U petak buka protiv diktature i za prava radnika\nPolitika Autor:Nova30. apr. 202013:56 > 14:01\nInicijativa Ne davimo Beograd pozvala je građane da i u petak 1. maja u 20:05h, sa prozora i balkona naprave buku i poruče "da Srbija ne pristaje na diktaturu, ali ni na robovske uslove rada radnika".\n„Otimanje države od strane kriminalne političke elite protiv koga se borimo, za posledicu ima siromašenje našeg društva, povlašćen položaj ljudi bliskih vlasti i sve lošije uslove života i rada naših građana. Pozivamo sindikate, kao i strukovna i profesionalna udruženja, akademsku zajednicu i sve građane da se udružimo u borbi za slobodnu, demokratsku i solidarnu Srbiju u kojoj se može dostojanstveno živeti od svog rada“, navodi Inicijativa u svom pozicu.\nKako dodaju u proteklih osam godina vlast je zamajavala građane pričom o borbi protiv korupcije, tajkuna, javnog duga i nemaštine, a zapravo se obračunala sa medijima, opozicijom, pravosuđem, tužilaštvom i drugim javnim institucijama u Srbiji.\n„Uspostavila je sopstvenu tajkunsku ekipu sa ciljem otimanja najvećeg dela kolača društvenog proizvoda . Radnike je naterala na male plate, nesigurne poslove i nebezbedne uslove na radu, dok je istovremeno novcem poreskih obveznika subvencionisala strane kompanije. Matrica vladajućeg autoritarnog režima je male plate za radnike, porezi i dažbine na mikro, mala i srednja preduzeća, a subvencije za velike kompanije u vlasništvu pojedinaca bliskih vlasti“, dodaju iz Ne davimo Beograd i ističu da je Srbija danas okupirana država.\n„Pod izgovorom borbe protiv pandemije, vlast hoće od građana da napravi podanike. Pandemiju ćemo preživeti zbog odgovornosti i solidarnosti među građanima, a uprkos neznanju i bahatosti vlasti. Najveći teret pandemije podneli su naši lekari i radnici u zdravstvu, radnici u trgovini, gerontološkim centrima, javno-komunalnim preduzećima i radnici angažovani na poslovima neophodnima da bi gradovi funkcionisali nesmetano. Sa njima zajedno, izloženi zarazi i ugroženi, bili su radnici koje su velike kompanije primorale, uz odobrenje vlasti, da rade bez zaštitne opreme u fabrikama koje nisu neophodne za održavanje sistema“, kažu iz Inicijative i dodaju da nisu predstavnici vlasti bili ti koji su se žrtvovali za građane, iako su se upinjali da sebe prikažu kao prvoborce. Preživećemo zbog znanja i posvećenosti prvih, pravih radnika i heroja, a protiv oholosti drugih treba da se borimo.\nIz Inicijative navode da mere podrške koje je ova vlast predložila nisu ni blizu dovoljne za ekonomski oporavak i upozoravaju da će se one primeniti se prekasno – u jeku predizborne kampanje.\n„Ne smemo dozvoliti da vlast u narednim mesecima primeni isti koktel opravdanja i smanjenja budžeta za zdravstvo, obrazovanje i socijalnu zaštitu koji je sprovela u proteklim godinama, pravdajući to smanjenim ekonomskim obrtom kao posledicom pandemije. Ne smemo im dozvoliti da nas ponovo ucenjuju stavom da je dobro imati kakvo-takvo zaposlenje, da ne pitamo za povećanje plata i ne tražimo bezbedne uslove na radnom mestu, jer smo sada u tobože novom ratu za oporavak ekonomije“, zaključuju iz Inicijative.\n1. majInicijativa Ne davimo BeogradLupanje u šerpe


Silajdžić: Presuda nalaže potpuno novo ustavno uređenje BiH - Kozarac.ba\nAktuelni pokušaji minimiziranja presude Međunarodnog suda pravde ne mogu uspjeti jer ta presuda predstavlja pobjedu Bosne i Hercegovine. Prvi put je jedna zemlja – Srbija – osuđena za kršenje Konvencije o genocidu i to po tri tačke.\nUkoliko sve zemlje ozbiljno shvate ovu presudu, Srbija će ostati jedina zemlja u istoriji osuđena zbog kršenja Konvencije o ovom najgnusnijem zločinu, saopćeno je iz kabineta člana Predsjedništva BiH Harisa Silajdžića. Sud je, navodi se, također donio pravosnažnu odluku da su “vlasti Republike Srpske” počinile genocid pokoljem više od 7.000 dječaka i muškaraca u Srebrenici, jer su te vlasti “ imale namjeru da unište bosanske muslimane u Srebrenici”.\n“Retorika koja je do ove presude dolazila iz Republike Srpske konstatno je držala da su genocid počinili pojedinici i da sve počinioce treba kazniti. Sud je sad donio jasnu odluku da je genocid počinila Republika Srpska kao pravno lice, te se pitanje odgovornosti, kao i konsekvenci koje iz toga proizilaze, znatno proširuje”, ističe se.\nOvakva odluka Suda jasno nalaže da je ustavno uređenje koje je bazirano na etno-teritorijalnim principima direktno uslovljeno genocidom, masovnim ratnim zločinima i zločinima protiv čovječnosti.\n“U skladu s principima međunarodnog prava, ova odluka obavezuje sve države svijeta da ne priznaju kao zakonitu situaciju stvorenu tim zločinima, te da uzajamno surađuju na primjeni mjera usmjerenih ka eliminiranju svih posljedica takvih zločina”, ističe se.\nKako se navodi iz Silajdžićevog kabineta, presuda Međunarodnog suda pravde, dakle, nalaže povrat vjekovne tradicije suživota i tolerancije i multietničkog karaktera Bosne i Hercegovine na svakom pedlju njene teritorije.\n“S obzirom da je Sud odlučio da su vlasti RS počinile genocid u Srebrenici mora se početi sa uspostavljanjem posebnog statusa za tu bivšu zaštićenu zonu Ujedinjenih nacija i za ostale općine istočne Bosne iz kojih potječu žrtve genocida, te aktivno raditi i istrajati na postepenoj uspostavi ustavnog uređenja koje će u potpunosti anulirati rezultate genocida”, ističe se u saopćenju iz Silajdžićevog kabineta.


Prioritet izgradnja nove bolnice | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Prioritet izgradnja nove bolnice\nPrioritet izgradnja nove bolnice\nU Istočnom Sarajevu prioritet je izgradnja nove bolnice, a s obzirom da je riječ o projektu velike kapitalne vrijednosti, u njegovu realizaciju trebalo bi da se uključe Grad, regija i Vlada Republike Srspek – zaključeno je na sastanku direktora bolnice Kasindo Siniše Zubića sa opozicionim odbornicima u Skupštini grada. Direktor bolnice Kasindo predstavio je odbornicima Pokreta za naš grad – Pale i SRS “Dr Vojislav Šešelj“ aktivnosti preduzete radi poboljšanja uslova u bolnici i dalje planove.\n“Zajednički je stav da i dalje moramo raditi na unapređenju zdravstvene zaštite i na tome kako doći do izgradnje nove bolnice, što je jedan od kapitalnih projekata Grada Istočno Sarajevo“ – naglasio je Zubić i dodao da to iziskuje puno napora i angažovanje brojnih subjekata šire društvene zajednice.\n„Ali, pošto se radi o projektu velike kapitalne vrijednosti i značaja, na njemu treba istrajati“, naglasio je on.\nOdbornik SRS “Dr Vojislav Šešelj“ Milenko Todorović podvukao je da je izgradnja nove bolnice životna potreba na području Istočnog Sarajeva i da je neophodno što prije iz budžeta Grada i opština izdvojiti dio sredstava, te uz pomoć Vlade Republike Srpske krenuti sa izgradnjom.\nOdbornik Pokreta za naš grad – Pale u Skupštini grada Momir Blagojević istakao je da je cilj današnje posjete da se aktivira pitanje izgradnje nove bolnice i naglasio da bi u ovaj projekat trebalo da se uključe i Grad, sve opštine, kao i cijela regija čija je obaveza da se Klinički centar razvija.\nPrethodni članakPaketići za djecu iz porodica slabijeg imovinskog stanja\nNaredni članakTradicionalni prijem kod načelnika opštine


OTPORNIK » Integralna nelinearnost kod AD konvertora\nAutor Dušan Petković | Petak, 2. Maj 2008.Nema komentara\nIntegralna nelinearnost (INL) je odstupanje prenosne funkcije A/D konvertora od prave linije. Ova linija je često izvedena tako što se pospajaju tačke prenosne funkcije na kojima dolazi do prelaska na naredni kod, ali takođe može biti dobijena i spajanjem najniže i najviše tačke prenosne funkcije ili krajnje tačke. INL se određuje merenjem napona pri kome se dešavaju promene koda i njihovim poređenjem sa idealnim vednostima. Razlika između idealnih naponskih nivoa i merenih naponskih nivoa izražen u LSB-ima je greška INL. INL greška u nekoj tački na prenosnoj funkciji A/D konvertora je akumulirani zbir svih DNL grešaka predhodnih (nižih) kodova A/D konvertora, zbog čega se zove integralna nelinearnost. Ovo je prikazano kao odstupanje prenosne funcije od prave linije na slici 1.\nSlika1: Greška integralne nelinearnosti\nMože se primetiti da ni INL ni DNL greške ne mogu biti lako korigovane. Pošto nelinearnost u merenju izaziva odstupanje, INL negativno utiče i na dinamičke karakteristike A/D konvertora.


Kuburović: Sa Bramercom nisam razgovarala o izručenju radikala | Novinska agencija Beta\nDRUšTVO | 21.05.2019 15:40 > 21.05 16:46\n"Tema sastanka bilo je unapredjenje regionalne saradnje, a ne izručenje jer to nije odluka Tužilaštva već nalog koji treba da dobijemo od strane suda", izjavila je Kuburović.\nOna je kazala da Ministarstvo pravde još nije dobilo odluku o izručenju, tako da će se sačekati odluka kako bi se videlo šta u njoj piše, a na osnovu toga će Ministarstvo pravde postupiti u skladu sa zakonskim mogućnostima.\nPrema njenim rečima, poseta tužioca Bramerca našoj zemlji predstavlja uobičajnu posetu pred šestomesečni izveštaj koji se podnosi Savetu bezbednosti.\nMedjunarodni rezidualni mehanizam za krivične sudove (Mehanizam) doneo je nedavno odluku da se članovima Srpske radikalne stranke (SRS) Vjerici Radeti i Petru Jojiću ne sudi u Srbiji, već da se uhapse i izruče u Hag.\nRadeta i Jojić osumnjičeni su da su pretnjama i podmićivanjem uticali na svedoke optužbe u haškim procesima protiv njihovog lidera Vojislava Šešelja.\nRadeta je izjavila da ona i njen stranački kolega Petar Jojić nemaju nameru da dobrovoljno odu u Hag.\nOna je podsetila na pravosnažno rešenje Višeg suda u Beogradu u kojem se navodi da nema pravnog osnova za njihovo izručivanje.\nVeća primena medijacije strateški cilj Ministarstva pravde\nMinistarka pravde Srbije Nela Kuburović izjavila je danas u Nišu da je jedan od strateških ciljeva tog ministarstva unapredjenje alternativnog načina rešavanja sporova i što veća primene medijacije, kako bi se sudovi rasteretili, kako bi se smanjio broj predmeta i resursi sudova usmerili na predmete koji nisu medijabilni.\n"Da je medijacija popularna govori činjenica da je Ministarstvo pravde do sada registrovalo preko 950 posrednika, najviše iz redova advokature", rekla je Kuburović na skupu u Višem sudu u Nišu na kojem je potpisan protokol o saradnji u primeni medijacije izmedju Višeg i Osnovnog suda u Nišu i Advokatske komore Niša.\nKuburović je kazala da će protokol dodatno unaprediti medijaciju u sudovima u Nišu.\n"Osnovni i Viši sud u Nišu su prvi, proaktivno krenuli u potpisivanje protokola o medijaciji sa komunalnim preduzećima i dali dobar primer ostalim sudovima širom Srbije na koji način medijacija može da se primeni. U Nišu smo imali i prvi slučaj rešavanja radnog spora putem medijacije", rekla je Kuburović.\nPredsednik Višeg suda u Nišu Zoran Krstić rekao je da je za godinu i po dana primene medijacije u Nišu na taj način rešeno ukupno 288 predmeta.\n"Putem medijacije svakodnevno rešavamo barem po jedan predmet. Interesovanje gradjana za medijaciju je poraslo jer su prepoznali svoj interes da spor reše tim putem", istakao je Krstić.\nOn je kazao da su Osnovni i Viši sud u Nišu i do sada imali dobru saradnju sa Advokatskom komorom, a potpisani protokol predvidja preporuku advokatima da upućuju stranke na postupak medijacije.\n"Advokati imaju interes da se sporovi rešavaju putem medijacije jer će tako brže rešavati predmete svojih stranaka, dok stranke treba da imaju u vidu da će brže i jeftinije rešiti spor", naglasio je Krstić.\nPredsednik Advokatske komore Niša Gordan Pantić izjavio je da da potpisivanje protokola ima za cilj pre svega stručno usavršavanje advokata u oblasti medijacije.\nOn je podsetio da se očekuje da naredne godine bude donet zakon koji će uvesti obaveznu medijaciju i advokati treba da budu na vreme spremni da postupaju po tom zakonu.


