Kurti o dogovoru u Briselu: Utvrđen reciprocitet; Počinje era kada Srbija uči šta je uzajamnost GracanicaOnline.Info\nKurti o dogovoru u Briselu: Utvrđen reciprocitet; Počinje era kada Srbija uči šta je uzajamnost\n30. septembra 2021. 1 min read\nKosovski premijer Aljbin Kurti rekao je da je današnjim dogovorom u Briselu utvrđen reciprocitet na srpske registarske oznake. On je na Fejsbuku napisao da će “državni simobl kosovskih registarskih oznaka u Srbiji biti pokriven, kao i obrnuto da će i srpski državni simbol biti pokriven na Kosovu”.\n“Specijalne jedinice kosovske policije su od 20. septembra na Jarinju i Brnjaku kako bi zaštili naše granične prelaze i policiju od blokade puteva. Pošto se blokade uklanjaju, naše specijalne jedinice ne moraju više biti na prelazima, ali će ostati u pripravnosti da intervenišu ukoliko bude istih ili sličnih prekršaja”, napisao je Kurti.\nOn je dodao i da će se na Kosovu primenjivati reciprocitet na registarske tablice, ali da će KFOR biti prisutan na severu naredne dve nedelje, kako bi se uverio da je sve bezbedno.\n“Predsednik Srbije je prošle nedelje postavio četiri uslova za sastanak naših predstavnika u Briselu i naravno da se nisu ni sreli kada su juče razgovori održani. Sada počinje era kada Srbija uči šta je uzajamnost”, zaključio je Kurti.\nTags: Kurti o dogovoru u Briselu: Utvrđen reciprocitet; Počinje era kada Srbija uči šta je uzajamnost\nPrevious Borelj pozdravio dogovor Beograda i Prištine\nNext Dok opozicija u Prištini kritikuje potpisan sporazum u Briselu, Amerika pohvaljuje\n8. decembra 2021., 20:11


NADA traži preduzimanje mera za smanjenje zagadjenja vazduha - Radio Sto Plus\nKoalicija NADA zatražila je danas od nadležnih da hitno preduzmu mere za smanjenje nivoa zagadjenja vazduha, a predložila je mere po modelu Danske.\nJedan od lidera koalicije NADA Vojislav Mihailović istakao je u pisanoj izjavi da je prema istraživanjima koncentracija olova u krvi dece u Srbiji u proseku 2,4 mikrograma po decilitru što je medju najvišim vrednostima u Evropi, te da su po zagadjenju olovom gore jedino Moldavija, Bosna i Hercegovina i Albanija.\nPredložio je mere po modelu Danske, za koju navodi da je svela zagadjenje vazduha na najnižu meru u Evropi.\n„Izmeštanje saobraćaja iz centra gradova uvodjenjem besplatnog javnog prevoza, ali i sistemsko smanjenje korišćenja čvrstog goriva, ali i smanjenje broja individualnih ložišta uglja prvi su koraci koji treba zakonski i stimulativnih merama Vlade da se reše“, naveo je Mihailović u saopštenju.\nOn je zatražio da nadležni taj problem tretiraju kao prioritet.\n„Jasno je da je uzrok ovakvog stanja loše upravljanje našim energetskim sistemom, kao i nadležni u resornom ministarstvu i Vladi Srbije. Trovanje naše dece mora biti zaustavljeno, tako što će vlast problem zagadjenja tretirati kao prioritet, a ne gurati ga pod tepih“, ocenio je Mihailović.


