitalnim institucijama društva.\n„Izvještaj EK je brojnim, mada i do sada ponavljanim kritičkim konstatacijama o stanju u crnogorskom društvu, koje je očigledno udaljeno od evropskih standarda, potvrdio faktički zaustavljen proces integracija Crne Gore u EU“, kazao je Lekić.\nPrema njegovim riječima, posljednji izvještaj predstavlja dragocjen putokaz novoj vladi i parlamentarnoj većini za realizaciju neophodnih demokratskih reformi.\nJedna od pouka, kako je kazao, jeste da proces evropskih integracija nije tehničko pitanje već je političkog karaktera.\n„Koje treba da iskreno i kompetentno vidljivim rezultatima i u interesu crnogorskih građana, usmjeri Crnu Goru ka EU kao strateški primarnom spoljnopolitičkom cilju“, zaključio je Lekić.\nMiodrag Lekić CG-EU Demos\nCG će biti prva sljedeća članica EU\n01. 01. 2021. 23


Sleteo drugi Viz er avion, četiri nove linije - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nSleteo drugi Viz er avion, četiri nove linije\nKoZnaZna putovanja › Forum › Prevoz › Putovanje avionom › Sleteo drugi Viz er avion, četiri nove linije\nOznačeno: Wizz Air\nOva tema sadrži 1 odgovor, ima 2 glasa i poslednji put je ažurirana od strane Pavle 1 godina, 2 meseci ranije.\n20. maja 2017. u 13:59 #15336 Odgovor\nNajveća niskotarifna aviokompanija u centralnoj i istočnoj Evropi Viz er proslavila je juče dolazak drugog aviona u svoju bazu u Beogradu i uvođenje četiri nova leta\n[caption id="" align="alignnone" width="730"] Wizz Air[/caption]\nNajveća niskotarifna aviokompanija u centralnoj i istočnoj Evropi Viz er proslavila je juče dolazak drugog aviona u svoju bazu u Beogradu i uvođenje četiri nova leta – do Fridrihshafena, Nirnberga, Hanovera i Malte.\nAvion aerbas A320 sa 180 putničkih mesta leteće na tim linijama, rečeno je na konferenciji za medije na beogradskom aerodromu “Nikola Tesla”.\nDo Fridrihshafena i Nirnberga je danas uveden let, do Hanovera se uvodi sutra, a do Malte leti od 21. maja.\nTim povodom je na aerodromu svečano dočekan avion erbas A320 sa leta iz Nirnberga, uz vodene topove.\nNovi avion u bazi Viz era predstavlja ulaganje te aviokompanije u Srbiju od dodatnih 99 miliona dolara i donosi otvaranje 36 novih radnih mesta u okviru baze Viz era u Beogradu.\nTe nove linije će imati po dva polaska nedeljno.\nCena aviokarte do Fridrihshavena (jedan smer sa uključenim taksama i obaveznim doplatama) je od 1.799 dinara, Hanovera od 1.799, do Nirnberga od 2.399 i do Malte od 3.649 dinara.\n“Drago nam je što je aviokompanija Viz er odlučila da započne letove ka četiri nove destinacije iz Beograda i da u isto vreme stacionira drugi avion u svojoj beogradskoj bazi. Hteo bih da poželim dobrodošlicu svim novim putnicima iz Beograda. Mi na aerodromu smo uvek radujemo novim letovima i poboljšanju ponude”, rekao je direktor komercijalnog poslovanja i marketinga aerodroma “Nikola Tesla” Miodrag Mirković.\nKao regionalna zvezda u usponu, sa 1,37 miliona putnika opsluženih od početka godine, što je 11 odsto više nego u istom periodu prošle godine, a beogradski aerodrom će se, ističe Mirković, potruditi da bude dobar domaćin i da putnici zadovoljni.\n“Verujemo da će otvaranje novih linija, u godini jubileja, kada beogradski aerodrom proslavlja prvih 55 godina doprineti ispunjenju cilja i objektivnog očekivanja da pređemo magičnu cifru od 5,5 miliona putnika tokom ove godine”, istakao je Mirković.\nViz er je širenje u Srbiji obeležio uz specijalnu promotivnu akciju sa popustom na cene aviokarata do 30 odsto na svim letovima, za rezerveacije koje budu napravljene danas do ponoći.\nMenadžerka za odnose sa javnošću Viz era Sorina Rac je rekla da su danas proslavili dolazak drugog aviona u svoju beogradsku flotu, kao i uspostavljanje četiri nove linije ove sedmice, uz povećanje putničkog prometa za 27 odsto tokom prva četiri meseca u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nOsim novih linija Viz će povećati i broj letova do nekih od najpopularnijih destinacija iz Beograda nudeći tako više mogućnosti do Malmea (pet letova nedeljeno) Dortmunda i Ajndhovena (četiri puta nedeljno), Geteborga, Minhen-Memingena i Stokholm- Skavstia (tri leta nedeljno).\n“Vodeća smo lou-kost aviokompanija u Srbiji sa investicijama od preko 198 miliona dolara, stvaramo nove mogućnosti od početka godine da naši putnici putuju još povoljnije, a naš putnicki promet je porastao za 27 odsto u odnosu na prošlu godinu. U 2017. sa novim linijama do Fridrihshafena, Nirnberga, Hanovera i Malte dodatno širimo našu ponudu iz Beograda na ukupno 15 linija prema sedam zemalja”, rekla je Rac.\nOd početka 2017. skoro 190.000 srpskih putnika je putovanja Viz erom, što je za 27 odsto više u odnosu na isti period 2016.\nSa drugim avionom povećaće kapacitet za 39 odsto i ponudiće više od 835.000 sedišta na 20 linija do sedam zemalja sa dva srpska aerodroma u Beogradu i Nišu. Viz er je realizovao prvi let iz Srbije 2010. godine.\nOna je rekla da je Viz er u 2016. prevezao skoro 23 miliona evra, da ta kompanija ima više od 500 letova na 141 destinaciji u 42 zemlje, 3.300 zaposlenih, kao i 28 baza u 15 zemalja.\nFlota Viz era broji 81 erbasov avion.\n“To je jedna od najmlađih flota u Evropi, sa prosečnom starošću aviona malo više od četiri godine, tako da mogu da se koriste više od 12 sati dnevno, što doprinosi nižoj ceni karata”, naglasila je Rac.\n7. jula 2018. u 18:26 #15339 Odgovor\nDobro je za narod da imaju izbor i sto manje cene avio karata. Sada ce Er Srbija opet imati problema. Ali neka ih i ima kada je naprimala “savetnike” i druge partijske “veličine”. A mogli su biti regionalni lideri…Sta da se radi, mnogo političkih krokodila, a malo firmi ostalo…\nOdgovor na: Sleteo drugi Viz er avion, četiri nove linije