Sarajevo preti Banjaluci: Prekinite s rezervnim sastavom ili stiže odlučan odgovor! - 08.04.2019, Sputnik Srbija\nSarajevo preti Banjaluci: Prekinite s rezervnim sastavom ili stiže odlučan odgovor!\nStranka demokratske akcije upozorila je vlasti Republike Srpske da budu "svesne posledica" svojih najava o formiranju rezervnog sastava entitetske policije i... 08.04.2019, Sputnik Srbija\nvesti, svet, region, republika srpska (rs)\n22:39 08.04.2019 (Osveženo: 23:30 26.08.2021)\nStranka demokratske akcije upozorila je vlasti Republike Srpske da budu "svesne posledica" svojih najava o formiranju rezervnog sastava entitetske policije i poziva ih da obustave taj proces, prenosi sarajevski portal "Kliks".\nDodik: Situacija u BiH haotična\n8 April 2019, 19:23\nKako se navodi u saopštenju SDA, uvođenje rezervnog sastava narušiće dosadašnji balans u broju policijskih službenika i negativno uticati na opštu bezbednosnu sliku u BiH, posebno jer te najave dolaze u trenutku kada Milorad Dodik ponovo iscrtava neke nove karte tzv. „Velike Srbije“, nauštrb BiH i Crne Gore.\nStranka navodi da moraju biti svesni da će, ukoliko vlasti entiteta RS budu insistirale na uvođenju rezervnog sastava policije, to izazvati odlučan i konkretan odgovor u Federaciji BiH i njenim kantonima, u vidu uvođenja rezervnog sastava i opremanja policije u FBiH, piše Kliks.\n„Pri tome moraju uzeti u obzir da Federacija raspolaže sa puno većim finansijskim i drugim kapacitetima kada je u pitanju moguća nabavka dodatne opreme i angažovanja ljudstva za policijske snage. Zato je najbolje je da se uopšte ne kreće u takav proces. Pozivamo vlasti RS da ne preduzimaju nikakve poteze u tom smeru, jer izazivanje bilo kakve nestabilnosti nije u interesu nijednog naroda i građana u BiH, ali i regionu“, piše u saopštenju SDA.\nMinistar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač najavio je 1. aprila formiranje rezervnog sastava policije RS.


vinarija aleksic - vino.rs - Results from #20\nAmbasada Republike Srbije u Češkoj je 16. novembra uzela učešće na tradicionalnom humanitarnom bazaru koji se svake godine održava u hotelu Hilton u Pragu. Ovog puta, Vinarija Aleksić je sa svojim proizvodima, a na poziv ambasadorke Srbije, Vere Mavrić, bila deo ove humanitarne akcije.\nParalelno sa Svetskim prvenstvom u košarci završilo se i Svetsko takmičenje vina u Beču, poznatije kao AWC. Dok je naša nacija slavila srebrnu medalju, u vinariji Aleksić su pored košarkaške medalje slavili i dve zlatne za Kardaš Limited 2011 i Barbaru 2013, te dve srebrne za Kardaš 2011 i Rose 2013.\nPrema maltene nepodeljenom mišljenju ovdašnjih ljubitelja vina, Vinarija Aleksić je najprijatnije vinsko iznenađenje prošle godine. Krenuli smo zato put Vranja kako bi na licu mesta videli gde nastaju ova sve popularnija vina.\nNa takmičenju International Wine and Spirit Competition (IWSC), verovatno najmasovnijem na svetu, koje se po 45. put održalo u Londonu uz učešće vinara iz 90 zemalja, Vinarija Aleksandrović zabeležila je stoprocentan uspeh - svih šest poslatih etiketa okitile su se bronzanim odličjem! Uspehu domaćeg vinarstva pridružila se i vranjanska Vinarija Aleksić, sa takođe bronzanim vinom Sevdah, belom kupažom u kojoj dominira smedervka, jedna od najpotcenjenijih domaćih autohtonih sorti!\nVina vinarije Aleksandrović postigla su još jedan izuzetno veliki uspeh na svetskoj sceni. Kako smo saznali iz vinarije Aleksandrović, upravo su pristigli rezultati iz Londona sa nadmetanja International Wine Chalenge 2014, gde je ova naša eminentna vinarija osvojila ukupno četiri medalje.\nPoznati novosadski restoran Project 72 Wine & Deli redovno priređuje gostima priliku da uz izuzetno maštovite zalogaje upoznaju i najbolja srpska vina – gratis!


Novi saziv Savjeta ministara 23. ili 30. decembra\nPredsjedavajući Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH Denis Zvizdić izjavio je danas da je rukovodstvo parlamenta spremno da već 23. decembra imenuje novi saziv Savjeta ministara, a ako to ne bude moguće sljedeći termin je 30. decembar.\n"To ne zavisi od nas. Mi smo spremni da zakažemo hitnu sjednicu za imenovanje Savjeta ministara čim budu završene provjere kandidata i kad od predsjedavajućeg (Zorana Tegeltije) dobijemo prijedlog za imenovanje ministara i zamjenika ministara u novom sazivu", rekao je Zvizdić novinarima nakon sjednica kolegijuma ovog doma i zajedničkog Kolegijuma oba doma parlamenta.\nPrema njegovim riječima, na sjednici Kolegijuma Predstavničkog doma i sjednici Kolegijuma u proširenom sazivu razgovarano je o sutrašnjoj sjednici Predstavničkog doma na kojoj će fokus biti na usvajanju zakona, na mogućem usvajanju budžeta institucija i međunarodnih obaveza BiH, kao i na 24 finansijska sporazuma koja već dugo čekaju na proceduru usvajanja, a njihova vrijednost premašuje milijardu evra.\n"Kada je riječ o sjednici zajedničkog Kolegijuma oba doma parlamenta BiH, danas smo utvrdili kriterijume za imenovanje članova u sve zajedničke komisije i vrlo brzo, najvjerovatnije 24. decembra, trebalo bi da imamo i imena članova tih komisija", rekao je Zvizdić.\nOn je dodao da je dobro što će BiH uskoro dobiti i sastav delegacije za Savjet Evrope.\nSavjet ministara BiH Denis Zvizdić\nTokom današnje sjednice\nTegeltija za ATV: Nešić neće glasati za SM ako kandidat DNS-a bude Aćimović


Haradinaju smeta himna SAJ-a u Banjaluci\nKosovski premijer Ramuš Haradinaj prozvao je EU zbog nereagovanja na, kako tvrdi, nove provokacije Beograda, ovog puta preko "svog satelita" Republike Srpske, gde su tokom obeležavanja Dana Republike Srpske pevane pesme kojima je pozivano na "osvetu i osvajanje Kosova".\nHaradinaj je na svom Fejsbuk profilu napisao da Brisel vrši pritisak samo kada su u pitanju legitimne odluke prištinske vlade kao što su mere nametnutnog stopostotno povećanog poreza na robu iz Srbije.\n"Dok Evropska unija koristi sve načine da izvrši pritisak na Kosovo da ukine legitimnu i zakonsku meru uvođenja takse, što koriste sve razvijene zemlje, kao što su Sjedinjene Države, Francuska, Kanada..., ne oglašava se na scene (u Banjaluci) u kojima se poziva na rat i genocid", naveo je Haradinaj.\nNeuspehom EU smatra to što Brisel ne reaguje na "destabilizujuće akcije Srbije", koje sada sprovodi preko "svojih satelita koji se zove Republika Srpska".\nSrbija, tvrdi Haradinaj, aktivno odbija da se integriše i prihvati evropske vrednosti, dok je u Banjaluci juče održan "provokativni marš usmeren na destabilizaciju celog Balkana".\nTvrdi da je tokom obeležavanja Dana Republike Srpske pevana pesma "Heroji Kosova", koja, kako kaže, "poziva na osvetu i invaziju Kosova", a sve to, dodaje, prate pozivi protiv EU.\nToga sve, kaže, podseća na "režim" Slobodana Miloševića i događa se u prisustvu "Vučićeve pemijerke Ane Brnabić i ministra odbrane Aleksandrom Vulinom".\nOdbijen zahtjev Đukanovića, Srbi rekli "NE" /VIDEO/\nKrstajić više nije selektor Srbije!\nVučić i Palmer : Takse prepreka dijalogu /VIDEO/\nDačić: Neizvjesno da li će biti sastanka u Parizu /VIDEO/\nPrvi tramvaj prešao preko Mosta na Adi /VIDEO/\nSrbija: Voda se povlači sa poplavljenih područja, najkritičnije kod Kraljeva /VIDEO/\nViše iz ove kategorije « Putina kod Hrama Svetog Save čeka 70.000 ljudi U Srbiji se bore sa snijegom – vanredno u sedam opština /VIDEO/ »


MOK proverava godišta kineskih gimnastičarki Gimnastika Vest Srbija Sport\nPočetna Strana Gimnastika Peking/Beijing 2008\nMOK je doneo odluku o istrazi na osnovu sumnje u godište najuspešnije kineske gimnastičarke He Kesin koja je osvojila dva zlatna odličja - na dvovisinskom razboju i u ekipnoj konkurenciji.\nNe radi se o formalnoj istrazi, budući da je Kineska gimnastička federacija pokazala veliki stepen saradnje - rekla je portparol MOK Žisela Dejvis.\nRazlog tome je sumnja da šampionka He umesto 16, ima samo 14 godina. Naime, jedan američki kompjuterski ekspert tvrdi da je u potpisu jedne fotografije iz prošle godine objavljene u novini "Singhua" stajalo da He ima 13 godina.\nZa sada kako kažu u MOK-u sva dokumenta He jasno dokazuju da je ova gimnstičarka rođena 1. januara 1992. godine.\nSrbija Sport - 23:30 22/08/2008\nKinezi osvojili najviše zlatnih odličja\nOboreno 40 svetskih i 120 olimpijskih rekorda\nCrnogorci: Presudilo je iskustvo Srba\nMađari odbranili zlato


Гојковић: Култура је важан сегмент сарадње Србије и Мађарске\nHomeKulturaGojković: Kultura je važan segment saradnje Srbije i Mađarske\nGojković: Kultura je važan segment saradnje Srbije i Mađarske\n08/09/2021Redakcija BALKAN TVKultura, Vesti0\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka kulture i informisanja Maja Gojković sastala se u Budimpešti sa ministrom za ljudske resurse Mađarske Miklošem Kašlerom, u okviru šeste zajedničke sednice vlada Republike Srbije i Mađarske, a razgovarali su o unapređenju saradnje u oblasti kulture, zaštite kulturnog nasleđa, kao i u oblasti filmske industrije, saopštili su iz ministarstva.\nGojković je istakla da je potpisivanje Ugovora između vlada Republike Srbije i Mađarske o prijateljskim odnosima i saradnji, odlična osnova za dalje jačanje veza i ukazala da zbog geografske bliskosti i tradicije odnosa naših naroda zajedničkim radom možemo da učinimo da kultura bude jedan od najrazvijenijih segmenata saradnje.\nMinistar Kašler je takođe istakao spremnost za razvijanje odnosa u kulturi, imajući u vidu brojne potencijale, i dugu tradiciju veza u umetnosti, kao i narodnoj umetnosti i upućenosti dva naroda i život u istom regionu.\nGojković i Kašler su dogovorili bolje povezivanje ustanova kulture u širenju kulture Srbije i Mađarske i očuvanju mesta važnih za zajedničku istoriju, i u tom kontekstu intenzivniju saradnju muzeja i arhiva na očuvanju i digitalizaciji dokumenata važnih za obe zemlje.\nNjih dvoje su takođe razmotrili mogućnosti saradnje u oblasti filmske industrije, posebno imajući u vidu da su i Srbija i Mađarska posvećene razvoju filmske umetnosti i u tom okviru Gojković je predložila potpisivanje sporazuma u ovoj oblasti.\nGojković i Kašler su razgovarali o kreiranju zajedničkih projekata i mogućnosti koprodukcije, koja bi se odnosila na zajedničku istoriju Srbije i Mađarske, a ministar Kašler je predložio uključivanje Srbije u projekte koje je Mađarska već pokrenula.\nMinistri su razgovarali o zaštiti i očuvanju kulturnog nasleđa, posebno u oblasti nematerijalnog kulturnog nasleđa, kao i u okviru UNESKO, imajući u vidu da je Srbija prihvatila inicijativu Mađarske da se pristupi izradi multinacionalne nominacije „gajdaške prakse“ za Uneskovu Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog nasleđa.\nU okviru očuvanja kulturnog nasleđa, Gojković je kao važan projekat za Srbiju izdvojila „Dvorce Srbije“, koje je nedavno pokrenulo Ministarstvo kulture kako bi sačuvalo dvorce, dvorove, vile i letnjikovce.\nMinistarka je ukazala da je Srbija na početku tog procesa, a Mađarska koja ima više od 2.000 hiljade dvoraca, ima bogato iskustvo i stručnjake, zbog čega je za Srbiju značajna saradnja na tom polju, stručna podrška i partnerstvo, što je ministar Kešler podržao.\nKorzo pod vedrim nebom 11.septembra otvara nedelju izvođačke umetnosti\nU toku istraga o napadu na ekipu N1 u nemirima na Cetinju


PSG osudio predizborno "bacanje novca građana" na fabriku čokolade | Autonomija\nPSG osudio predizborno „bacanje novca građana“ na fabriku čokolade\n"Kompanija Barry Callebaut nije najveći proizvodjač čokolade na svetu - kako se tvrdilo"\nPokret slobodnih gradjana (PSG) saopštio je danas da oštro osudjuje predizborno „razbacivanje novcem građana“, povodom „predizbornog“ polaganja kamen-temeljca za švajcarsku fabriku čokolade u Novom Sadu, kojoj je „poklonjeno“ 12 miliona evra.\nPSG je naveo i da kompanija „Beri Kalebo“ (Barry Callebaut) nije najveći proizvodjač čokolade na svetu – kako se tvrdilo tokom polaganja kamena-temeljca, i da „nije ni među prvih deset“.\nMeđutim, pošto ta firma ipak jeste velika i bogata, s kapitalom vrednosti dve milijarde dolara, PSG smatra da „subvencionisati takvu kompaniju s 12 miliona evra, uz opravdanje da će se otvoriti sto radnih mesta i koristiti isključivo domaće sirovine je do sada neviđena glupost“.\n„Tako ozbiljnoj kompaniji ovakav poklon siromašne Srbije nije potreban, dovoljno bi bilo da se režim bavio stvaranjem dobrih uslova poslovanja i smanjenjem korupcije“, ocenio je PSG.\nTa stranka tumači da na taj način „režim uzima novac od nekoliko većih i brojnih manji srpskih proizvođača čokolade koji plaćaju poreze i druge dažbine, i taj novac poklanja bogatim svetskim kompanijama“.\n„Nismo protiv otvaranja novih radnih mesta i stranih investicija, nego želimo da već jednom dodje kraj nestručnosti, bahatosti i korupciji“, saopštio je PSG koji ističe da se zalaže za pomoć domaćoj privredi i za stvaranje poslovnog okruženja u kojem će tržišna utakmica biti pravična.