Društvena odgovornost i solidarnost su naši imperativi | Nova Ekonomija\nOdgovornost prema planeti Zemlji, kao i prema komšijama koje svakog dana dolaze u Maxi, Mega Maxi, Tempo i Shop&Go prodavnice, oduvek su bili deo strateškog opredeljenja i održivog poslovanja kompanije\nPandemija virusa korona globalno je postavila prioritete, ubrzala proces digitalizacije na svim nivoima, a kompanijama još više učvrstila društveno odgovorne ciljeve. Više nego ikada postali smo svesni značaja solidarnosti i ujedinjenosti pred izazovima sa kojima se suočila cela planeta. Društvena odgovornost se nametnula kao neminovnost, a zajednički doprinos pojedinaca, kompanija i čitavog društva postao je imperativ.\nKompanije su mesecima dovođene u situaciju da brzo reaguju, prilagođavaju se promenama navika kupaca i uslovima poslovanja, a one koje su i ranije bile prepoznate kao lideri društvene odgovornosti trudile su se da pronađu način da održe i svoje dugoročne ciljeve. Kompanija Delez Srbija prepoznala je trenutak kada je posebno bilo važno pokazati pripadnost lokalnoj zajednici, i brojim aktivnostima u ovoj oblasti učvrstila svoje ranije postavljene planove.\nOdgovornost prema planeti Zemlji, kao i prema komšijama koje svakog dana dolaze u Maxi, Mega Maxi, Tempo i Shop&Go prodavnice, oduvek su bili deo strateškog opredeljenja i održivog poslovanja kompanije. Period pandemije virusa korona zahtevao je istovremeno poštovanje dva principa koja su podrazumevala da ste i dalje dobar i odgovoran komšija koji je na usluzi kupcima svakog dana u radnjama širom Srbije, uz poštovanje svih mera prevencije i zaštite zdravlja zaposlenih i kupaca.\nDoprinos zdravijem odrastanju budućih generacija\nOdgovornim poslovanjem i strateškim pristupom temama važnim za društvo, kompanija Delez Srbija je i u prethodnoj godini postigla značajne rezultate uz brojne inicijative u oblasti održivog poslovanja – od projekata u oblasti zaštite životne sredine, preko podrške lokalnoj zajednici i donacija hrane, do upravljanja zdravijim asortimanom i akcijama koje su dovele do podizanja svesti kod kupaca o važnosti zdravije i izbalansirane ishrane. Kompanija Ahold Delez je globalno jedan od lidera održivog poslovanja i potpisnik brojnih ekoloških inicijativa koje svakodnevno uvode značajne promene u načinu obavljanja posla, a koje će dugoročno doprineti zdravijem odrastanju budućih generacija.\nPrema rezultatima održivog poslovanja u 2019. godini, na nivou kompanije smanjena je ukupna emisija ugljen-dioksida za 2,4 odsto, potrošnja energije manja je za 2,55 odsto, a reciklirano je više od 12.000 tona ukupno generisanog otpada. Sa ciljem dalje zaštite životne sredine, otvorena su još četiri Maxi supermarketa sa ekološkim sistemom rashlade.\nZaposleni su stub kompanije\n„Rad sa rukavicama, nošenje zaštitnih maski, razgovor sa kupcima na kasama preko providnih pregrada, preporučena distanca, neophodno rastojanje - sve je to postalo deo svakodnevice naših kolega u prodavnicama. U takvom ambijentu, kada je zdravlje ljudi najvažnije, uključili smo se i u program podrške zdravstvenom sistemu i donirali šest miliona dinara Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje za neophodnu medicinsku opremu u borbi protiv virusa COVID-19. Pored toga, donacije su upućene i roditeljskoj kući Zvončica i bolnici u Kikindi, u tom trenutku jednom od gradova koji su pogođeni širenjem virusa“, kaže Milana Jević Gledović, potpredsednica pravnih poslova i zaštite resursa kompanije Delez Srbija, koja je u okviru kompanije i vodi tim za pandemiju.\nMaloprodaja je tokom vanrednog stanja bila jedna od industrija koje su radile 24 časa. I kada su zaposleni u prodavnicama radili po skraćenom režimu, procesi rada u Distributivnom centru i onlajn rad Službe podrške zahtevali su kontinuitet u poslovanju. Zaposleni su, ističe naša sagovornica, uvek bili stub kompanije, ali za vreme pandemije postaje posebno jasno koliko su važni svi, pojedinačno i timski. Od komšijskog osmeha prodavaca na kasi koji u tim momentima ulepšavaju dan, daju sigurnost i bude nadu, do odgovornosti svih kolega u sistemu. Solidarnost je u tom periodu prelazila sa pojedinca na pojedinca, na kompaniju, pa i na celo društvo.\nTrenuci koji motivišu na solidarnost, upućuju na važnost podrške i podsećaju koliko je važna briga, osetili su se i na globalnom nivou, u okviru kompanije Ahold Delez, koja je za pomoć svim zemljama u kojima posluje uložila više od 170 miliona evra za borbu protiv COVID-19. Sredstva su usmerena na zdravstvene i bezbednosne mere zaštite pri radu, unapređenje pogodnosti za zaposlene i podršku lokalnim zajednicama kroz donacije.\nIpak, koliko god su se uslovi života i rada promenili, i koliko god smo se svi na njih blagovremeno prilagodili, važno je napomenuti i one društveno odgovorne aktivnosti koje kompanije sprovode svakodnevno i koje su deo strateški postavljenog plana društvene odgovornosti.\nOčuvanje planete Zemlje, stalni ispit odgovornosti\nSve je veća svest o neophodnosti promena u ponašanju da bismo očuvali planetu na kojoj živimo. Kompanija Ahold Delez je sa ciljem smanjenja upotrebe plastične ambalaže, na globalnom nivou potpisnik sporazuma New Plastic Economy Global Commitment, koji obavezuje da će do 2025. godine sva plastika u okviru privatne robne marke u potpunosti biti reciklabilna, kompostabilna ili ponovo upotrebljiva.\nTokom prethodne godine kompanija je lokalno reciklirala više od 10.000 tona ambalažnog otpada, a kroz različite aktivnosti kupcima skreće pažnju na važnost očuvanja ekosistema. U želji da dodatno smanji upotrebu plastične ambalaže i da našu okolinu učini čistijom, kompanija Delez Srbija je ponudila kupcima ekološke vrećice za voće i povrće na odeljenju pijace. Vrećice od recikliranog materijala su višekratno ekološko rešenje, a mogu da se koriste za odmeravanje, pranje i čuvanje voća i povrća.\nPoslovanje kompanije globalno, ali i lokalnih članica, biće prilagođeno ciljevima naučne zajednice za klimatske promene, a sve sa ciljem da se pruži odgovarajući doprinos da prosečna temperatura na Zemlji ne poraste više od 1,5 stepeni C.\nDonacije za više od 70 humanitarnih organizacija\n„Već šestu godinu zaredom sa Bankom hrane Beograd realizujemo projekat ’Pomažemo da imaju i oni koji nemaju’, zahvaljujući kome 9.000 građana svakodnevno dobija voće i povrće. Donacije stižu do SOS Dečijih sela, Centra za integraciju mladih, udruženja Plava školjka, Narodne kuhinje Slanci i još 70 humanitarnih organizacija i udruženja. Naša namera da doprinesemo stvaranju boljeg okruženja nije bila pokolebana ni sa izazovima koje je donela pandemija, pa samim tim nismo zaboravili ni na naše sugrađane kojima je pomoć najpotrebnija. Zajedno sa Programom Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) radimo na novoj formi ovog programa – princip doniranja hrane podižemo na nivo digitalne platforme koja će pojednostaviti proces doniranja i omogućiti da namirnice stignu do još većeg broja udruženja i krajnjih korisnika“, istakla je Milana Jević Gledović i dodala da je ovaj projekat samo jedna od humanitarnih aktivnosti koju kompanija sprovodi sa svojim partnerima.\n„Delez Srbija se trudi da zajedno sa svojim potrošačima misli na one kojima je pomoć najpotrebnija, pa smo i ove godine tradicionalno obeležili Nedelju solidarnosti. U okviru humanitarne akcije ’Stalo nam je. Hvala što pomažete’ za samo dva dana Beograđani su donirali više od 4.000 kilograma osnovnih životnih namirnica za socijalno ugrožene građane, a zahvaljujući ovoj saradnji Crvenog krsta Beograd i kompanije za najugroženije porodice pripremljeno je 506 paketa sa osnovnim životnim namirnicama.“\nVeć šestu godinu zaredom sa Bankom hrane Beograd realizujemo projekat „Pomažemo da imaju i oni koji nemaju“, zahvaljujući kome 9.000 građana svakodnevno dobija voće i povrće\nI Svetski dan hrane, 16. oktobar, u prodavnicama ovog maloprodajnog lanca prošao je u sličnom duhu, duhu solidarnosti. Tokom tri dana građani Srbije su donirali više od devet tona namirnica u velikoj humanitarnoj akciji koja je organizovana sa Bankom hrane Beograd. Akcija je podržana u 11 gradova širom zemlje i svi sugrađani su bili u prilici da doniraju neophodne namirnice u humanitarne kutije postavljene u odabranim Maxi, Mega Maxi, Tempo i Shop&Go prodavnicama. Građani Beograda, Novog Sada, Pančeva, Stare Pazove, Zrenjanina, Vrbasa, Rume, Niša, Kruševca, Kragujevca, Požege, pokazali su još jednom kolika je moć solidarnosti i u izazovnim vremenima, a prikupljene namirnice su distribuirane do korisnika 25 humanitarnih organizacija.\nZajedno sa kupcima i partnerima kompanija Delez Srbija tradicionalno učestvuje u humanitarnim akcijama za decu iz SOS Dečijeg sela. U tom duhu u Tempo hipermarketima i Mega Maksiju ove sezone bio je obeležen i početak školske godine. Prilikom nabavke odabranih artikala iz školskog asortimana kupci su imali priliku da pruže doprinos tradicionalnoj humanitarnoj akciji „Dobro delo za SOS Dečije selo“ i najmlađima u Dečijem selu poboljšaju uslove smeštaja u porodičnim kućama, kao i kvalitetnije grejanje.\n„Briga za svaku kap” Zaovinskog jezera\nPrvi maloprodajni lanac kome je potvrđeno ispunjavanje mera zaštite u borbi protiv COVID-19\nDelez Srbija dobitnik priznanja za doniranje hrane