U četvrtak i petak isključenja struje u Liparu\nObjavio Urednik u 28. oktobra 2020.\nProgram promocije preduzetništva i samozapošljavanja sprovodi Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima u saradnji sa Fondom za razvoj Republike Srbije i uz stručnu podršku KFW-a.Pravo da podnesu zahtev za kredit kod partnerske banke kao i na dodelu bespovratnih sredstava imaju mikro, mala i srednja preduzeća i preduzetnici. Program takođe podstiče finansiranje mladih preduzetnika starosti 18-35 godina, žena preduzetnica, povratnika i preduzetnika koji ulažu u poljoprivredni sektor. MMSP-ovi i preduzetnici moraju biti početnici u poslovanju. Ukoliko privredi subjekat već posluje, ne može postojati duže od 24 meseca u trenutku podnošenja zahteva.\nKandidati koji žele da se prijave za učešće u Programu mogu da se informišu o Programu i njegovim uslovima na internet prezentaciji Ministarstva privrede, Fonda za razvoj, Privredne komore Srbije i Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima.\nOtvoren Javni poziv poljoprivrednim proizvođačima sa teritorije opštine Kula zainteresovanim za subvencionisanje kamate ili naknade za kratkoročno kreditiranje poljoprivredne proizvodnje – nabavku obrtnih sredstava u 2020. godini


NovaEnergija.net » Kako zaraditi od turizma na internetu? Saznajte 12. maja na konferenciji “eTurizam” Kako zaraditi od turizma na internetu? Saznajte 12. maja na konferenciji “eTurizam” – NovaEnergija.net\n“e-Turizam” je prva domaća konferencija o primeni savremenih informaciono-komunikacionih tehnologija u turizmu i ugostiteljstvu. Cilj konferencije jeste da prenese najnovija iznanja iz oblasiti IKT u turizmu od strane ostvarenih profesionalaca sa brojnim primerima dobre prakse, kao i da se ukaže na mogućnost značajnog povećanja prihoda od turizma kroz pravilnu upotrebu interneta i novih tehnologija.\nPredavači koji su do sada potvrdili prisustvo: Nikola Jelačić (Google Inc, Travel & Retail Industry Manager), Jelena Đaković (Square Nine hotel, direktor prodaje i marketinga), Petar Vasić (VasićMedia, osnivač i direktor), Petar Platiša (Mona Hotel Management, direktor prodaje), Ivan Bildi (Marketing Online, osnivač agencije), Milan Stojković (Tourism Management and Consulting, vlasnik), Zoran Torbica (Nova Energija) i Thiago Ferreira (Talas Travel DMC).\nKotizacija za konferenciju iznosi 7.000 rsd i uključuje prisustvo svim predavanjima, radne materijale, osveženje, ručak i sertifikate. Prijave za konferenciju putem sajta konferencije: e-turizam.org\nOvako je bilo 2014. i 2015. godine:\nKako zaraditi od turizma na internetu? Saznajte 12. maja na konferenciji “eTurizam” was last modified: May 4th, 2016 by Jelena Jovičić