Šest i po godina od početka gradnje prve dionice auto-puta Bar Boljare – Smokovac Matesevo, i zvanično je objavljeno da je taj posao izuzetno neisplativ. To je potvrdila dokumentacija koju je Ministarstvo kapitalnih investicija počelo da objavljuje o “projektu vijeka”, tačnije analiza britanske konsultantske kompanije, još iz 2012.\n“Samo jedna od dionica je isplativa, dok je njih 7 neisplativo, u ukupnom iznosu od minus 859 miliona eura! Kada imate ovakve podatke, ne ulazite u projekat izgradnje bilo kojeg projekta, a posebno ne projekta ove veličine, koji generiše negativnu vrijednost od skoro milijardu eura.”\n“Postojalo je dosta prostora za korupciju, upravo iz razloga što je dosadašnja vlast jako revnosno krila informacije o finansiranju auto-puta kad su u pitanju i carinske deklaracije, i fakture, i određene situacije prema dobavljačima. Apsolutno je neprihvatljivo da jedan obični građanin ne zna koliko je asfalta, koliko betona, željeza, kamena ugrađeno u auto-put, koliko je goriva potrošeno da bi se taj auto-put izgradio, koliko radne snage je upošljeno, po kojoj cijeni, koliko je nas sve to koštalo, koliko smo uvezli, koliko je iz Crne Gore”, kazao je direktor Istraživačkog centra MANS-a Dejan Milovac.\n“Ali smatram da neko naredno tužilaštvo koje bude cijenilo dokaze, naročito nove finansijske, koje bi Ministarstvo trebalo da objavi, da će svakako biti prostora da se ta dokumentacija makar ispita, a onda kad budemo vidjeli šta se tu zapravo nalazi, da ćemo, ukoliko bude dokaza, imati i prve prave optužnice za korupciju kad je u pitanju auto-put”, dodaje Milovac.


Potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović izjavio je danas da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u saradnji sa nadležnim tužilaštvima, u nastavku akcije „Ares“ u prethodnih nekoliko dana, uhapsili 213 osoba, otkrili dve laboratorije za proizvodnju marihuane, zaplenili 385 kilograma različitih vrsta narkotika i veću količinu oružja i municije.\n„Pripadnici policije nastavili su na teritoriji 25 gradova sa odlučnom akcijom na suzbijanju kriminala, pre svega kada je reč o borbi protiv narkotrafikinga“, istakao je Stefanović i dodao da je policija podnela krivične prijave u redovnom postupku protiv 258 osumnjičenih.\nMinistar Stefanović je istakao da je u nastavku akcije Ares procesuirano više od 470 osoba, koje se sumnjiče da su počinile brojna krivična dela, pre svega neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga, nedozvoljeno držanje oružja, prevara, primanje i davanje mita, teške krađe i druga krivična dela.\n„Policija je u nastavku akcije „Ares“ zaplenila čak 385 kilograma različitih narkotika, a otkrivene su i dve laboratorije za proizvodnju marihuane. Samo u jednoj od tih laboratorija na teritoriji Beograda zaplenjeno je 235 kilograma marihuane“, naglasio je ministar policije.\n„Ovo je dobra prilika da pohvalim rad policije. Srbija je ozbiljno i oštro krenula u rat protiv mafije i ostvareni rezultati pokazuju da državni organi rade svoj posao, da se policija i tužilaštvo bore da pokažu da Srbija može da bude sigurna, bezbedna i stabilna i mi ćemo nastaviti tako da radimo svakoga dana“, rekao je Stefanović.


Do Novog Sada stigli prvi kontejneri iz Luke Konstanca - Uspešno testiran transport Dunavom - Pluton Logistics\nTestiranje prve kontejnerske pošiljke Dunavom između Luke Konstanca u Rumuniji i Luke Novi Sad, uspešno je završeno pretovarom više od 50 kontejnera u Novom Sadu prošlog vikenda.\nKompanija DP World Novi Sad je na ovaj način po prvi put povezala ključne luke u Srbiji i Rumuniji. Brod Vigilla je do Luke Novi Sad prevezao više od 50 kontejnera, gde je roba istovarena u kamione za isporuku krajnjim kupcima.\n– Ovo je prvi korak ka uspostavljanju novog servisa DP World Novi Sad, koji će svim našim korisnicima obezbediti ekološki, bezbedniji i jednostavniji transport robe – navodi se u zvaničnom saopštenju kompanije.\nIz kompanije dodaju da trenutno grade novi kontejnerski terminal u ovoj luci, što uključuje i gradnju novih silosa za skladištenje robe, rekonstrukciju puteva i proširenje vertikalnog pristaništa.\nPodsetimo, u maju 2019. godine, svetski provajder pametnih logističkih rešenja DP World postao je vlasnik Luke Novi Sad, obavezavši se u ulaganje 35 miliona evra, radi razvoja i niza nadogradnji, u okviru kojih je i nova usluga transporta Dunavom do Luke Konstanca.\nFoto: DP World Novi Sad\nU maju prošle godine, DP World Novi Sad je otvorio u Novom Sadu obnovljeni putnički terminal, nakon renoviranja vrednog 500.000 evra, i time ponudio moderne objekte i opremu neophodnu za smeštaj svih vrsta plovila.\n← RATEL: Obustavljen prijem pošiljki za Rusiju, Ukrajinu i Belorusiju\nKoliko smo udaljeni od uvođenja „zelenih koridora“ na prelazima sa EU? →\nLuka Bejrut u rukama CMA CGM – Za razvoj kontejnerskog terminala 33 miliona dolara\n22. februara 2022. marko\n20. jula 2020. 21. jula 2020. Milica Milosavljevic


Vesti iz BCBP, Otpor sužavanju prostora za civilno društvo na lokalnom nivou\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Otpor sužavanju prostora za civilno društvo na ... /\nOtpor sužavanju prostora za civilno društvo na lokalnom nivou\nDatum: 10. oktobar 2019.\nKljučno je praćenje prostora za delovanje civilnog društva i sloboda kroz uključivanje lokalnih organizacija civilnog društva u dijalog sa međunarodnom zajednicom, zaključeno je na dve lokalne debate u organizaciji Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) 10. oktobra 2019. u Beogradu.\nDebate su okupile predstavnike organizacija civilnog društva, nezavisnih medija i sindikata iz različitih delova Srbije, kojima su se pridružile kolege iz Beograda i Evropske unije. Debate su pružile odličnu priliku za lokalne aktiviste, novinare i članove sindikata da razgovaraju o svakodnevnim koje dokazuju kontinuirani proces sužavanja prostora za delovanje civilnog društva. S druge strane, civilno društvo i mediji iz Beograda i EU imali su prilike da steknu nove perspektive sa lokalnog nivoa, postave pitanja i dobiju informacije za zagovaranje na višem nivou.\nDirektorka BCSP Sonja Stojanović Gajić, predstavnica Zajedničkog konsultativnog odbora EU-Srbija, moderirala je diskusije.\nUgrožena prava civilnog društva\nPrva debata bila je fokusirana na pitanje smanjivanja građanskog prostora.\nAleksandar Jovanović Ćuta, aktivista pokreta "Odbranimo reke Stare planine" predstavio je istoriju otpora zajednica istočne Srbije uništavanju prirodnih resursa radi profita, koja traje oko tri decenije, kao i najnovija dešavanja i odgovore nadležnih državnih organa.\n„Nismo imali izbora nego da postanemo aktivisti“, rekao je Jovanović.\nSmanjivanje građanskog prostora na lokalnom nivou demonstrirao je primer organizacije Novi Optimizam i sada zatvorenog alternativnog kulturnog centra Zeleno zvono. Branislav Grubacki je podelio kako je njegova organizacija trpela različite vrste pritiska i preživela ih kroz devedesete godine, ali na kraju je morala da se preseli iz Zrenjanina u Beograd.\nTakođe su predstavljena pitanja sa kojima se suočavaju akademske zajednice, pravosuđe i ženske organizacije. Šire perspektive pitanju smanjivanja građanskog prostora dala je Maja Stojanović iz Građanske inicijative, koja je predstavila nalaze najnovijeg izveštaja CIVICUS-a o Srbiji. Izveštaj kaže da su prava civilnog društva u Srbiji pala sa „suženih“ na „opstruiranih“.\n„Od marta smo zabeležili 97 slučajeva kršenja slobode udruživanja, okupljanja i informisanja. Od uspostavljanja novih GONGO-a, korupcije, do gušenja slobodnog govora, ovi slučajevi pokazuju koliko su u Srbiji ugrožena osnovna prava i slobodan govor “, zaključio je Stojanović.\nStanje demokratije u Srbiji\nDruga lokalna debata bila je posvećena razgovoru o stanju demokratije u Srbiji kroz probleme i pretnje sa kojima su suočeni lokalni nezavisni mediji i predstavnici sindikata.\nGordana Bjeletić, glavna i odgovorna urednica Juzne vesti, rekla je da se smanjuje broj pretnji fizičkim nasiljem, ali da se javlja sve više indirektnih pretnji novinarima i njihovim porodicama.\n„Gledajte kako prelazite ulicu“ ili „Znamo gde živite“ su pretnje koje dobijamo sve više i više. Ali na ove pretnje se ne gleda kao na direktne reakcije policije i tužilaštva “, naglasila je Bjeletić.\nZaposleni Južnih vesti primetili su obrazac - što je jača osoba u fokusu njihove poslednje istraživačke priče, to više pretnji dobijaju, zaključila je Bjeletić.\nSlične stvari se dešavaju i istraživačkim novinarima u Beogradu, koje napadaju u najvećim tabloidnim medijima odmah nakon što objave novu priču, rekla je novinarka KRIK-a Dragana Pećo.\n"Pretnje i napadi poput onih koji su se dogodili novinarima Južnih vesti u Nišu dešavaju se širom Srbije nezavisnim medijima", naglasila je Ivana Stevanović iz Fondacije Slavko Ćuruvija, koja je fokusirana na podršku novinarima.\nOna je pričala o novinarki iz manjeg grada, kojoj majka nije mogla da dođe do lekova zbog istraživačkog novinarstva svoje ćerke, kao primer pritiska na lokalne novinare.\nO stanju demokratije razgovaralo se i iz perspektive sindikata. Predstavnici Saveza samostalnih sindikata u Zastava oružju iz Kragujevca i dva sindikata iz Stare Pazove podelili su priče o zastrašivanju, finansijskim inspekcijama, krivičnim prijavama, razbijanju kampanja u tabloidima i konačno gubitku posla.\nU tim slučajevima, zaštita nacionalne bezbednosti korišćena je kao izgovor za ograničavanje sindikalnog organizovanja u namenskoj industriji i državnim firmama koje se smatraju važnim za nacionalnu bezbednost, istaknuto je na ovom događaju.\nDve lokalne debate okupile su ukupno 45 učesnika iz različitih delova Srbije, kao i EU, koji su postavljali pitanja i učestvovali u debati.\nPovezane teme:JCC, Zajednički konsultativni odbor, Građani imaju moć, Predrag Petrović, Sonja Stojanović Gajić


Natasa Pavlovic\t 22.01.2019. 13:16h\nNovo istraživanje pokazalo je da se masivni ledeni bregovi na Grenlandu tope brže nego što su naučnici ranije mislili.\nOsim toga, ističu da je verovatno prekasno uraditi bilo šta u vezi s tim.\nTo bi moglo da nagovesti katastrofalnu sudbinu za ostrva i priobalna područja, a takođe, osam od deset najvećih svetskih gradova nalazi se u blizini obale.\nMajkl Bevis, profesor geodinamike na Univerzitetu u Ohaju i glavni autor studije, kaže da je čovečanstvo verovatno došlo do tačke nakon koje nema povratka kada je reč o borbi protiv klimatskih promena.\n"Jedino što možemo da uradimo je da se prilagodimo i ublažimo dalje globalno zagrevanje, ali u svakom slučaju je prekasno da prođemo bez negativnih posljdica, jer će doći do dodatnog porasta nivoa mora", rekao je Bevis.\nStudija Bevisovog tima razlikuje se od prethodnih istraživanja o Grenlandu jer je fokusirana na jugozapadni deo Grenlanda koji nema mnogo glečera.\nStudija, objavljena prošlog meseca u naučnom magazinu "Priroda" (Nature) pokazala je da se glečeri na Grenlandu tope 50 odsto brže nego pre industrijske revolucije i 33 odsto brže nego u 20. veku, što će dovesti do povećanja nivoa mora širom sveta za blizu 7 metara.\nGLEČER POČEO DA SE TOPI I DONEO KATASTROFU: Aktivirala se klizišta, poplave potopile kuće, meštani traže spas u planinama (VIDEO)\nGrenlandledglečertopljenjeklimaklimatske promeneglobalno zagrevanjenaučnici


NIS potpisao sporazume o saradnji sa vodećim ruskim i srpskim univerzitetima - Bizlife.rs\n18:23 Beograd, 18.01.2019.\nKompanija NIS je potpisala memorandume o saradnji sa dva prestižna ruska univerziteta, Sanktpeterburškim rudarskim univerzitetom i Ruskim državnim univerzitetom za naftu i gas „Gubkin“. Time je NIS postao prva kompanija u Srbiji koja ima sporazume o strateškoj saradnji sa ove dve visokoškolske ustanove u Ruskoj Federaciji. NIS je takođe potpisao i sporazume sa univerzitetima u Beogradu i Novom Sadu i time nastavio da produbljuje višegodišnju uspešnu saradnju sa dva vodeća državna univerziteta. Sporazume je u ime kompanije potpisao Kiril Tjurdenjev, generalni direktor NIS. Memorandumi su potpisani u okviru posete predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina Srbiji.\nPored ovih sporazuma, memorandume su međusobno potpisali i ruski i srpski univerziteti. Univerzitet iz Novog Sada uspostavio je saradnju sa Ruskim državnim univerzitetom za naftu i gas „Gubkin“, dok je Univerzitet u Beogradu potpisao memorandum sa Sanktpeterburškim rudarskim univerzitetom. Sporazume su u ime ruskih univerziteta potpisali Viktor Georgijevič Martinov, rektor Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas „Gubkin“ i Natalija Vladimirovna Paškevič, prvi prorektor Sanktpeterburškog rudarskog univerziteta.\nMemorandumima se uspostavlja strateška saradnja u oblasti obrazovanja, razvoja naučnih istraživanja i razmene znanja. NJima je, između ostalog, dogovorena razmena studenata na svim nivoima, profesora, stručnjaka i naučnika, održavanje programa stručnog usavršavanja i zajedničkih istraživačkih projekata. Takođe, predviđena su predavanja ruskih profesora i stručnjaka na srpskim univerzitetima i NIS-u, kao i gostujuća predavanja domaćih profesora i eksperata NIS-a na ruskim univerzitetima. Pored toga, dogovorena je saradnja na popularizaciji i učenju ruskog jezika u Srbiji, uključivanje studenata iz Ruske Federacije u programe za mlade NIS-a, stipendije NIS-a za srpske studente na dva ruska univerziteta, kao i na domaćim akademskim ustanovama.\nTokom boravka u Srbiji predstavnici ruskih univerziteta, koje su predvodili rektor Ruskog državnog univerziteta za naftu i gas „Gubkin“ Viktor Georgijevič Martinov i prvi prorektor Sanktpeterburškog rudarskog univerziteta Natalija Vladimirovna Paškevič, posetili su Novi Sad gde su razgovarali sa rektorom novosadskog Univerziteta Dejanom Jakšićem i gradonačelnikom Milošem Vučevićem.\nRuska delegacija se u Beogradu susrela sa Mladenom Šarčevićem, ministrom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao i sa rektorom Univerziteta u Beogradu Ivankom Popović. Na ovim susretima učestvovali su i predstavnici NIS-a kao kompanije koja neguje višegodišnju saradnju sa domaćim i stranim visokoškolskim i naučnim ustanovama, Ministarstvom prosvete nauke i tehnološkog razvoja Srbije, kao i sa lokalnom samoupravom u Novom Sadu.