5g tehnologija, 1g, 2g, 3g, 4g istorijat | 5g mreža Srbija\n5g mreža predstavlja petu generaciju tehnološkog standarda vezanog za mobilne mreže. Kako bismo lakše objasnili njen značaj, karakteristike i šta sve to 5g mreža u svetu, ali i 5g mreža u Srbiji predstavlja, potrebno je da se osvrnemo i na sam početak mobilne tehnologije.\nNepotrebno je pominjati kako svaka naredna generacija tehnološkog standarda donosi svoja poboljšanja i kao sa svakom, isto će biti i sa 5g mrežom.\nSam početak mobilnih mreža vezuje se za kasne sedamdesete, odnosno rane osamdesete godine 20. veka.\nPrva generacija, 1G mreža\nZvanično u opticaju od 1982. godine, donosi nam telefone koji su bili analogni i ujedno prvi mobilni telefoni u upotrebi. Mada su u svoje vreme bili revolucionarni, oni su nudili veoma niske nivoe efikasnosti propusnog opsega i bezbednosti.\nDruga generacija, 2G mreža\nZamenjuje 1g mrežu 1992. godine i donosi telefone koji su svoj rad zasnivali na digitalnoj tehnologiji i samim tim nudili mnogo bolju efikasnost propusnog opsega, bolju bezbednost kao i nove mogućnosti kao što su tekstualne poruke ali i komunikacije sa malim brzinama prenosa podataka.\nTreća generacija, 3G mreža\nImplementirana 2001. godine sa ciljem da se omogući brz prenos podataka. Prvobitna tehnologija je proširena da bi omogućila podatke do 14 Mb/s i brže.\nČetvrta generacija, 4G mreža\nI dalje aktuelna, a sa početka 2012 godine, ovo je tehnologija potpuno oslonjena na IP koja je u stanju da obezbedi brzine podataka do 1 Gb/s\nČak i ovim vrlo uprošćenim opisom karakteristika prethodnih generacija mobilne tehnologije, jasno se vidi njen izuzetan uspon u svakom segmentu kao i želja kreatora da olakša svakodnevni život kroz praćenje esencijalnih, aktuelnih i sada već dnevno potrebnih stvari kako za lično, tako i poslovno funkcionisanje.\nPeta generacija, 5G mreža\nJedan od osnovnih aduta pete generacije mobilnih mreža je svakako njena brzina. Možda se eksperti za ovu vrstu tehnologije, njeni kreatori kao i ljudi odgovorni za njenu implementaciju neće složiti, ali nama kao krajnjim potrošačima, možda i najbitnija karakteristika 5g mreže. Samo saznanje da će se brzine kretati od 10 do 100 puta brže u odnosu na trenutnu tehnologiju vam jasno daje do znanja koje mogućnosti će vam biti na raspolaganju.\nIako smo samo do skora baratali megabajtima, a izraz terabajt je predstavljao nešto neshvatljivo, danas isti taj terabajt prostora na vašem disku lako možete popuniti videima visokog kvaliteta, za koji su vam potrebni samo nešto moderniji moblini telefoni. Da li su to videi koje ćete čuvati kao nešto lično, prvi koncert sa osobom vašeg života, prvi korak vašeg deteta, putovanje iz snova koje ste čekali godinama ili bilo šta slično, upravo će 5g mreža omogućiti da te izuzetno velike podatke prenesete na željeni uređaj ekstremno brzo.\nIsto tako, koliko puta ste rekli nešto poput: “Jao, nemam ovde signal” ili “Pogledaću kad dođem do “neta”, “Ne mogu sad, baguje mi” ili još stotine sličnih termina i fraza… Sa 5g mrežom takve stvari takve stvari nestaju, 5g povezuje sve, odmah i izuzetno efikasno. Jedna od osnovnih karakteristika 5g mreže je pouzdanost i upravo to što dopušta izuzetno velik broj povezanih uređaja na kilometru kvadratnom, tako da problemi poput nemogućnosti korišćenja interneta u velikim gužvama, nepristupačnim prostorima poput podruma, podzemnih garaža ili metroa, ili generalno slab signal na bilo kojoj do sada problematičnoj lokaciji postaju prošlost.\nLatencija je isto jedan od ključnih faktora zašto je 5g mreža daleko bolja u odnosu na svoje prethodne verzije. Komunikacija izmedju uredjaja i samog Interneta je medju najbitnijim stavkama svakako, a sa implementacijom 5g mreže, već sada možemo da kažemo da ona iznosi manje od 1 milisekunde što je daleko bolje od neugodnog zaostajanja izmedju slanja zahteva i odgovora mreže danas. Sa takvim performansama mnogi predviđaju mogućnost daljinske hirurgije, a izlišno je reći koliko je to bitno i kakve sve mogućnosti i opcije daje, jer u tom konkretnom primeru, suprotno onim stavovima skeptika o opasnosti 5g mreže, 5g mreža spasava živote.\nVeć smo spomenuli određene primene 5g mreže u svetu, kao što su autonomna vožnja, opšta povezanost velikog broja uređaja I izuzetno velike brzine, važno je napomenuti da se te stvari mahom odnose na primenu 5g mreže u svetu, a da sama implementacija 5g mreže u Srbiji nije realna makar do 2025. godine.\n5g mreža u svetu je nešto sasvim drugačije, prema nedavnom saopštenju kompanije “Viavi Solutions” jedne od najvećih u oblasti testiranja mreža, zaključno sa januarom 2020. godine 5g mreža je već implementirana u preko 378 gradova u 34 države u svetu. U toj opštoj trci mobilnih operatera da što pre ugrade 5g antene i krenu sa primenom tehnologije za sada vodi Južna Koreja a prate je Kina, Sjedinjene Američke Države, Ujedinjeno Kraljevstvo, Saudijska Arabija, Španija, Ujedinjeni Arapski Emirati, Australija, Nemačka i Rumunija.\nKako bismo lakše objasnili ove brojeve, dovoljno je reći da je pokrivenost 5g mreže u Južnoj Koreji već potpuna u 85 gradova, a da sama država očekuje kompletnu pokrivenost u naredne 2 do 3 godine. Broj aktivnih korisnika 5g mreže u Južnoj Koreji je do februara 2020. godine dostigao cifru višu od 5 miliona ljudi, tačnije 5,36 miliona iliti više od 10% kompletne populacije te zemlje. Imajući u vidu da korisnici mobilnih telefona nisu svi stanovnici jedne zemlje, taj procenat među aktivnim korisnicima je sasvim sigurno daleko veći.\nPored toga što predstavljaju lidera u implementaciji, državni vrh Južne Koreje želi da tu bude i po drugim faktorima. Projekcija kaže da će biti otvoreno preko 600.000 novih radnih mesta zahvaljujući ovoj tehnologiji, koji će činiti deo privrede vredan oko 73 milijarde dolara. Sve te stavke dovode do investiranja od 23 milijarde dolara u implementaciju 5g mreže koja bi po navodima trebalo da bude završena najdalje 2022. godine. Politika jeste možda krucijalni faktor, ali da nije samo ona odgovorna pokazuje i podatak da su sami potrošači na neki način inicirali ovu ekspanziju, kupujući 5g uredjaje tom brzinom da su radnje vrlo brzo ostajale bez ponude i da je trebalo samo 69 dana da se stigne do milionitog korisnika od samog puštanja 5g mreže u etar.\nSjedinjene Američke Države možda zaostaju za Južnom Korejom, ali imajući u vidu veličinu tržišta i trenutnu pokrivenost 5g mrežom, može se reći da svi veći i bitniji gradovi i centri trenutno imaju dostupan 5g signal. Budući da važi za slobodno tržište, velike kompanije poput “Verison”, “AT-T”, “T-Mobile”, “Sprint” svakim danom šire svoju mrežu, ali i gledaju kako kroz inovacije da privuku što veći broj korisnika.\nOstale države polako ali sigurno, prvo zakonski, pa onda i tehnološki, uvode 5g mrežu u svoje države. Kao i za svaku novu tehnologiju, “prednost” imaju ekonomski jače države, a opet, najveću bojazan pokazuju upravo one koje trenutno nisu u mogućnosti da implementiraju ni 1% onoga što je u nekim većim državama realnost već neko vreme.\nSveobuhvatno, 5g tehnologija je svojom izuzetnom brzom ekspanzijom dovela u pitanje samo jedno.\nNe to da li je štetna, da li je bezbedna, da li postoji određeni negativni uticaj u odnosu na ranije tehnologije, te da li se iza njene pozadine kriju nekih stvari koje nisu javno rečene već,\nKada će njena implementacija biti gotova?\nMnoge kompanije iz raznih grana privrede sa velikim nestrpljenjem očekuju ovaj momenat, već praveći planove kako da je iskoriste na najbolji način, ali i mi, obični korisnici, znajući koje sve kvalitete 5g mreža donosi.