Kradu i pod naponom od 25.000 volti – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n“Željeznice Republike Srpske” često su na meti kradljivaca, a samo u prošloj godini lopovi su ovo preduzeće oštetili za 170.000 maraka.\nU ŽRS su rekli Glasu Srpske da lopovi kradu sve što im se nađe pod rukom, ali uglavnom ono što je najlakše prodati.\n– Na meti lopova je najčešće željezo, aluminijum, bakar i olovo, te telekomunikacioni kablovi, kontaktni vodovi, kao i tegovi kontaktne mreže – kazali su u ŽRS.\nDodali su da često nestaju i priključna užad, kolosiječni pribor, kao i drugi materijal, ali i bakarni kablovi instalirani na užem pružnom pojasu.\n– Lopovi ne prezaju ni od krađe dijelova kontaktne mreže, na otvorenom dijelu pruge, koja je pod naponom od 25.000 volti zbog čega se može zaključiti da se radi o stručnim i profesionalnim kradljivcima – istakli su u ŽRS i dodali da su sve krađe prijavljene policijskim stanicama. U ŽRS su naglasili da na razne načine nastoje da zaštite imovinu.\n– Zahvaljujući Službi obezbjeđenja, koja štiti imovinu preduzeća, znatno je smanjen broj krađa u objektima, ali ih i dalje ima mnogo na prugama – istakli su u ŽRS.\nNaglasili su da je krađa na pruzi bilo čak i u vrijeme poplava u maju kada su se željezničari borili sa velikim posljedicama nastojeći da što prije uspostave saobraćaj.\nPored problema sa lopovima, u “Željeznicama RS” su istakli da se često suočavaju i sa nesavjesnim učesnicima u drumskom saobraćaju koji uništavaju branike na putnim prelazima.\n– Zbog uništavanja branika na putnom prelazu Modriča instalirana je kamera koja je zabilježila vozače kako uništavaju imovinu preduzeća. Ti snimci već su predati policiji kao dokaz – istakli su u ŽRS.\nKoliko krađe na prugama mogu biti kobne, pokazao je samo jedan slučaj od prošle godine kada su zbog krađe šrafova na prugama četiri vagona teretnog voza ŽRS, koji je saobraćao na relaciji Omarska – Željezara Zenica, iskliznula iz šina. Tada se vagon prevrnuo i došlo je do rasipanja željezne rude, loma stuba obilaznog voda i deformacije oko 20 metara pružnog kolosijeka.\nU “Željeznicama RS” kazali su da još nije završen finansijski izvještaj o poslovanju za 2014. godinu.\n– Izvještaj o poslovanju biće gotov do kraja idućeg mjeseca – rekli su u ovom preduzeću.\nŽRS su na kraju trećeg kvartala 2014. godine poslovale sa minusom od 6,34 miliona KM, a akumulirani gubitak ovog preduzeća dostigao je 235,87 miliona KM, piše Glas Srpske.\nDan Muzeja savremene umjetnosti RS


RUSI IMAJU RAKETNI SISTEM S-500! Pogadja avione, helikoptere i ruši rakete na ivici svemira! – NAJNOVIJE VESTI\nGlavnokomandujući Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije, general-pukovnik Viktor Bondarjev najavio da će ruska vojska uskoro dobiti nove sisteme S-500 koji predstavljaju univerzalni kompleks dalekog dometa i presretanja projektila na velikim visinama. Novi sistem može da presretne balističke rakete, ali i da pogodi avione, helikoptere i krstareće rakete\n– Nakon što su Amerikanci, bez najave, raketama tipa ’tomahavk‘ zasuli sirijski aerodrom, vredelo bi zamisliti se nad pitanjem – a šta ako sličan napad bude izvršen na teritoriji Rusije? Kako bi i čime Vazdušno-kosmičke snage trebalo da reaguju na slične pretnje? – pita se zamenik glavnog komandanta Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije.\n– Glavna osobina S-500 je jedinstveni sistem koji će objediniti i PVO i PRO funkciju. Čak i da niste vojno potkovani, razumete da se ovde radi o dve sfere: protivvazdušnoj, odnosno o vazdušnom prostoru neposredno oko Zemlje i o protivraketnoj odbrani, a tu se već radi o svemiru. Zato je ovo prvi sistem koji će moći da lansira rakete do bliskog svemira i on tu ima jedan cilj: da neutrališe interkontinentalnu balističku raketu protivnika – navodi Baranec.\n– U sistemu S-500 je realizovan kompleks takozvane diferencijacije rešavanja zadataka. Dok su kod prethodnog sistema S-400 sve rakete jednake, novi sistem ima rakete koje su predviđene za uništavanje različitih ciljeva. S-500 za razliku od prethodne verzije može da pogodi satelit na niskim orbitama i da mnogo efikasnije uništi bojevu glavu neprijateljske rakete. Raketa najnovijeg sistema leti brzinom većom od 7 kilometara u sekundi i može istovremeno da gađa 10 ciljeva, dok je S-400 mogao da gađa samo 6 ciljeva. Domet raketa koje čine najnoviji raketni sistem je čak 600 kilometara i u tom smislu nijedan drugi sistem ne može da se poredi sa S-500 – ocenjuje Baranec.


Priboj domaćin Sportskih igara mladih - PPmedia\nPosted on\t9 маја, 2019 11:44 am by adminpp033\nSpotske igre mladih najveća su sportska manifestacija na ovim prostorima, čiji je osnovni cilj promocija zdravog načina života i prijateljstva. Već 23.godine osnovcima i srednjoškolcima iz Republike Hrvatske, 9.godinu iz Bosne i Hercegovine i 6.godinu iz Republike Srbije omogućeno je besplatno učestvovanje u takmičenjima u deset sportskih disciplina (mali fudbal, odbojka, odbojka na pesku, ulični basket, rukomet, između dve vatre, stoni tenis, tenis, šah i atletika).\nI pored toga što se SIM bavi rekreativnim sportom ovom takmičenje se organizuje na profesionalnom nivou. Opština Priboj će u saradnji sa Sportskim savezom Priboj u sredu 12.juna biti domaćin karavana SIM-a koji se u 2019.godini održava u 25.gradova naše zemlje. Svečana ceremonija otvaranja planirana je za 10.časova na sportskim terenima kod škola u novom delu grada, nakon čega će krenuti takmičenja, a očekuje se da pored dece iz Priboja učešće uzmz i deca iz Nove Varoši, Bajine Bašte i Prijepolja sa čijim Sportskim savezima je već ostvaren kontakt.\nCilj Sportskih igara mladih je okupljanje što većeg broja dece i mladih kako bi oni na kojima svet ostaje, druženjem kroz sport i zabavau, zajedno sa mladima iz regiona razvijali svoje društvene vrednosti čime bi izbegli breme današnjice koja u velikoj meri ima negativni trend droge, nasilja i svih vrsta toleranicije. Vrednost projekta Igara takođe su prepoznale mnoge institucije i brojni ugledni pojedinci iz sportskog, kulturnog i javnog života, kako regiona tako i Evrope, a sama činjenica da je Johanes Han, Кomesar za Evropsku politiku i pregovore o proširenju novi ambasador SIM-a govori o tome kakav značaj ima ova manifestacija.\nSportske igre mladih podržava Evropski parlament, Vlada Ruske Federacije, Međunarodni olimpijski komitet, Svetska fudbalska federacija, Premijer liga, Svetska rukometna federacija i mnogi drugi. Manifestacija je regionalnog nivoa i veoma je važna, jer je ovo spajanje dece regiona. Sportske igre mladih Srbije, članice su Međunarodnog olimpijskog komiteta, Sportskog saveza Srbije i Saveza za školski sport.\nSvečano otvaranje Sportskih igara mladih za region zakazano je za 15.maj na centralnom gradskom trgu u Novom Sadu.\nPobednici sa gradskih, odnosno okružnih takmičnja naćiće se na završnom turniru u Beogradu krajem jula, dok će najbolji sa te završnice predstavljti svoje gradove i Srbiju u Splitu sredinom avgusta.\nPrijave i sve dodatne informacije mogu se dobiti kod koordinatora za Priboj Denisa Šarka i Filipa Кomarice, ili putem e-maila sportskisavez@priboj.rs, kao i na sajtu igara www.igremladih.rs.\nОзнаке: PRIBOJ, SiM, Sportske igre mladih, vesti priboj


Obračun na istoku i strani faktor\nPred Uskrs su se u nekim od ruskih prodavnica pojavili “kuliči”, tamošnje uskršnje pogače, sa slovom Z. Neće biti primirja za praznik, ratovaće se. Pedeset i petog dana rata, zvanična Moskva je poručila da kreće “puno oslobađanje” Donjecke i Luganske oblasti. Poruku svetu preneo je Sergej Lavrov, očigledno u ime najviših instanci, preko intervuja za medije neutralne Indije. Obećao je da se neće koristiti nuklearno oružje i da se to čak ne razmatra. Rat se do sada vodio konvencionalnim sredstvima i nastaviće se tako, doduše sa svim što se ima u ruskom pozamašnom arsenalu\nPeking rubljama ne veruje\nVeć 8. marta Rusija je postala istorijski rekorder po broju (5532) i obimu sankcija kojima je podvrgnuta. Predsednica gornjeg doma ruskog parlamenta Valentina Matvijenko ostala je zaprepaštena kada je saznala da njena zemlja već dosta dugo ne proizvodi čak ni eksere, već ih u potpunosti uvozi\nUdar birača na liberalni establišment\nPre pet godina, protiv Le Penove se formirao “republikanski front” u kojem su se okupile maltene sve političke snage kako bi sprečile njenu pobedu, pa je Makron uspeo da pobedi sa 64 odsto glasova. Ovoga puta je izvesno da takve pobede neće biti, jer je Makron uspeo da svojom vladavinom kao “predsednik bogatih” frustrira ogroman broj birača. Iako u ovom trenutku Makron po istraživanjima ima prednost, klatno može lako da se okrene protiv njega i s najbeznačajnijim povodom


Glavni pregovarač EU za Bregzit, Mišel Barnije, ponovio je danas da je sporna odredba o granici između Irske i Severne Irske, u okviru sporazuma o povlačenju Britanije iz Unije, "jedino dostupno operativno rešenje" za propisno istupanje te zemlje iz evropskog bloka.\n"Potrebna nam je ta odredba jer je to jedino osiguranje da će u ovom trenutku biti izbegnuta ''tvrda'' granica. Ali, mi smo spremni da, tokom prelaznog perioda - ako ga bude - radimo na alternativnim dogovorima", rekao je Barnije, prenosi AP.\nTa odredba, takozvani irski "bekstop" (backstop), ima za cilj da se održi otvorenom granica između Severne Irske, koja je deo Ujedinjenog Kraljevstva, i Irske, koja je država članica EU.\nMnogi britanski poslanici, međutim - posebno u Konzervativnoj partiji premijerke Tereze Mej - kažu da bi to Britaniju moglo da zadrži vezanu za EU predugo, pa čak i beskonačno.\nNeki, pak, tvrde da je planirani period tranzicije, u kojem Britanija treba da poštuje pravila evropskog jedinstvenog tržišta posle izlaska koji je predviđen za 29. mart, produžen do kraja 2021. godine kako bi se pregovaračima dalo vremena da osmisle alternativni plan.\nMej trenutno sa članovima svoje partije razgovara o pomenutim "alternativnim dogovorima".


Niš domaćin državnog prvenstva u ženskoj košarci, Nišlijke spremno dočekuju Zvezdu - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nNiš je domaćin ovogodišnjeg Državnog prvenstva za pionirke u ženskoj košarci koji će se održati u periodu od 14. do 16. maja. U finalnom turniru učestvuje osam najboljih ekipa iz cele zemlje, a naš grad će predstavljati ekipa Univerzitskog ženskog košarkaškog kluba "Student". Prva utakmica počinje u 12:30 u sali OŠ "Duško Radović", a prvi takmičarki par su Vizura i Čelarevo.\n“Nama je čast kao klubu što smo domaćini ovogodišnjeg turnira,” kazao je selektor kluba Zvonimir Stanković. On je ispričao da su ove godine imali dosta problema, ali su uspeli da iz prevaziđu. “Ova deca su se borila i izborila da budu deo ove priče, turnir će pokazati gde smo mi kada je reč o pionirkoj košarci u Srbiji.” Dodaje da se nada da će im ovo takmičenje biti samo dodatni motiv za dalji rad, više odricanja i nove pobede.\nPrvog takmičarskog dana sastaju se ekipa Crvene zvdezde i niškog “Studenta”. Priznaju da današnja utakmica neće biti laka, pre svega jer igraju sa jednim od najboljih klubova u Srbiji, ali isto tako ističu da se neće predati. Poručile su da veruju u svoj tim i da ujedinjene mogu da pobede i Zvezdu.\n“Danas igramo protiv državnog favorita Crvene zvezde, ali ćemo mi dati sve od sebe da ih pobedimo. Igraćemo najbolje što možemo i potrudićemo se da danas dobijemo jednu od najbitnijih utakmica za koje se spremao čitave sezone i stignemo do finala”, kazala je Lana Antić, košarkašića “Studenta”.\nNa turniru u ženskoj košarci na terenu će snage odmeriti osam sportskih klubova: Crvena Zvezda iz Beograda, Čelar iz Inđije, Art basket iz Beograda, Dža basket, Radnički iz Kragujevca, Vizura, Student iz Niša i ekipa iz Vršca.\nFinale kupa će se održati u nedelju u 15h.\nOznakeCrvena zvezda Državno prvenstvo u ženskoj košarci za pionirke Univerzitetski ženski košarkaški klub "Student"


Načini plaćanja - Movem Fashion Shop\nObaveštavamo Vas da smo u skladu sa Zakonom o zaštiti potrošača OBAVEZNI da prihvatimo sve reklamacije na proizvode kupljene u našim maloprodajnim objektima u roku od 2 (dve) godine od dana kupovine.\nNapominjemo da je protekom roka od 6 (šest) meseci od datuma kupovine na kupcu teret dokazivanja da je nedostatak robe postojao u trenutku kada je roba kupljena.\nU skladu sa Pravilnikom o pravima potrošača, koji je na snazi u našim maloprodajnim objektima, rok za odgovor na reklamaciju je 8 (osam) dana od dana prijema reklamacije, , u kom roku smo dužni da se pisanim putem izjasnimo o podnetom zahtevu i da predložimo način njegovog rešavanja, a rok za rešavanje reklamacija je 15 (petnaest) dana od dana prijema reklamacije.\nReklamacioni zahtev kupac podnosi pisanim putem, direktno u maloprodajnom objektu u kome je izvršena kupovina robe.\nReklamacija će se uzeti u obzir, isključivo, ukoliko kupac poseduje fiskalni račun za kupljenu robu ili drugi dokaz o kupovini (kopiju računa, slip i sl.). Ukoliko kupac ne poseduje fiskalni račun ili drugi dokaz o kupovini, ne možemo izvršiti zamenu robe, niti izvršiti povrat novca.


Notari nisu dužni da daju informacije o overi potpisa – Izbori\nRaspisivanjem predsedničkih izbora za 2. april, budući kandidati imaju rok do 12. marta da prikupe 10.000 potpisa podrške. Potpise može da overi isključivo 431 notar (javni beležnik) i njihov pomoćnik, ili sudski overitelji u mestima u kojima nema notarskih kancelarija.\nMeđutim, budući predsednički kandidati nemaju samo problem sa izuzetno kratkim rokom za prikupljanje potpisa i malim brojem notara, već i sa činjenicom da notari nisu uopšte dužni da obrazlažu zašto ne mogu da zakažu overavanje kandidatu ili da odgovaraju na zahteve o dostupnosti informacija od javnog značaja. Drugim rečima, notari nemaju zakonsku obavezu da kandidatima, strankama, novinarima pa ni povereniku za informacije od javnog značaja, odgovaraju na pitanja koliko su potpisa overili, za kog kandidata, koji dan, na kom mestu su overavali potpise isl. Zbog toga, javnost s pravom sumnja da bi monopolski položaj notara, u kombinaciji sa zakonom dozvoljenim pravom na ćutanje, mogao dovesti do toga da notari ne postupaju ispravno tokom izbornog procesa, a neki kandidati da ne uspeju da prikupe potpise u predviđenom roku.\nPredsednik SPS daje potpis podrške Aleksandru Vučiću / Zoran Mrđa, FoNet\nKandidati i predstavnici opozicije ukazuju da poseban problem može da predstavlja pritisak na javne beležnike od strane vlasti da se uspori proces prikupljanja potpisa za opozicione predsedničke kandidate. Traže od Republičke izborne komisije da dozvoli da i sudski overitelji overavaju potpise podrške.\n„Svi notari su postavljeni od strane SNS, čime se smanjuje vreme za izbornu kampanju i uskraćuje vreme na medijima koje sleduje svakom kandidatu od trenutka proglašenja predsedničke kandidature. Na ovaj način se izborna kampanja praktično ukida i svodi na manje od 20 dana“, kazao je budući predsednički kandidat Dveri Boško Obradović. (Beta, 1. 3. 2017. godine)\nNa pitanje Istinomera da li se javnobeležničkim kancelarijama direktno mogu uputiti zahtevi za pristup informaciji od javnog značaja, a koji se odnose na overu potpisa podrške kandidatima, poverenik za informacije od javnog značaja Rodoljub Šabić odgovara negativno. Razlog je kaže nedovoljno precizno zakonsko rešenje, a posledice toga su moguće sumnje u ispravnost postupanja notara tokom predizbornog postupka.\nŠabić objašnjava da notaru jesu poverena javna ovlašćenja, ali on je pojedinac, stručnjak koga imenuje ministar i nema status pravnog lica. Posledično, na njega se ne odnosi zakon o slobodnom pristupu informacijama, niti je poverenik nadležan da postupa po žalbama protiv javnih beležnika u slučaju da ne žele da odgovore na aktuelna pitanja koja se odnose na izborni proces.\nSa druge strane, Komora javnih beležnika jeste organizacija s javnim ovlašćenjima. Ali ni Komora ne raspolaže informacijama o konkretnim pojedinačnim aktivnostima beležnika, pa nema poente upućivati pitanja koja se odnose na rad notara ni na ovu adresu, ukazuje poverenik Šabić.\nU Komori kažu da ne postoji propisana norma koliko potpisa notar treba da overi dnevno, ali ističu da će overe potpisa birača obavljati kako u toku radnog vremena, tako i van radnog vremena, u kancelarijama, ali i van njih.\nNa pitanje da li će Komora nadzirati kako protiče overa potpisa, uopšteno odgovaraju da se Komora i ministarstvo pravde staraju da javni beležnici savesno i u skladu sa zakonom i svojom zakletvom obavljaju svoje poslove i u tom cilju vrše nadzor nad radom javnih beležnika, pokreću i sprovode disciplinski postupak u skladu sa Zakonom o javnom beležništvu.\nPravni tim Građana na straži ukazuje da pre početka rada notari moraju da zaključe ugovor o osiguranju za štetu koju bi mogli da prouzrokuju obavljanjem svoje delatnosti.Zakon predviđa i disciplinsku odgovornost notara. Građanin može da podnese zahtev za nadzor nad radom javnog beležnika tako što se obraća Javnobeležničkoj komori i/ili Ministarstvu pravde.\nOvera potpisa, rukopisa i prepisa je od 1. marta 2017. godine u potpunosti poverena javnim beležnicima. Određeni broj lokalnih samouprava u Srbiji i dalje nema imenovanog notara (Bor, Brus, Veliko Gradište, Dimitrovgrad, Knjaževac, Majdanpek, Petrovac na Mlavi, Priboj, Raška, Sjenica, Surdulica i Trstenik) i u ovim mestima kandidati će overavati potpise kod nadležnih osnovnih sudova.\nOvu delatnost trenutno obavljaju 152 javnobeležničke kancelarije, u okviru kojih će ukupno 521 lice imati ovlašćenje da samostalno vrši poslove overe potpisa.\nIspravka 3. mart 2017: U Prvom paragrafu je prvobitno bilo navedeno da overu može da radi 521 notar i njihov pomoćnik. Međutim, Komora notara, koja je i poslala Istinomeru ovaj podatak, naknadno je javila da je tačan broj 431.\nOpozicija poručuje vlasti: Nadamo se da nećemo biti u prilici da pozivamo narodJanković više nije zaštitnik građana i može da postane predsednik


Naslovna » Izlasci » Festivali » Fitnes Fest četvrti put u Beogradu\nNeko drugi 9. mart 2015. Festivali Postavite komentar\nSeminari su rezervisani za prvi dan festivala u Domu kulture “Studentski grad“.\nFitnes fest powered by Reebok predstavlja jedinstvenu sportsko-rekreativnu manifestaciju koja animira i okuplja sve ljubitelje fitnesa, edukuje stručnjake i vežbače, promoviše zdrav način života i pravilno vežbanje kod svih uzrasta.\nJedna od specifičnosti festivala biće i specijalni Reebok poligon, gde će posetioci imati priliku da testiraju performanse najnovijih Zpump Fusion modela za trčanje. Najbrži i najspretniji takmičari u muškoj i ženskoj kategoriji će osvojiti baš ovaj model patika i vredne nagrade.\nBesplatni fitnes časovi, radionice, predavanja…\nProgramom Fitnes fest-a predviđeno je održavanje besplatnih javnih fitnes časova, radionica, seminara i predavanja po kategorijama, među kojima su: joga, dance i step aerobic, pilates, funkcionalni trening, zumba i CrossFit.\nTreninge, radionice i predavanja će voditi najbolji domaći i inostrani fitnes prezenteri, predavači i profesori univerziteta, koji će svim prisutnim fitnes stručnjacima, trenerima i instruktorima predstaviti najpopularnije programe i novosti u fitnesu.\nPosebno su atraktivni programi koje će voditi proslavljeni internacionalni prezenteri, među kojima su: Lorenco Somo iz Italije – prvi put u Beogradu, master iz nauke o treningu, veoma svestran fitness prezenter i edukator; Gio Pap iz Grčke – profesionalno se bavi fitnesom od 2009. i bavi se edukacijom za aerobic, step, dance aerobic, house, hip hop. Gost Beograda biće i Ana Vojčišek iz Poljske – fitnes prezenter, edukator i koreograf.\nDomaćin je Nina Stojadinović, osnivač Fitnes Fest-a, prezenter i edukator.\nZa sve dodatne informacije o Fitnes Festu 4 posetite www.fitnesfest.com. (danubeogradu.rs)\nTagovidub festivali fitnes fest izlasci sc vizura vesti\nPrethodni Kultni bend Wovenhand u Domu omladine\nSledeći Pesma Evrovizije 2015: Bina u obliku oka


Međunarodni festival ‘Teatar na raskršću’ biće održan septembra 2021. godine u Narodnom pozorištu | MediaPress\nDrugi po redu međunarodni festival „Teatar na raskršću“, koji je trebalo da se održi u svom stalnom terminu od 11. do 19. marta 2021. godine, odložen zbog neizvesne situacije sa pandemijom, biće održan u niškom Narodnom pozorištu u periodu od 6. do 13. septembra 2021. godine, kada se očekuju bezbedniji epidemiološki uslovi za organizaciju jednog ovako velikog događaja za čitav region. Festival će od 2022. godine nastaviti da se održava prema ustanovljenom terminu u martu.\nNarodno pozorište Niš ulaže maksimalne napore, kako bi koncept festivala ostao nepromenjen u ovim novonastalim okolnostima za sva pozorišta i izvođačke umetnosti na zajedničkom balkanskom kulturnom prostoru i da će sve već selektovane predstave biti na planiranom programu „Teatra na raskršću“.\nNovi Savet festivala biće predstavljen 11. marta 2021. godine na Dan Narodnog pozorišta Niš.\nRedovne programske aktivnosti niškog pozorišta odvijaće se nesmetano, po već najavljenom programu.\nTag:Dan Narodnog pozorišta NišFestivalkoncept festivalameđunarodni festivalNarodno pozoriste NispredstaveTeatar na raskršću


Planirano je da Vučić stigne 24. novembra, a da sutradan ima sastanak sa ruskim liderom. Predsednik Srbije je poručio da se veoma ozbiljno priprema za ovaj susret, tokom kojeg će centralna tema biti cena za gasa za iduću godinu. Vučić će zamoliti ruskog predsednika da se iznos ne menja, uprkos tome što su velika kolebanja i rast cena "plavog goriva" na svetskim berzama. Kako je rekao, mora da se napravi najbolja varijanta po Srbiju, što uopšte nije lako, ali da se nada najboljoj ceni u Evropi.\nRezidenciju "Bočarov ručej" ("Bočarov potočić"), u kojoj će razgovarati Putin i Vučić, ruski predsednik koristi kad ima seriju važnih sastanaka. Ovih dana je tamo razgovarao sa ruskim vojnim vrhom i vodećim konstruktorima modernog naoružanja, kao i sa mnogim vodećim svetskim političarima. Predsednik Vučić se već sretao sa Putinom u Sočiju, a pre njega tamo su bili i Tomislav Nikolić i Vojislav Koštunica.\nRezidencija "Bočarov ručej" je počela da se gradi 1934, na inicijativu tadašnjeg narodnog komesara za vojsku i mornaricu Klimenta Vorošilova. Za vreme vladavine Nikite Hruščova, vila je rekonstruisana. Tamo su se svojevremeno odmarali sovjetski lideri Hruščov, Leonid Brežnjev, a kao gost je jedne godine letovao predsednik Jugoslavije Josip Broz Tito. U toj vili je bio poslednji susret Putina i američkog predsednika Buša mlađeg, 6. aprila 2008. Sa ruskim predsednicima tamo se sretala i nemačka kancelarka Angela Merkel. Putinov gost u ovom reprezentativnom objektu bio je i turski predsednik Erdogan.\nInteresantno je da je upravo u vili "Bočarov ručej" beloruski predsednik Lukašenko postigao dogovor sa Putinom da cena gasa za 2022. ostane nepromenjena.\nSLEDI 19. SUSRET\nSA predsednikom Putinom sada ću se sastati 19. put. Zamislite, 19 puta je našao vremena za predsednika ili premijera Srbije za poslednjih sedam godina. Koliko je energije uložio u odnose sa Srbije, beskrajno smo zahvalni - rekao je Vučić.\nSrbija i Rusija Aleksandar Vučić Vladimir Putin


Ankara: Neophodno razvdojiti teroriste od opozicije - 13.10.2016, Sputnik Srbija\nAnkara smatra da je Nusra front stopostotno teroristička organizacija, kao i da je saglasna da je potrebno razdvojiti umerenu opoziciju od terorista, izjavio... 13.10.2016, Sputnik Srbija\nPrema njegovim rečima, Ankara je takođe saglasna sa spiskom terorističkih organizacija koji je priznao UN i smatra ih svojim neprijateljem.\n„Ukoliko trenutno u Alepu postoje terorističke strukture, neophodno ih je razdvojiti od umerene opozicije i učiniti sa njima ono što je već trebalo da bude učinjeno. Međutim, veoma je važno da se ne etiketiraju svi redom kao teroristi“, istakao je on.\nGovoreći o humanitarnoj situaciji, predstavnik turskog Ministarstva je kazao da Ankara podržava inicijativu o humanitarnim koridorima, iako nije saglasna da se preko njih izvlače teroristi.\nOn je dodao da je Ankara potvrdila učešće Turske u konferenciji o Siriji koja će u subotu biti održana u Lozani.