Parovi osmine finala : Nadlanu.com\nObjavljeno 19. dec 2008. / 00:00:00\nBEOGRAD, 19. decembra 2008. (Beta) - Parovi osmine finala Lige šampiona, koji su određeni žrebom u Nionu.\nSporting - Bajern Minhen\nOlimpik Lion - Barselona\nPrve utakmice osmine finala igraće se 24. i 25. februara, a revanši su zakazani za 10. i 11. mart. Timovi čija su imena ispisana u prvoj koloni biće gosti na revanš utakmicama.\nSportski direktor Reala iz Madrida Predrag Mijatović izjavio je danas da je zadovoljan žrebom za osminu finala Lige šampiona, u kojem će španski tim igrati sa engleskim Liverpulom.\nMijatović je istakao da Real mora da pobedi najbolje ekipe kontinenta ako želi da osvoji desetu titulu prvaka Evrope u klupskoj istoriji.\n"Ući ćemo u taj dvomeč puni samopouzdanja. Do sada smo dobro prolazili protiv engleskih ekipa i verujem da imamo kvalitet za dobar rezultat u Ligi šampiona. U ovoj fazi takmičenja nema lakih protivnika. Što jači rival, to bolje", rekao je Mijatović za televiziju Skaj sport.\nMijatović je izrazio zadovoljstvo i činjenicom da se utakmice sa Liverpulom igraju tek u februaru, pošto će ekipa imati dovoljno vremena za pripreme.\n"Imali smo dosta problema sa povredama u proteklih nekoliko meseci, ali situacija se popravlja. Neki od povređenih igrača će se u januaru vratiti u tim", naveo je on.\nMijatović je dodao da, iako igrači Reala nemaju dovoljno iskustva u Ligi šampiona, veruje u uspeh Madriđana u Ligi šampiona\nAleks Ferguson izjavio je danas da se raduje novom susretu sa trenerom Intera Žozeom Morinjom u dvomeču dva tima u osmini finala Lige šampiona.\n"Naš novi duel biće zanimljiv. On je poseban karakter i jaka ličnost. Oduvek smo se dobro slagali. Dok je bio trener Porta eliminisao nas je iz Lige šampiona, a nadam se da ćemo sada mi imati onoliko sreće, koliko su oni imali tada", izjavio je Ferguson posle žreba za osminu finala Lige šampiona.\nDirektor Intera Ernesto Paolilo izjavio je da Morinjo dobro poznaje engleski fudbal.\n"Gospodin Morinjo je dobar poznavalac engleskog fudbala i to će nam mnogo pomoći. Imamo dovoljno kvalitetnih igrača da dođemo do finala", kazao je on.\nTrener fudbalera Juventusa Klaudio Ranijeri rekao je danas da ne može da zaboravi godine provedene na klupi Čelsija, ali da ta činjenica neće imati nikakav uticaj u duelu dva tima u osmini finala Lige šampiona.\n"Mogu samo da zahvalim (vlasniku Čelsija) Romanu Abramoviču, jer sam po njegovom dolasku, prvi put u karijeri mogao da dovedem svakog igrača koji mi je bio potreban. Četiri godine u Čelsiju ne mogu da zaboravim, ali sada će mi jedini cilj biti da Juventus prođe dalje", objasnio je Ranijeri za televiziju Skaj Italija.\nTrener fudbalera Rome Lučano Spaleti izjavio je da mu se ispunila želja i da je njegov tim u engleskom Arsenalu dobio pravog protivnika u osmini finala Lige šampiona.\n"Prva želja nam je bila da izvučemo jakog protivnika, jer nam je potreban izazov kako bismo u te utakmice ušli bez straha. Žreb je bio veoma dobar, dobili smo jakog rivala protiv koga moramo da pokažemo sav kvalitet koji posedujemo", rekao je Spaleti za televiziju Skaj Italija.