Putin u Beogradu: Poseta koju će pratiti ceo svet : Nadlanu.com\nPutin u Beogradu: Poseta koju će pratiti ceo svet\nObjavljeno 12. okt 2014. / 14:44:25\nPredsednik Rusije Vladimir Putin doputovaće sredinom sedmice u posetu Beogradu, treću po redu u 13 godina, ali ovaj put, čini se, pod budnim okom posmatrača i u svetu i kod nas.\n"Ovo je Srbija koja se ne stidi i koja vodi jasnu spoljnu politiku", poručio je Vučić i podsetio da iste stavove iznosi na svakom mestu i pred svima, i u Briselu, i Moskvi i u Vašingtonu.\nČEPURIN: POSETA NIKOME NEĆE ŠTETITI\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin smatra da poseta Putina "neće nikom štetiti".\n"Poseta neće trajati dugo, ali biće intenzivna. Imaće i emotivnu konotaciju, ali i praktični, ekonomski karakter. Nikome neće štetiti", rekao je on nedavno.\nKomentarišući zahtev Brisela da Srbija pre ili kasnije mora jasno da odredi stranu povodom ukrajinske krize, Čepurin kaže da "Srbija neće preduzimati poteze koji bi naneli štetu rusko-srpskim odnosima" i da Moskva "čvrsto računa da kretanje Srbije prema EU neće naneti štetu bilateralnim odnosima s Rusijom".\n"Ruska pomoć uvek ima svoju cenu", rekao je jedan neimenovani zvaničnik EU, i upozorio da treba pogledati kako su prošli Belorusija i Kazahstan, koji su sa Rusijom ušli u bescarinsku uniju.\n"Čuvajte se Rusa i kad donose darove", parafrazirao je taj zvaničnik.\nI američki ambasador u Srbiji Majkl Kirbi se bavio tom posetom, upitavši zašto uopšte Putin dolazi u Beograd kada je srpsku prestonicu oslobodila Trerajinska armija (grupa armija s Trekrajinskog fronta), kao deo Crvene armije, ušavši nakon toga u polemiku sa Čepurinom.\nVLADIMIR PUTIN ZVEZDA HOKEJAŠKOG MEČA: Postigao osam golova,…\nPoseta predsednika Rusije biće njegova treća poseta Beogradu - 2001. godine je posetio Srbiju kao šef države, a 10 godina kasnije i kao premijer.\nPutinovom posetom bavili su se i mnogi "kod ku Deo opozicije, poput lidera Nove stranke Zorana Živkovića, smatra da nema dileme da li treba da bude domaćin moćnom ruskom lideru, ali da trenutak posete nije najbolji.\nU medijima je bilo dosta "neimenovanih" strahova da će dolazak Putina ugroziti pozicije Srbije na Zapadu.\nPrema istraživanjiu agencije Faktor plus, dve trećine građana ima pozitivan stav prema dolasku šefa ruske države u Beograd.\nMimo svih tih dilema i "dilema", očekuje se da će glavne teme najviših zvaničnika dve zemlje, koje imaju Sporazum o strateškom partnerstvu, biti politička, ali i, pre svega, ekonomska saradnja dveju država.\nEnergetika i razvoj srpske železnice trebalo bi da budu u vrhu prioriteta, ali i privlačenje ruskih investicija i investitora u oblasti prerade voća, povrća i mesa.\nBeogradski mediji, pozivajući se na neimenovane izvore iz vlade, najavljuju da će se razgovarati o listi proizvoda koji su na režimu izvoza u Rusiju bez carine i mogu i da se na listu ubaci nekoliko hiljada vozila kragujevačkog "Fijata", sirevi i cigarete.\nPodseća se da je bescarinski izvoz "Fijatovih" automobila u Rusiju odavno jedan od vaznih privrednih ciljeva Srbije i najavljivan je kao mogu i pred nedavnu posetu premijera Aleksandra Vučića Moskvi.\nOdnose dve zemlje karakteriše i Sporazum o slobodnoj trgovini nekadašnje SRJ (čiji je Srbija isključivi pravni naslednik) i Rusije, sklopljen 2000. godine. Na osnovu tog sporazuma Srbija je jedina zemlja van ZND koja ima obezbeđen vancarinski pristup ruskom tržištu.\n"Potrebno je videti, kako i gde smo došli povodom pitanja 'Južnog toka'. I šta da radimo ukoliko nam neko zavrne ventil s gasom, na koji način, odakle će se Srbija snabdevati", kazao je premijer.\nO saradnji sa "Ruskim železnicama", Vučić je nedavno podsetio da je Srbija sa Rusijom zaključila sporazum o kreditu od 800 miliona dolara, namenjen za razvoj i modernizaciju železničke mreže.


Scenarista filma "Dara iz Јasenovca" najavljuje film o "Oluji" | BL Portal\nScenarista filma “Dara iz Јasenovca” najavljuje film o “Oluji”\n2. Septembra 2021. 21:27\nScenarista filma “Dara iz Јasenovca” Nataša Drakulić najavila je snimanje filma o “Oluji”, najvećem etničkom čišćenju u Evropi poslije Drugog svjetskog rata, za koji je rekla da će se baviti običnim ljudima.\n– Voljela bih da to bude film o običnim ljudima, o mom komšiji koji je, kada je krenuo u izbjeglištvo, stavio u kesu zemlju sa groba svog sina da bi dio njega ponio u nepoznato – rekla je Drakulićeva, čija je knjiga “Dara iz Јasenovca” nedavno objavljena.\nNa kontinuirane pokušaje revizije istorije, minimiziranje broja jasenovačkih žrtava, Drakulićeva je rekla da srpski narod mora da odgovori snimanjem filmova, serija, reizdanjima knjiga koje govore o stradanju u Јasenovcu i vraćanjem te teme u udžbenike istorije.\nDrakulićeva je rekla da je dugogodišnje potiskivanje istine o Јasenovcu učinilo da se desi “Oluja”.\n– Da smo rasčistili sa Јasenovcem, možda “Oluje” ne bi bilo – rekla je Drakulićeva za Televiziju “Hepi”, te dodala da će se “Oluji” iscrpno posvetiti.\nGovoreći o svom književnom debiju, ona je rekla da je u nekoliko navrata poželjela da odustane, ali da joj je drago što je knjiga “Dara iz Јasenovca” sada dostupna čitaocima i što će autentične sudbine likova koje su gledaoci vidjeli u filmu čitaoci moći dodatno upoznati.\nTags: Dara iz Jasenovca, etničko čišćenje, film, Nataša Drakulić, Oluja, scenarista, snimanje filma o Oluji\nNešić reagovao: Vukanoviću je dosadno, pa lažno optužuje\nŽene neće biti na funkcijama ministara u Vladi Avganistana


Društvo i ekonomija: Potpisan aneks za nastavak izgradnje Žeželjevog mosta - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nPotpisan aneks za nastavak izgradnje Žeželjevog mosta\nPredstavnici Železnica Srbije, AP Vojvodina i izvođača radova potpisali su danas aneks ugovora koji predviđa dodatnih tri miliona evra i rok od 17 meseci za završetak izgradnje Žeželjevog mosta preko Dunava u Novom Sadu.\nUgovor su u zgradi Železnica Srbije potpisali generalni direktor srpskih železnica Miroslav Stojčić, predsednik Vlade AP Vojvodine Bojan Pajtić, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i predstavnik izvodjača radova kompanije "AZVI" Alehandro Serano, u prisustvu potpredsednice Vlade Srbije i ministarke gradjevine Zorane Mihajlović i šefa delegacije EU u Srbiji Majkla Devenporta.\nMihajlović je rekla da je Žeželjev most dva puta nastradao, stari most 1999. godine u NATO bombardovanju a drugi put prilikom izgradnje novog mosta, zbog, kako je rekla, nezrele politike.\n"Posle dugih pregovora svi smo seli za jedan sto i omogućili nastavak radova na tom mostu, na tom važnom infrastrukturnom projektu", istakla je Mihajlović i podsetila da je rok za izgradnju novog Žeželjevog mosta na Dunavu bio novembar 2013.


Posle neuspeha sa usvajanjem zakona o zdravstvenom osiguranju, predsednik Donald Tramp sa republikancima u Kongresu radi na usvajanju poreske reforme. Ono što ometa Trampovu administraciju je istraga o mešanju Rusije u prošlogodišnje predsedničke izbore.\nDonald Tramp je blizu toga da ispuni ključno obećanje iz kampanje i uvede poreske olakšice za koje uverava da će stvoriti nova radna mesta i poboljšati ekonomiju.\n“Ne hvalim se kada ovo kažem: nikada nije postojao predsednik koji je za 10 meseci mandata postigao ono što smo mi postigli. To vam tvrdim”.\nPosle neuspeha sa usvajanjem zakona o zdravstvenom osiguranju i izgradnjom zida na granici sa Meksikom, Tramp se trudi da poboljša svoj istorijski nizak rejting. Međutim, nedavno priznanje krivice Majkla Flina, Trampovog bivšeg savetnika za bezbednost, podseća da istraga o Rusiji i dalje ostaje velika prepreka za to. Iako većina istraživanja pokazuje da je Trampov rejting ispod 40 odsto, analitičar Robert Džons kaže da on i dalje ima veliku podršku među republikancima.\n“On dobro stoji među članovima svoje stranke. Podržava ga 8 od 10 republikanaca, a znatan broj njih poručuje da ne postoji skoro ništa što Tramp može da uradi da bi izgubio njihovu podršku”.\nTrampove pristalice vođene su strahom da su ekonomski i društveni faktori van njihove kontrole, kaže Henri Olsen iz Centra za etiku i javnu politiku.\n“Oni su se plašili da će izgubiti svoje ekonomske i kulturološke pozicije u Americi i želeli su da ih vrate. Donald Tramp je zbog tog straha pobedio na izborima u Republikanskoj partiji”.\nDemokrate su dobile izbore u Virdžiniji i Nju Džersiju uglavnog zbog velike izlaznosti birača, koji su protiv Trampa. Ali, čak i liberalni analitičari veruju da Trampova biračka baza njemu ostaje verna.\n“Demokrate su na neki način opsednute time da preobrate Trampove glasače, ali nisam sigurna da je to moguće. Za mnoge ljude Tramp je Obama, i ima kulturološki uticaj na trećinu ove zemlje – što mislim da je teško promeniti”, kaže analitičarka MSNBC-a Džoj Rid.\nIpak, Trampovi slabi rejtinzi mogli bi loše da utiču na rezultat republikanaca na izborima za predstavnike u Kongresu sledeće godine, kaže Džon Fortije iz Centra za dvostranačku politiku.\n“Ako predsednikovi rejtinzi u vreme izbora za Kongres budu isti kao danas – 38 ili 39 odsto – to neće biti dobro za republikance. Izgubiće mesta u Predstavničkom domu, čime bi mogli da ugroze većinu.”\nRepublikanci u Kongresu veruju da je usvajanje predsednikove agende najbolji način da se osiguraju za izbore naredne godine.


Iako se ovaj poziv odnosi na lokalnu TikTok grupu u Rusiji, pripadnici MUP-a u cilju prevencije bilo kakve negativne posljedice, pristupaju sa maksimalnom opreznošću.\nInterpol je obavijestio Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske da je za danas na društvenoj mreži TikTok najavljeno masovno samoubistvo mladih osoba.\n– S toga Ministarstvo apeluje na sve roditelje, posebno na one koji znaju da su njihova djeca aktivna na društvenim mrežama i da imaju profil na TikTok-u, da odmah provjere aktivnosti svoje djece na društvenim mrežama. Takođe da im ovih dana posvete posebnu pažnju, u smislu stalnog nadzora – saopćeno je iz MUP-a RS.\nIako se prema do sada prikupljenim informacijama, ovaj poziv odnosi na lokalnu TikTok grupu u Rusiji, pripadnici MUP-a u cilju prevencije bilo kakve negativne posljedice, pristupaju sa maksimalnom opreznošću.\n– Na teritoriji RS-a već se vrše provjere navedene informacije, odnosno da li je bilo evidentiranih prijava da se navedeni ili slični sadržaji dijele – dodaje se u saopćenju.


ZA KORAK DALJE: Nagrada “Jovan Ćirilov” za grčkog koreografa – Nadlanu.com\nZA KORAK DALJE: Nagrada "Jovan Ćirilov" za grčkog koreografa\nObjavljeno 13. mar 2018. / 11:15:50\nNagrada se dodeljuje za najbolju koreografiju na festivalu, odnosno za koreografsko rešenje komada "Nigde", koju je holandska kompanija "Introdens" izvela na prošlogodišnjem festivalu.\nDimitris Papajoanu naglasio je da je počastvovan jer mu je uručeno vredno priznanje.\n- Veoma sam počastvovan jer kada stvaramo, mi ne razmišljamo o nagradama. Privilegovani smo time što nam je data mogućnost da nas rado upozna publika širom sveta - rekao je Papajoanu.\n- Za to vreme BFI je izrastao u jedan od kulturnih kultnih brendova Beograda i Srbije i bez sumnje postao jedan od najvažnijih evropskih festivala umetničke igre. Zahvaljujući Aji Jung i festivalu i svima koji ga podržavaju, Beograd je postao prestonica umetničke igre - rekla je Brnabićeva.\n- Kultura i kreativne industrije imaju ogroman potencijal za ekonomski razvoj, devizni priliv, zapošljavanje, rebrendiranje Srbije, razvoj turizma i kulturnu diplomatiju. Oni su posebno važni za promociju Srbije u svetu i predstavljanje jedne nove drugačije Srbije. To će biti tema konferencije o kreativnim industrijama koja se sutra održava u Beogradu i koja će okupiti naše najveće stručnjake - rekla je Brnabićeva.\n- Ovom nagradom beogradskog festivala igre, koji zapravo nije zamišljen kao takmičarski festival, i to nikada neće ni biti, želeli smo da sačuvamo taj Jovanov trenutak procene jednog pozorišnog dela, jednog umetničkog postignuća koje je sposobno da čitavu umetnost povede nevidljivim korak dalje ili više - rekla je Aja Jung.\naja jungAna BrnabićJovan ĆirilovNagrada Jovan Ćirilov\nZAJEDNIČKOM FOTKOM ODUŠEVILA SVE: Dragana Mirković čestitala…\nSVAKI BROJ IMA SVOJU PRIČU: Šta datum rođenja otkriva o…\nMISLILA SAM DA MI SE SRUŠIO CEO SVET: Nataša Bekvalac…