Miralem Pjanić najbolje ocijenjen igrač Bešiktaša protiv Gaziantepa - Sportske.ba\n14 Januara, 2022 21:30\nFudbaleri Bešiktaša na svom su terenu ugostili ekipu Gaziantepa u okviru 21. kola turske Super lige i slavili minimalnu pobjedu rezultatom 1-0.\nSusret je odlučio Mitshu Batshuayi golom u 67. minuti utakmice, a odličnu partiju pružio je bh. veznjak Miralem Pjanić, koji je odigrao svih 90 minuta.\nFudbaler Barcelone koji je na posudbi u Bešiktašu bio je najbolje ocijenjen igrač na ovom susretu, a Sofascore ga je nagradio ocjenom 7,8.\nBešiktaš je trenutno šesti klub Super Lige s 32 boda, dok osmi Gaziantep ima bod manje.\nŠokantne informacije: Tri zvijezde Gabona imaju srčane probleme, među njima i Aubameyang\nBešiktaš poslao na posudbu Ajdina Hasića


Direktor Sekretarijata Energetske zajednice Janez Kopač izjavio je da Okvirna energetska strategija BiH do 2035. godine, koju je usvojio Savet ministara, ne znači ništa u smislu privlačenja velikih investicija bez usvajanja pripadajućeg zakona.\nOkvirna energetska strategija BiH do 2035. godine koju je Savet ministara Bosne i Hercegovine usvojio krajem avgusta, je okvirni dokument koji nije obavezujući i neće dovesti do bilo kakvih rešenja ukoliko ne bude političke volje koja bi bila izražena kroz usvajanje zakona, upozorava Kopač, kako prenose lokalni mediji.\nUsvajanje Strategije je, kako je rekao Kopač, dobro na simboličnom nivou, i ne šteti da je BiH ima, ali samo će usvajanje zakona dovesti do velikih investicija. Međutim, kako stvari sada stoje, tog zakona još jedno izvesno vreme neće biti, upozorio je on.\nSankcije Energetske zajednice protiv BiH ostaju na snazi, rekao je Kopač, uz napomenu da je zemlja sankcionisana jer ne ispunjava svoje obaveze.\nSavet ministara smatra da će strategija privući finansiranje EU i investitore\nNakon usvajanja strategije, Savet ministara je saopštio na svom sajtu da se time stvaraju uslovi za povlačenje sredstava iz IPA fondova i Investicionog okvira za Zapadni Balkan (Western Balkans Investment Framework – WBIF) za sektor energetike, kao i za privlačenje investitora u ovaj sektor u BiH.\nOkvirna energetska strategija BiH, koja je usvojena na predlog Ministarstva spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, je već desetak godina predmet brojnih polemika i pregovora dva entiteta u BiH, Federacije BiH (FBiH) i Republike Srpske. Procene su da je zbog neusvajanja strategije BiH izgubila oko 200 miliona evra investicija.\n“Usvajanjem ovog strateškog dokumenta određuje se smer razvoja energetike u BiH do 2035. godine, što će pozitivno uticati na pokretanje investicija, kao i tržišnih i regulatornih reformi u svim segmentima energetike,” naveo je Savet ministara nakon usvajanja, i dodao da se očekuje da će njeni posredni efekti biti povećanje zapošljavanja, smanjenje javnog duga i povećanje konkurentnosti u BiH.\nTagovi: Energetska zajednica, investicije, Janez Kopač\nPočetna » Vesti » Električna energija » Kopač: Okvirna energetska strategija BiH do 2035. ne znači ništa bez usvajanja zakona


Niška televizija » Grad priželjkuje dolazak lou kost kompanija (VIDEO)\nObjavljeno 29.08.2014. 13:29\nGradsko veće usvojilo je odluku o načinu i kriterijumima za utvrđivanje aerodromskih usluga, što je poslednji korak pred donošenje elaborata, rekao je gradonačelnik Niša prof. dr Zoran Perišić. Taj elaborat će stvoriti uslove da u Niš dođu lou kost kompanije, a prema Perišićevim rečima postoji velika verovatnoća da od 31. marta sledeće godine sa niškog aerodroma polete avioni jedne do dve lou kost kompanije.\nPerišić je precizirao da ova odluka samo potvrđuje rešenost grada da se ne subvencionišu avio-kompanije, već da se ulaže u infrastrukturu aerodroma, kako bi se za te kompanije obezbedili odgovarajući uslovi. On nije želeo da precizira sa kojim kompanijama se pregovara, ali je najavio da bi u narednom periodu trebalo da budu postignuti konkretni dogovori. On dodaje i da bi do sredine oktobra trebalo da bude instalirana neophodna oprema kako bi aerodrom zadovoljio sve tehničke uslove.\nPerišić je pozdravio izjavu ministarke Zorane Mihajlović koja je najavila osnivanje novog javnog preduzeća „Aerodromi Srbija“ koje bi se bavilo razvojem domaćih aerodroma. Kako kaže, to će značiti i uštedu za grad.\nOsim ovoga, Gradsko veće je usvojilo odluku i o nabavci 70 protivgradnihn raketa, čija je vrednost oko 2.5 miliona dinara jer su, kako je rečeno, zbog loših vremenskih prilika, sve zalihe potrošene. Takođe, usvojena je i odluka JKP Naisus da cena vode za korisnike koji se snabdevaju sa zajedničkog vodomera u selima Mramor, Sečanica, Krušce, Gornji Matejevac, Hum, Knez Selo i Čamurlija bude 51,23 dinara po kubiku. Ovim je cena izjednačena sa onom koju plaćaju domaćinstva u gradu, s tim što je dodato 15% za interventna održavanja. Očekuje se da ova odluka da jasan uvid u to kolika je potrošnja, ali i da se uvede red kada je reč o redovnom plaćanju.


Šutanovac posetio Kragujevac | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nŠutanovac posetio Kragujevac\n- Ritam Grada - Feb 28, 2014\nU okviru predizborne kampanje liste „Sa Demokratskom strankom za demokratsku Srbiju“, kandidat za narodnog poslanika Dragan Šutnovac, posetio je Kragujevac.\nNa štandu, koji je bio posvećen razgovoru sa građanima na temu sprečavanja nasilja među mladima i narkomanije, i povećanju bezbednosti građana Srbije i Kragujevca, Šutanovac je istakao da je jako važno da se na lokalu izvrše preventive, da se mladim ljudima omogući dovoljan broj sadržaja koji mogu da ih okupe i odvuku od nasilja i huliganstva. On je dodao da je još važnije je da se na nivou ministarstva uradi jedna adekvatna reforma koja će omogućiti da se u svakom delu Srbije živi bezbedno.\nU Srbiji je bezbednost bila na visokom nivou do pre par godina, danas je to ogroman problem. Svedoci smo da je u poslednje dve godine stopa kriminala u porastu, da je stepen bezbednosti kako u Kragujevcu tako i u celoj Srbiji u velikom opadanju. Ova Vlada i ova vlast izglasali su Zakon o amnestiji i pustili 3.600 osuđenih ljudi na slobodu, nakon čega je stopa kriminala u porastu u celoj Srbiji.\n– Smatramo da je bezbednost jedna od osnovnih uslova za dobijanje stranih investicija. Ukoliko Srbija nastavi ovim putem imaćemo još više problema i zato na sledećim izborima građani Srbije treba da podrže upravo onu stranku koja je izvršila reforme u sektoru odbrane. Smatramo da imamo dovoljno kadrova, znamo, umemo, kako na lokalu, tako i u celoj republici da izvršimo reformu iz sektora bezbednosti – istakao je Šutanovac.\nGovoreći o programu Demokratske stranke, Šutanovac je naglasio da će se Demokratska stranka zalagati i za veće investicije u poljoprivredu, formiranjem posebnog agrarnog fonda koji će investirati u agrar, koji će u ovom delu Srbije izgraditi dovoljan broj hladnjača i smeštajnog kapaciteta kojim će moći da se kontroliše cena koštanja proizvoda i kada njihova cena nije visoka.