Novinar Televizije srpske dijaspore izabran za povjerenika SPKD “Prosvjeta” u Minhenu – Televizija srpske dijaspore\nOd Goran Gajić\t Poslednja izmena 29.06.2020\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo „Prosvjeta“ obilježilo je danas 118 godina od osnivanja, kao i 30 godina od obnavljanja rada Društva.\nPredsjednik Glavnog odbora Društva iz Pala Draga Mastilović rekao je, na današnjoj konferenciji za novinare, da izvorna misija Društva nije promijenjena, kao i da je potreba za zaštitom nacionalnog identiteta danas veća nego ikada.\n„`Prosvjeta` je društvo duge i slavne tradicije, koja je nastala kao organizacija čiji zadatak je bio pomaganje talentovanih srpskih đaka. Zahvaljujući upravo ovoj pomoći, mnogi srpski intelektualci, političari, umjetnici, kulturni radnici i naučnici uspjeli su da se obrazuju i da svom narodu daju najbolji dio sebe. Značaj našeg društva nije opao, kao ni potreba srpskog naroda za `Prosvjetom`, a naročito se to odnosi na Srbe koji žive u dijaspori“, naglasio je Mastilović i dodao da je u planu Društva osnivanje Gradskog odbora u Minhenu.\nGlavni odbor Društva, s tim ciljem, imenovao je gospodina, Hadži Gorana Kavržića za povjerenika Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva “Prosvjeta” u Minhenu.\nOsnovni zadatak ovog srpskog humaniste i novinara Televizije srpske dijaspore biće da širi ideje Društva u cilju okupljanja članova i formiranja odbora u Njemačkoj.\nPredsjednik paljanske „Prosvjete“ istakao je i da se obilježavanje današnjeg jubleja odvija u nešto izmijenjenim okolnostima, zbog pandemije virusa korona, ali da je za\nseptembar planirano organizovanje svečane Akademije, sa bogatim kulturnim i naučnim sadržajima.\nJedan od 17 intelektualaca koji su 1990. godine obnovili rad Društva je i današnji potpredsjednik paljanske „Prosvjete“ Ljubo Grković, koji je ukazao da je izuzetan značaj postojanja jedne ovakve organizacije sa nacionalnim prefiksom.\n„Smatram da je taj istorijski momenat bio veoma važan i da je obnavljanje rada `Prosvjete` baš na Vidovdan od neprocjenjivog značaja za cijeli naš narod. Uspjeli smovda utičemo na razvoj srpske kulture, nauke i obrazovanja, kao i da budemo prisutni u svim segmentima društva. Sama činjenica sa Društvo postoji 118 godina, uz određene prekide, dovoljno govori o značaju našeg rada na razvoj i očuvanje srpskog nacionalnog identiteta, kao i o neophodnosti našeg postojanja“, rekao je Grković i dodao da će „Prosvjeta“ nastaviti sa svojom misijom.\nSrpsko prosvjetno i kulturno društvo „Prosvjeta“ osnovano je 1902. godine u Sarajevu, sa ciljem očuvanja srpske kulture i identiteta Srba u Bosni i Hercegovini.\nOd osnivanja „Prosvjete“, pa do zabrane njenog rada 1949. godine, oko društva su se okupljali najveći intelektualci tog vremena: Petar Кočić, Aleksa Šantić, Jovan Dučić, Pero Slijepčević, Grigorije Petrov, Jovan Cvijić i drugi, koji su, ne samo svojom velikim stvaralačkom i kreativnom energijom podsticali rad Društva, već su ga kao legatori i materijalno pomagali.\nRad ovoga društva obnovljen je 28. juna 1990. godine i od tada funkcioniše bez prestanka.\ngoran kavrdzicspkd prosvjeta


Europa nema pare za siromašne građane – Informer\nEuropa nema pare za siromašne građane\nEvropska komisija (EK) najavila je danas da će slijedeće godine draštično smanjiti budžet za pomoć u hrani namenjenoj najsiromašnijim građanima Evrope, a prema ocjenama stručnjaka, zbog toga će bar dva miliona ljudi ostati bez neophodne pomoći.\nProšle godine budžet namjenjen najsiromašnijim građanima Evrope iznosio je 513 miliona eura, a ovde godine će biti smanjen za čak 400 miliona eura. U saopštenju EK se kaže da su evropski sudovi u aprilu donijeli odluku u kojoj se traži da se pomoć namjenjena siromašnima od sada uzima iz državnih rezervi zemalja Evropske unije, a ne iz fondova Zajedničke poljoprivredne politike EU.\nBesplatna pomoć u hrani prvi put je u Evropi hitno podeljena za vreme neuobičajeno hladne zime 1986. godine.\nU Švajcarskoj jača rasizam protiv crnaca i muslimana\nZa obilježavanje 11. jula na računu 1.800 KM


"Balkanska granica": Ruski film o zauzimanju prištinskog aerodroma - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna ZANIMLJIVOSTI\t„Balkanska granica“: Ruski film o zauzimanju prištinskog aerodroma – VIDEO\nSama specijalna operacija označena je kao tajna na 50 godina, ali su filmski stvaraoci dali svoju verziju tih događaja. Prema scenaristima, ruska specijalna grupa dobija naređenje da preuzme kontrolu nad aerodromom „Slatina“ na Kosovu i zadrži ga dok ne stigne pojačanje. Ali ovaj strateški objekat je izuzetno važan za albanskog komandanta i generale NATO-a. Grupa je primorana da vodi neravnopravnu borbu sa teroristima.\nPrema aerodromu se kreću ruski mirovnjaci i snage NATO-a. Svet je ponovo blizu velikog rata. Ali komandantu specijalne grupe, Andreju Šatalovu, nije do politike: među taocima na aerodromu je njegova devojka Jasna.\nKonsultanti projekta bili su pravi borci specijalnih snaga, učesnici tih događaja i borci koji su morali da odleću sa snimanja filma na specijalnu operaciju u Siriji.\nSnimanje se odvijalo u Rusiji i Srbiji. Desetine lokacija, uključujući i tajne objekte koje filmski stvaraoci ne smeju da obelodane. Za film je korišćena najnovija oprema za snimanje. Filmsku ekipu je u različitim fazama stvaranja filma činilo od 200 do 400 ljudi.\nFilmsku ekipu čine glumci iz različitih zemalja — popularni ruski glumci, dobro poznati publici, nova generacija srpskih glumaca, kao i svetski poznati srpski glumci — Gojko Mitić i Emir Kusturica. U filmu igraju i glumci iz drugih zemalja, uključujući one iz Velike Britanije i SAD.\nZa srpske glumce opisani događaji su tragična stranica u istoriji koja i dalje izaziva snažne emocije. Gojko Mitić zbog blokade puteva tokom bombardovanja NATO-a nije mogao da stigne do majke koja je bila na samrti. Miloš Biković je koproducent sa srpske strane, a njegova kompanija je bila odgovorna za snimanje u Srbiji.\nFilm „Balkanska granica“ počeće da se prikazuje 28. marta 2019. godine uz podršku Ruske televizijske mreže.\naerodromBalkanska granicafilmKosovoMiloš BikovićNATOPrištinaRusijaSlatina


"Postoji problem sa certifikatom bezbednosti ove Veb lokacije" kada pokušate da posetite obezbeđenu Veb lokaciju u programu Internet Explorer\nKorisnik koji pokuša da se poveže sa obezbeđenom Web lokacijom pomoću programa Windows Internet Explorer može dobiti sledeću poruku upozorenja:\nPostoji problem sa certifikatom bezbednosti ove Veb lokacije. Bezbednosni certifikat koji je predstavila ova Web lokacija nije izdao pouzdani autoritet certifikata. Problemi sa bezbednosnim certifikatima mogu ukazivati na pokušaj prevare ili presretanja podataka koje šaljete serveru. Preporučujemo da zatvorite ovu Web stranicu i da ne nastavite sa ovom Web lokacijom.\nDa biste rešili ovaj problem, organizacija koja hostuje bezbednu Web lokaciju može da kupi certifikat za svaki Web server od nezavisnog dobavljača usluga. Ili, organizacija može da instalira Microsoft Enterprise autoritet za certifikaciju u šumi aktivnog direktorijuma. Zatim, organizacija može da koristi ovaj autoritet za certifikaciju da bi generisala certifikat za svaki Web server. Belešku Korisnici klijentskih računara koji ne pripadaju šumi aktivnog direktorijuma organizacije mogu da posete Web lokaciju autoriteta za certifikaciju da bi preuzeli certifikat.\nDa biste zaobišli ovaj problem, instalirajte certifikat za samopotpisani Microsoft Windows Small Business Server 2003 (Windows SBS) na klijentskom računaru. Da biste to uradili, sledite ove korake:\nU programu Windows Internet Explorer kliknite na dugme " Nastavi do ove Veb lokacije" (ne preporučuje se). Pojaviće se crvena traka adresa i upozorenje o certifikatu.\nKliknite na dugme " Greška u certifikatu " da biste otvorili prozor sa informacijama.\nIzaberite stavku Prikaži certifikate, a zatim kliknite na dugme Instaliraj certifikat.\nNa poruci upozorenja koja se pojavljuje kliknite na dugme da da biste instalirali certifikat.\nU operativnom sistemu Windows Vista isti problem se javlja sa samopotpisanim certifikatima. Međutim, opcija instaliranja certifikata nije dostupna ako ne pokrenete Windows Internet Explorer sa administratorskim pravima. Da biste to uradili, kliknite desnim tasterom miša na ikonu programa Internet Explorer, a zatim izaberite stavku Pokreni kao administrator.\nKada se klijentski računar poveže sa Web serverom koji radi pod operativnim sistemom Windows Server 2003, klijentski računar ponovo koristi certifikat autoriteta za certifikaciju. Klijentski računar ne koristi drugi certifikat koji je potpisao autoritet za certifikaciju.\nDo ovog problema može doći ako je sat na klijentu postavljen tako da datum/vreme dolazi posle datuma isteka SSL certifikata Web servera.\nZa više informacija o problemu bezbednosnog certifikata Veb lokacije posetite sledeće Microsoft Veb lokacije:\nOsnovni podaci o greškama certifikata (Windows Vista)\nSertifikati: najčešća pitanja (Windows Vista)\nOsnovni podaci o greškama certifikata (Windows 7)\nSertifikati: najčešća pitanja (Windows 7)


MESI, OSTANI Apel predsednika Argentine, Maradone i navijača | SerbianForum\nMESI, OSTANI Apel predsednika Argentine, Maradone i navijača\nLegendarni fudbaler Dijego Maradona, predsednik Argentine i brojni navijači iz te zemlje pozvali su reprezentativca Lionela Mesija da razmotri odluku o napuštanju državnog tima.\nMesi je stigao u Buenos Ajres sa ostalim reprezentativcima posle poraza u finalu Kupa Amerike od Čilea, posle izvođenja penala rezultatom 4:2. Mesi je promašio penal i tako u svom četvrtfom finalu sa državnim timom nije uspeo da osvoji trofej, pa je posle utakmice saopštio da neće više igrati za reprezentaciju.\n"Reprezentacija je za mene završena priča. Igrao sam u četiri finala i nije mi suđeno. Pokušao sam. To je bila stvar koju sam najviše želeo, al nisam uspeo i mislim da je sada gotovo", rekao je posle meča Mesi.\nDesetine navijača obučeni u Mesijeve dresove čekali su po kiši da se reprezentativci vrate u zemlju iz SAD. Oni su pratili autobus koji je prevozio igrače, mahali zastavama i uzvikivali: "Mesi ostani". Jedan od njih nosio je zastavu na kojoj je pisalo: "Mesi volim te više od majke".\nMesi nije viđen u autobusu, ali je portparol Fudbalskog saveza Argentine Ernesto Čerkis Bjalo potvrdio agenciji Asošiejted red da je fudbaler Barselone doputovao u Buenos Ajres sa ostatkom tima. Mesi je u finalu protiv Čilea promašio penal u prvoj seriji. On je sa Argentinom izgubio i u finalu Kupa Amerike 2007. godine od Brazila, finale Svetskog prvenstva u Brazilu od Nemačke 2014. godine i prošle godine u finalu Kupa Amerike posle penala, od Čilea. "Sigurno je to težak udarac. Znam koliko je takmičarski nastrojen. On će se oporaviti od ovoga", rekao je Mesijev saigrač iz Barselone Đerar Pike.\nMesi je kao trinaestogodišnjak došao u Barselonu 2001. godine i osvojio sve trofeje sa tim klubom, ali mnogi navijači u Argentini su ga kritikoval što nije osvojio Svetsko prvenstvo sa reprezentacijom, kao što je to učinio Dijego Maradona 1986. godine. On je do sada sa Barselonom, između ostalog, osvojio četiri Lige šampiona i osam šampionskih titula, odigrao je 531 utakmicu i postigao 453 gola.\n"Promašio sam penal. Mislim da je za sve najbolje da odem. Prvo za mene, a onda i za ostale. Mislim da mnogi to žele, mnogi od njih nisu zadovoljni, kao što ni mi nismo zadovoljni što smo igrali u finalu a nismo osvojili trofej", rekao je Mesi.\n"Više nego ikada osećam ponos. Nadam se da ćemo još mnogo godina nastaviti da uživamo gledajući najboljeg fudbalera sveta u našem timu", naveo je Makri na Tviteru.\n"On je sjajna osoba ali nema ono što je potrebno da bude vođa", rekao je tada Maradona.\nOn je potom ipak rekao da bi Mesi trebalo da ostane u reprezentaciji.\n"Mora da nastavi! Mora da nastavi pošto ima to u sebi i to neće prestati, pošto će u Rusiji steći sve uslove da postane svetski šampion", rekao je Maradona za list Nasion.\nNavijači su se okupili i ispred sedišta Fudbalskog saveza Argentine.\n"Osećam veliku tugu, srce mi se pocepalo. Ovo je bio trofej koji je Mesi morao da osvoji. On to zaslužuje i zaista ne želim da napusti reprezentaciju", rekao je dvadesetdevetogodišnji Huan Pablo Pinasko.\nArgentina je 1978. i 1986. godine osvojila Mundijal, ali je poslednju veliku titulu osvojila 1993. godine kada je trijumfovala na Kupu Amerike. Mesi, koji je u petak napunio 29 godina, osvojio je titulu svetskog prvaka i olimpijsko zlato sa ekipom uzrasta do 23 godine. Za državni tim odigrao je 113 utakmica i najbolji je strelac sa 55 golova.


VIDEO: Ove mašine voze Mesi, Ronaldo...\nPonedjeljak, 30.10.2017 | 21:16\nZa razliku od nekih drugih, dobrostojeći fudbaleri se ne libe da javno pokažu svoju ljubav prema automobila.\nNajbolji fudbaleri su ujedno i najskuplje plaćeni, a neiscrpan izvor novca preduslov je u zadovoljenju potreba kolekcionara skupih automobila.\nUz dovoljno novca ni ukus nije važan, posebno ako fudbaler u vlasništvu ima dovoljno veliku garažu.\nPogledajte video u nastavku i saznajte šta voze najpoznatiji fudbaleri svijeta.\nI ne očekujte da neko ima auto razumne cijene, ali zato Audi Q7 spada u red najomiljenijih.


Borac za deset minuta slomio Klonfere - BasketballSphere\nBoljom igrom u drugom poluvremenu, posebno u trećem periodu, Borac je uspeo da slomi OKK Beograd i dođe do nove pobede.\nKlonferi su u uvodnim minutima nastavka imali i četiri poena prednosti – 47:51, kada je domaćin serijom 7:0 preuzeo inicijativu. Beograđani su još neko vreme odbijali nalet Čačana, ali u pred poslednji period Borac je imao 13 poena viška – 69:56. Pitanje pobednika je već tada rešeno, raspoloženi Kočović nosio je Čačane ka trijumfu.\nBorac – OKK Beograd 89:81 (30:25, 15:21, 24:10, 20:25)\nBorac: Čarapić 6, R. Đoković 13 (4 sk, 5 as), Kočović 19 (5 sk), S. Gavrilović 12 (7 sk), Majstorović 10 (4 sk, 4 as), Popović 4, I. Đoković, I. Gavrilović, Marinović 13 (6 as), Krsmanović, Mićović 1, Miletić 11 (11 sk).\nOKK Beograd: N. Tanasković 9 (8 sk), Simeunović 26 (8 sk), Musić 8 (5 as), Cerovina 13, Stanić 10 (12 sk), Vićentić, Mušidi 9 (4 sk), Jovičić, Islamović 3, Vujić, Maran, Ratkovica.


Roj Staford: Spoljnopolitičke akcije Beograda su bile veoma mudre\nZa komentar povodom predstojećih pregovora Beograda i Prištine kolega Branko Mikašinović zamolio je profesor na Nacionalnom vojnom koledžu u Vašingtonu i stručnjaka za Balkan, Roj Staforda.\nStaford: Ne očekujem mnogo od predstojećih 120 dana pregovora. Ni SAD ni Evropska unija nisu želeli novonastalu situciju, stovrenu stavom Moskve i Beograda. Medjunarodna zajednica je želela da se pitanje statusa Kosova reši u Savetu bezbednosti UN, a u skladu sa Ahtisarijevim planom, što je, koliko ja znam, bila posebno jaka želja Evropljana, pošto će oni stacionirati najveći broj vojnika i verovatno preuzeti glavnu odgovornost za dalji razvoj dogadjaja na Kosovu. Medjutim, sada smo u procesu pregovora, koji su počeli 10. avgusta, na kojima do sada nije ostvaren bitniji progres. Srbija se zalaže, uz podršku Rusije, za odredjivanje modaliteta pregovora i vremensku neograničenost razgovora, dok se Vašington i Brisel zalažu za novu rezoluciju do 10. decembra, ukoliko strane ne postignu sporazumno rešenje o budućem statusu Kosova.\nGlas Amerike: Kontakt grupa je spremna da razmotri sve opcije, uključujući podelu Kosova. Medjutim to zvanično ne prihvataju ni srpska ni albanska strana. Kakav dalji razvoj dogadjaja očekujete?\nStaford: Predstavnik Evropske unije Volfgang Išinger je rekao da bi podela Kosova, kao jedna od opcija, bila prihvatljiva, ali samo ako je obe strane prihvate, mada je to u medjuvremenu Kontakt grupa odbacila, pošto bi to dovelo u pitanje i moguću podelu Makedonije, čemu se usprotivilo i makedonsko rukovodstvo, kao i moguće otcepljenje Republike Srpske. U ovoj fazi, podela Kosova se zvanično ne razmatra, mada će najverovatnije konačno rešenje biti de-fakto podela, na deo severno od reke Ibra, koji je praktično danas deo južne Srbije i to će i ostati, i preostali deo. Dakle, podela ostaje mogućnost.\nGlas Amerike: U zapadnoj štampi se često ukazuje na ulogu Rusije, koja podržava Srbiju u njenim nastojanjima da zadrži Kosovo u okviru svog suvereniteta?\nStaford: Pre svega želim da kažem da su spoljnopolitičke akcije Beograda bile veoma mudre. Srbija je uspela da pridobije Rusiju i da u neku ruku podeli Evorpsku uniju, što je rezultiralo današnjom situacijom. Moj stav o Rusiji je da će ona postupiti u skladu sa svojim nacionalnim intresima. U ovom slučaju, možda je Srbija samo marioneta u rukama Rusije, mada je to možda preoštro rečeno, imajući u vidu da Rusija ima dvojako gledište o takvom pitanju. Moskva je zabrinuta za Severni Kavkaz i Čečeniju i aspiracije ka nezavisnosti u tim regionima. Medjutim, Moskva istovremeno igra drugu igru u Južnoj Osetiji, Abhaziji, Moldaviji i Nagorno-Karabahu, gde podržava separatističke pokrete. Dakle tu postoji podela u okviru ruske politike. Mislim da Rusija koristi pitanje Srbije i Kosova za svoje šire spojnopolitičke interese, posebno u pogledu povratka Rusije na svetsku političku scenu kao velike sile, koju sada treba poštovati i konsultovati.\nGlas Amerike: Šta mislite o optužbama Beograda da NATO nastoji da formira svoju državu na Kosovu?\nStaford: Pozicija administracije predsednika Buša je da je Kosovo prvenstveno evropsko pitanje. Broj američkih vojnika na Kosovu je manji od 15 odsto od celokuplnog broja vojnika NATO alijanse. U vojnoj bazi Bondstil nalazi se oko 1250 američkih vojnika, od celokupnog broja od 16.000 vojnika Kafor-a. Znači, najveći broj vojnika dolazi iz evropskih članica NATO-a , a ne iz SAD. Takodje, ekonomska pomoć uglavnom dolazi iz Evropske unije. Budući sastav oružanih snaga na Kosovu bi mogao da bude isključivo evropski, kao što je to slučaj i u Bosni, a ne da bude sačinjen od snaga Nato-a. Inače, ne postoji nešto što bi se moglo zvati NATO državom.


Dani prakse – prvi korak ka uspešnoj karijeri - Plezir\nŽivotni stilFebruary 27, 2019\nSavez studenata Fakulteta organizacionih nauka, pod pokroviteljstvom Fakulteta organizacionih nauka i MTS-a, sedmi put po redu organizuje projekat Dani prakse. Projekat će se održati 13, 14. i 15. marta na Fakultetu organizacionih nauka, a svim studentima Beogradskog univerziteta će biti otvorena mnoga vrata za početak buduće karijere i to u okviru pet delova projekta: sajam kompanija, takmičarski deo, CV klinika, „Tvojih 15 minuta” i panel diskusija.\nU holu Fakulteta organizacionih nauka, 14. i 15. marta, biće organizovan sajam kompanija, na kojem će se predstaviti oko 30 kompanija koje su u potrazi za novim kandidatima za posao. Na štandovima kompanija studenti će moći da se informišu o potrebnim znanjima i veštinama za zaposlenje, kao i o programima stručnih praksi i poslovima koje kompanije nude. Na ovogodišnjem sajmu predstaviće nam se brojne uspešne kompanije, kao što su: Adecco, Milšped, Eurobank, Delta Holding, NB SOFT, EyeSee Research, eFront, P&G, Wiener Städtische osiguranje, Zepter, Atlantic grupa i mnoge druge.\nU okviru CV klinike, koja se održava 13. marta, studenti će imati priliku da od predavača iz oblasti ljudskih resursa dobiju savete o pravilnom pisanju CV-a, koji će njihovu poslovnu biografiju učiniti boljom i izdvojiti iz mase ostalih prilikom konkurisanja za posao. Takođe, svaki student će dobiti povratne informacije u vezi svog CV-a, kao i smernice kako da poboljša svoju biografiju.\nPanel diskusija na temu „Inovacije – izbor ili obaveza” održava se 14. marta, gde će studenti moći da čuju da li je promena načina rada neophodna kako bi kompanija opstala na tržištu i kako inovacije utiču na njeno poslovanje. Panelisti će sa studentima diskutovati o važnosti promena u poslovanju, kao i o tome kako da se prilagode dinamičnom okruženju koje ih čeka nakon studija.\nOvogodišnji projekat obuhvatiće i deo koji se odnosi na simulaciju intervjua za posao pod nazivom „Tvojih 15 minuta”. Ovaj deo projekta će omogućiti studentima da osete kako je biti na razgovoru za posao, kao i da lično upoznaju predstavnike kompanija i dobiju povratne informacije i savete od njih. Neke od kompanija koje će učestvovati u ovom delu projekta su: MTS, Zilker Technology, MSG, NCR, PwC, Erste banka, Grundfos, WebCentric, Bosch, Meridian, Infostud grupa.\nSvim studentima koji bi želeli da se oprobaju u rešavanju realnog poslovnog problema namenjen je takmičarski deo, koji im pruža mogućnost da putem radionica i studija slučaja iskažu svoje veštine i tako osvoje praksu u nekoj od istaknutih kompanija. Kompanije koje će učestvovati u okviru ovog dela projekta su: MTS, MSG, NCR i Zilker Technology.\nPrijave za takmičarski deo i „Tvojih 15 minuta” biće otvorene od 27. februara do 04. marta, a za panel diskusiju u periodu od 07. do 10. marta. Prijave za CV kliniku će biti otvorene 25. februara i mesta za ovaj deo projekta su ograničena. Više informacija o projektu možete pronaći na zvaničnom sajtu organizacije, Facebook stranici, LinkedIn stranici i Instagram profilu.\nTAGS: Dani praksekarijeramladiPlezirPlezir magazinrazvoj karijereSavez studenata Fakulteta organizacionih naukazaposlenjezaposlenje mladih\nAFA all for all organizuje…\nLekcija o imidžu: ne kaže…\nSindi Ekert: Žena koja se…\nVODIČ KROZ FANK MUZIKU\nMoje eko navike: Iva Čupić\nMoje eko navike: Jovana Bovan\nElton Džon ne ume da…\nTi si moja čokolada\nAna Golović: Ja sam saučesnica,…\nPLEZIR ISTRAŽUJE: Kako je pandemija…\nHygge ili Coorie: Koji životni…\nPlezir magazin – Jul/Avgust 2020.\nArtefakti s putovanja – uspomene uz vaše memorabilije September 18, 2020\nNije bilo lako biti majka cara Konstantina September 17, 2020\nPesma dana September 16, 2020\nAFA all for all organizuje Treću nedelju inovacija September 16, 2020\nPesma dana September 15, 2020


Sandru i Aleksandra Mačković, koji su 1. januara postali roditelji Aleksandre, Alekse i Anđele, prvih trojki rođenih u Srbiji u 2011. godini posetili su predsednik Vlade AP Vojvodine dr Bojan Pajtić, pokrajinski sekretar za demografiju i socijalna pitanja Novka Mojić i gradonačelnik Subotice Saša Vučinić. Mačkovići su od AP Vojvodine dobili 690.000 dinara, garderobu i radosnice, a od Grada Subotice i gradonačelnika 105.000 dinara i igračke.\nPokrajinska Vlada, u skladu sa Programom demografskog razvoja AP Vojvodine, sprovodi pet mera populacione politike od kojih su četiri u vidu novčanih davanja. Mačkovići su pedeseta porodica na teritoriji Vojvodine koja je, od juna 2005. godine i uvođenja mere novčane pomoći u porodicama u kojima se rode trojke, odnosno četvorke, ostvarila pravo na novčanu pomoć od 600.000 dinara. Pored ove pomoći, porodica je ostvarila pravo i na roditeljski dodatak za prvo dete u iznosu od 30.000 dinara, i to za svako od rođene dece. Bebe su od Grada Subotice dobile 90.000 dinara, a iz budžeta gradonačelnika po pet hiljada dinara.\nBojan Pajtić je kazao da je pokrajinska Vlada pre šest godina uvela meru podrške prvorođenom detetu u iznosu od 30.000 dinara i da je to bila prva administracija u ovom delu Evrope koja je uvela takvu meru.\n- To smo uradili zato što Vojvodinom već decenijama hara ‘bela kuga’. Ovo su jubilarne, pedesete trojke. Mislim da je pomoć od 690.000 dinara dragocena porodici Mačković, tim pre što je majka nezaposlena. Nizom mera koje preduzimamo želimo da stvorimo atmosferu u kojoj će mladi roditelji znati da imaju podršku ukoliko se odluče da dobiju decu, istakao je Pajtić.\nSaša Vučinić je rekao da pronatalitetne mere pokrajinske Vlade ohrabruju i da mogu da budu primer za sve druge roditelje da država, pokrajina i grad vode računa o tome da u teškoj materijalnoj situaciji pomognu onima koji se odlučuju da dobiju prinovu.\n- Podržavamo mere koje sprovodi pokrajinska administracija. Važna je i mera aktivne podrške kada je u pitanju vantelesna oplodnja. Zahvaljujem se gospodinu Pajtiću koji je to prepoznao i podržao, a mislim da su i subotički lekari veoma aktivni u tom procesu, naglasio je Vučinić.\nNovka Mojić je kazala da je za pronatalitetne mere – roditeljski dodatak za prvo dete, pomoć porodicama u kojima se rode blizanci, pomoć porodicama u kojima se rode trojke, odnosno četvorke i regresiranje troškova boravka u predškolskoj ustanovi za treće i četvrto dete – od 2005. godine do danas AP Vojvodina izdvojila dve milijarde i 770.000 dinara.\nDevojčice Aleksandra i Anđela i dečak Aleksa začeti su veštačkom oplodnjom iz državnog programa i rođeni su u subotičkoj Opštoj bolnici u prva tri minuta 2011. godine.