Radomir Baja Živanić\nNa osnovu dokumentacije i izjava svedoka suspendovan je direktor filijale Poreske uprave Vračar Dušan Ljubičić, a suspenzija se sprema i direktoru Poreske uprave regionalnog centra Beograd Draganu Ristivojeviću.\nPo dolasku novog rukovodstva u Poresku upravu Srbije aktiviran je i sistem unutrašnje kontrole i otkriveno je da postoji veliki broj rešenja koja godinama stoje u fiokama, a novac po tim rešenjima nije nikad naplaćen.\n- Upadljivo je bilo da „Verano motors“ Radomira Živanića ni posle četiri godine od kupovine Robnih kuća „Beograd“ nije platio porez. Ispostavilo se da su Ljubičić i njegov kum Dragan Ristivojević Živaniću pripremili rešenje na višestruko veću sumu nego što je po zakonu trebalo da plati. Računali su, naime, da „Verano motors“ treba da plati namet tri odsto vrednosti Robnih kuća „Beograd“, iako je postojalo mišljenje Ministarstva privrede da se, u ovom slučaju, primenjuje stopa od samo 0,25 odsto - objašnjava izvor „Blica“ blizak istrazi.\nŽivanića je zatim kontaktirala osoba koja je ponudila da posreduje kako bi se „stvar rešila“. Traženo mu je više desetina hiljada evra kako bi se ovaj predmet držao po strani. Da ga je reketirao direktor filijale Poreske uprave Vračar Ljubičić i Ristivojević iz Poreske uprave – regionalnog centra Beograd, za „Blic“ potvrđuje i sam Živanić.\n- Kada smo kupili Robne kuće „Beograd“, dobili smo rešenje na skoro osam miliona evra, iako je trebalo da platimo nešto više od milion evra - objašnjava Živanić i dodaje da je tražio ocenu ustavnosti tog rešenja.\nNapominje da su osumnjičeni poreznici kontaktirali s njim preko njegovog poznanika i ponudili se da „stvar srede“.\n- Godinama trpim ljagu i štetu zbog ovog slučaja jer se ime moje firme pojavljuje među najvećim poreskim dužnicima - napominje Živanić i dodaje da je spreman da se pojavi kao svedok.\nIzvor „Blica“ objašnjava da Živanić nije jedini čija se firma našla među onima čiji su vlasnici reketirani.\n- Princip je, očigledno, u svim slučajevima bio isti. U slučajevima kada su vlasnici firmi odbijali da daju mito, uglavnom su pretili blokadama računa. Ima slučajeva kada je i pet godina prolongirano plaćanje poreskih obaveza - objašnjava izvor „Blica“ blizak istrazi.


DS traži da policajci koji su pevali o zločinu u Srebrenici budu suspendovani\nBeta 3. januara 2022. 13:15\nDemokratska stranka (DS) zatražila je danas da policajci koji su na jednoj proslavi u Priboju pevali pesme u kojima se poziva na ponavljanje zločina iz Srebrenice u Novom Pazaru i Sjenici, budu odmah suspendovani.\nPredsednik Izvršnog odbora DS Srdjan Milivojević ocenio je da postupak policajaca zahteva „hitnu reakciju drzave i osudu čitavog društva“.\n„Posebno je tragično što se ova pesma čula u višenacionalnoj opštini kakav je Priboj, koja još uvek pamti zločin u Sjeverinu kada je tragično nastradalo 16 Bošnjaka, gradjana Srbije“, naveo je Milivojević a prenela DS.\nUpozorio je da je „zahvaljujući promoterima i pokroviteljima politike ratnih zločina iz dvedesetih koji su ponovo uzurpirali vlast, Srbija postala plodno tlo za bujanje najprimitivnijeg ekstremizma i pogubnog šovinizma“.\n„Sa strepnjom svedočimo da se naša zemlja ponovo gura u glib ratnohuškačke politike od strane onih koji su promovisali parolu ‘ubijte jednog Srbina, mi ćemo stotinu Muslimana’. Država koju vodi do skoro aktivni promoter ove užasne politike Aleksandar Vučić, u kojoj policijom rukovodi pukovnik Aleksandar Vulin koji Žandarmeriju postrojava ispred murala Ratku Mladiću, očigledno nema ni volje ni sposobnosti da spreči ovakav sraman ispad pripadnika svoje policije“, dodao je funkcioner DS.


15:56 21.12.2017 (osveženo 16:05 21.12.2017) Preuzmite kraći link\nEU u četvrtak produžuje sankcije Rusiji\n„Savet je 21. decembra 2017. godine produžio ekonomske sankcije, usmerene na određene sektore ruske ekonomije, do 31. jula 2018. godine“, piše u saopštenju Saveta EU.\nRanije su lideri zemalja EU usvojili političku odluku o produžavanju ekonomskih sankcija Rusiji za pola godine, koje ističu krajem januara 2018. godine. Formalna odluka Saveta EU o tome očekivala se ove nedelje.\nEvropska unija uvela je ekonomske restriktivne mere protiv Rusije u leto 2014. zbog sukoba u Ukrajini, a kasnije ih proširila. Lideri zemalja-članica EU u martu 2015. godine vezali su svoje akcije za punu implementaciju Minskih sporazuma.\nprodužetak, sankcije, EU


Datum objave: 06.05.2019 16:25 | Autor: MVP\nKonferenciju su otvorili predsjednik Skupštine Crne Gore Ivan Brajović i ministar vanjskih poslova prof. dr Srđan Darmanović, nakon čega su govorili ministar kulture Aleksandar Bogdanović, ministar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović i ministar zdravlja dr Kenan Hrapović.\nPredsjednik Skupštine je počasnim konzulima zahvalio što svoje vrijeme, ugled, poznanstva i resurse neumorno stavljaju u službu Crne Gore, uz uvjerenje da je „lijepo biti predstavnik slobodarske zemlje, čija hiljadugodišnja istorija, kao i sadašnjost obavezuju i služe na ponos svima“.\nU uvodnom obraćanju ministar Darmanović je naglasio važnu ulogu počasnih konzula u pozicioniranju Crne Gore na svjetskom tržištu kao atraktivne investicione i turističke destinacije. Iskoristio je priliku da zahvali počasnim konzulima na posvećenom radu i doprinosu širenju diplomatske mreže Crne Gore. “Vjerujem da je naš zajednički cilj da predstavimo i promovišemo Crnu Goru kao modernu evropsku državu, dinamične ekonomije i jedinstvenih prirodnih potencijala“, kazao je Darmanović. Naglasio je da crnogorska diplomatija u značajnoj mjeri doprinosi privlačenju stranih direktnih investicija i promociji potencijala crnogorske ekonomije, u cilju njene održive diversifikacije i stabilnog rasta. Izrazio je uvjerenje da će konferencija podstaći snaženje kontakata, partnerstava i poslovnih prilika.\nMinistar kulture Aleksandar Bogdanović je istakao da kada uzmemo u obzir da su ključni problemi današnjeg svijeta uzrokovani animozitetima koji su nastali vrlo traumatičnim sučeljavanjima različitih kultura, onda nam postaje jasno da se upravo na polju kulture moraju tražiti rješenja za harmoničnijim razvojem globalnih procesa. Ono što vodi ka tim rješenjima, a to je dijalog među različitostima, može svoju najznačajniju podršku naći upravo u onome što donosi današnje informatičko doba, istakao je ministar Bogdanović. Zahvaljujući njemu, malim kulturama proširene su mogućnosti prezentacije svojih autentičnih vrijednosti, čime mogu efikasnije uticati na otklanjanje stereotipa koji ih prate i koji su, kao što znamo, posljedica prije svega nedovoljne informisanosti. Istorija naših prostora jeste istorija stalnog preplitanja različitih kultura. Taj kontinuitet je učinio da savremena Crna Gora može u svom istorijskom iskustvu prepoznati upravo ono što savremeni svijet ponovo pokušava staviti u centar agende svog budućeg razvoja. Jasno je da u njoj posebno mjesto pripada toleranciji i dijalogu, a kultura, kako istorija pokazuje, jeste polje na kom se to može najlakše i najefikasnije ostvariti.\nMinistar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović posebno se osvrnuo na važnost Programa ekonomskog državljanstva. „Program će biti dostupan za najviše 2.000 najreferentnijih aplikanata i to tokom ograničenog perioda od tri godine. Ovo je dodatan mehanizam zaštite, jer se Program de fakto donosi kao „pilot“ čije će se performanse budno pratiti tokom implementacije”. Ministar Radulović je istakao da će se sredstva dobijena ovim Programom usmjeriti na razvojne projekte koji treba da generišu višestruku korist po državu, od privredne aktivnosti tokom samog ulaganja preko zapošljavanja tokom, nakon ulaganja i na kraju unapređenja ponude i konkurentnosti sveukupne ekonomije kao krajnjeg cilja. Iz svega navedenog jasno je da su svi mehanizmi upravljanja postupkom dodjele državljanstva u rukama Vlade te da su kriterijumu u predloženom modelu definisani tako da je svaki korak do kraja transparentan, što onemogućava bilo kakav vid manipulacije, zaključio je ministar Radulović.\nMinistar zdravlja dr Kenan Hrapović kazao je da je u crnogorskim zdravstvenim odmaralištima, prema podacima Monstata, tokom prošle godine ostvareno 223.000 noćenja domaćih i inostranih turista koji najčešće dolaze iz Norveške, Holandije, Švedske i Njemačke. Hrapović je posebno istakao komparativne prednosti zdravstvenog turizma u Crnoj Gori a to su osim povoljne geografske pozicije i klime, prirodni resursi naše zemlje neophodni za razvoj zdravstvenog turizma, kao što su ljekovito blato, mineralna voda i ulcinjski pijesak, koji ima biološki aktivne mineralne sastojke. Crna Gora se može pohvaliti i kvalifikovanim medicinskim osobljem, kvalitetom medicinskih usluga i konkurentnim cijenama, zaključio je Hrapović.\nNa Trećoj Konferenciji koja je okupila 40 počasnih konzula, govorio je i gradonačelnik Podgorice dr Ivan Vuković, a fokusu je bila prezentacija aktuelnih projekata i razvojnih prioriteta naše države, u cilju daljeg jačanja privredne i kulturne saradnje sa zemljama iz kojih dolaze počasni konzuli.\nVideo: Ministar vanjskih poslova Srdjan Darmanovic - Konferencija pocasnih konzula - Izlaganje\nVideo: Ministar kulture Aleksandar Bogdanovic - Konferencija pocasnih konzula - Izlaganje\nVideo: Ministar odrzivog razvoja i turizma Pavle Radulovic - Konferencija pocasnih konzula - Izlaganje


PRVE VAKCINE DO MAJA: Postignut dogovor o proizvodnji "sputnjika V" u "Torlaku" : Nadlanu.com\nPRVE VAKCINE DO MAJA: Postignut dogovor o proizvodnji "sputnjika V" u "Torlaku"\nObjavljeno 25. mar 2021. / 13:00:43\nRuski Fond za direktne investicije i Institut za virusologiju, vakcine i serume Torlak saopštili su danas da su postigli dogovor o proizvodnji vakcine "sputnjik V" protiv koronavirusa koja bi mogla da počne do maja u postrojenjima "Torlaka".\nSrbija će, dodaje se, postati prva zemlja u Jugoistočnoj Evropi koja će proizvoditi vakcinu sputnjik V. Ta vakcina mogla bi da se izvozi kasnije u druge zemlje regiona, navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu sputnjika V, preneo je Tanjug.\n- Srbija je među prvim zemljama u svetu koje su odobrile 'sputnjik' i koriste tu vakcinu radi zaštite stanovništva od koronavirusa. Proizvodnja ruske vakcine u 'Torlaku' obezbediće lakšu logistiku i pomoći da se ubrza program vakcinacije u zemlji - rekao je Dimitrijev.\nMinistar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović zahvalio je predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, ruskoj vladi i RDIF-a na podršci u očuvanju zdravlja i života građana Srbije, navodi se u saopštenju.\nOn je rekao da će proizvodnja vakcine "sputnjika V" u Institutu Torlak jačati kapacitete naše zemlje u borbi protiv pandemije koronavirusa i otvoriti nove perspektive za distribuciju ove vakcine u regionu Jugoistočne Evrope.\n- Transfer tehnologija za proizvodnju vakcine 'sputnjik V' iz Rusije u Srbiju doprineće obnavljanju suvereniteta naše zemlje na polju proizvodnje vakcine koja će biti važan resurs svake zemlje u budućnosti - rekao je Popović.


Eurozona se širi\nPanorama Talina, glavnog grada Estonije\nEvropske zemlje koje koriste zajedničku valutu, euro, od sutra će imati novu članicu - Estoniju - koja im se pridružuje u trenutku velike zabrinutosti za budućnost evropske valute.\nPremijer te baltičke zemlje od milion i 300 hiljada stanovnika, Andrus Ansip, prvi će odmah posle ponoći uzeti euro iz jednog bankomata. On kaže da će ta promena podstaći privredu Estonije i olakšati trgovinu.\nDo prelaska Estonije sa krune na euro dolazi kratko vreme pošto su zemlje takozvane eurozone pomogle Grčkoj i Irskoj da prebrode dužničku krizu. Neki strahuju da će i Portugalu, Španiji i Italiji uskoro biti potrebna slična pomoć.\nUprkos tim brigama, nemačka kancelarka Angela Merkel kaže da euro treba podržati jer je ta valuta temelj prosperiteta u Evropi.\nMeđutim, Centar za ekonomska i privredna istraživanja saopštava da će Španija i Italija u 2011. godini morati da reprogramiraju 500 milijardi dolara obveznica, što bi moglo da izazove krizu. Ta ekonomska istraživačka organizacija se sedištem u Britaniji kaže da su šanse samo jedan prema pet da će eurozona opstati u sadašnjem obliku tokom narednih 10 godina.


Džez festival u Valjevu počinje večeras onlajn\nTanjug 25. decembra 2020. 10:45\nVALJEVO – Džez festival Valjevo pod sloganom “Jaž vakcina”, prvi put u onlajn formatu biće realizovan od večeras u 21h premijerom dokumentarnog filma “Bravo, majstore!”, posvećenog nedavno preminulom dr Voji Milutinoviću, dečijem hirurgu i muzičaru iz Valjeva, javili su organizatori muzičke smotre.\nFestival u svom 36. izdanju bez publike trajaće do 29. decembra i emitovaće koncerte i specijalizovane emisije namenjene ljubiteljima dobre muzike i pravog džeza, a kompletan program će biti besplatan i prikazan premijerno na YouTube kanalu festivala “ValjevoJažFest” tokom navedenog perioda.\nDruge festivalske večeri, odnosnosutradan, publika će moći da gleda koncert čuvenog džez saksofoniste i kompozitora Jovana Maljokovića, rodom upravo iz Valjeva, koji će uz svoj “Balkan Salsa bend” izvesti premijerno numere sa svog novog albuma “Reka života”.\nMaljoković je nedavno uz nekoliko svojih džez kolega zatvorio 36. Beogradski džez festival u Velikoj sali Doma omladine, uz velike ovacije.\nNaredne večeri, 27.12. u okviru promocije novog albuma, nastupiće jedan od vodećih makedonskih džez gitarista i kompozitora Sašo Popovski.\nAlbum regionalnog muzičara “Fallen Land” na atraktivan način predstavlja podžanr i pravac Balkan Soul, a uz Popovskog će nastupiti Ivan Bejkov (kontrabas) i Viktor Filipovski (bubnjevi).\nPretposlednje večeri 28. decembranastupiće izraelska zvezda u usponu čarobnog glasa Tula u pratnji benda Shalosh.\nRođena u Tel Avivu u mešovitoj jemensko-poljskoj porodici, a odrasla je na Bliskom istoku, što joj je pomoglo u karijeri za usavršavanje u muzičkom izrazu i na konceretima.\nU svom stilu kombinuje žanrove soula, džeza, mediteranskog folka i world music scene.\nZatvaranje festivala 29. decembra u 21 sat biće u znaku studenata Jaž odseka Muzičke Akademije.\nUz podrškubivših i sadašnjih učenika Valjevske Gimnazije, Aleksandra Cvejića, Petra Ninića i Dragutina Čulića, muzički projekat će sprovesti gledaoce kroz terapiju izloženosti kvalitetnoj muzici u emisiji “Bolje sprečiti nego lečiti”.\nPrijavom na YouTube kanal “ValjevoJažFest” publika možebesplatno pogledati sve koncerte i emisije u okviru programa ovogodišnje manifestacije.\nFestival u Valjevu jedini je džez festival koji je u kontinuitetu održavan svake godine od osnivanja gde je nastupilo više od 1.200 muzičara i više od stotinu bendova iz zemlje i inostranstva.\nSmotra se realizuje uz podršku Ministarstva za Kulturu i informisanje Republike Srbije i Grada Valjeva, u organizaciji Centra za kulturu Valjevo, pod čijim krovom se uvek i održavaju koncerti.


Instagram uveo nametags - oradio.rs\nKada je Snapchat uveo filtere, Instagram je požurio da korisnicima omogući tu istu opciju. Istorija se ponavlja, ova platforma je sada ponudila odgovor na Snapchatove prilagodljive tagove za lakše dodavanje prijatelja.\nU pitanju je opcija pod imenom Nametags koja pojednostavljuje dodavanje prijatelja i koju je Instagram predstavio posle nekoliko meseci testiranja.\nOpcija funkcioniše tako što se kamera usmeri na kod i izvrši se skeniranje, odnosno, nakon što se kreira nametag u kom mogu da se biraju slike, emotikoni, ali i boje, potrebno je da budući prijatelj samo pokrene kameru i drži ekran aktivnim kada je tag vidljiv.\nNametag se može deliti sa drugima preko tekstualnih poruka ili drugih društvenih mreža, ukoliko je potrebno da se kreira širok krug publike.\nKako prenosi Benchmark, Instagram testitra još jednu funkciju koja je namenjena školskim zajednicama. Kreirana je kako bi korisnike ohrabrila da se pridruže grupama na koledžima i univerzitetima, ali je trenutno limitirana na testiranje samo u SAD.


Свет је 1983. био на ивици нуклеарног рата!\nSvet je 1983. bio na ivici nuklearnog rata!\nIzveštaj sa kojeg je nedavno skinuta oznaka tajnosti, poznat kao „Strah od rata 1983“, otkriva još jednu epizodu o tome koliko je svet bio blizu nuklearne katastrofe: u sumrak Hladnog rata dve najveće nuklearne sile, SAD i SSSR, bile su opasno blizu otvorenog sukoba koji bi se vodio svim sredstvima.\nSvet još jednom saznaje kako je izbegao nuklearnu apokalipsu.\nIzveštaj iz februara 1990. godine, sa kojeg je nedavno skinuta oznaka tajnosti, govori o strahu SSSR-a od rata 1983. godine i opisuje koliko su SAD i SSSR bili opasno blizu ulaska u rat.\nIzveštaj otkriva kako je aparat američke nacionalne bezbednosti iz hladnoratovskog perioda propustio da vidi mnoge znake upozorenja.\n„Prema navodima predsedničkog Savetodavnog odbora Obaveštajne službe, SAD su ’možda omaškom svoje odnose sa Sovjetskim Savezom stavile pred osetljiv obarač‘, tokom nuklearne vežbe NATO-a 1983. godine pod nazivom ’Sposobni strelac 83‘“, navodi se u izveštaju.\nDokumenta NATO-a i američke avijacije, sa kojih je skinuta oznaka tajnosti, pokazuju da je vežba „Sposobni strelac 83“ uključivala veliki broj novih provokacija, koje su u Sovjetskom Savezu mogle biti pogrešno protumačene kao pripreme za pravi napad.\nVežba je uključivala prebacivanje 19.000 američkih vojnika u Evropu avionima koji bi nisko leteli i tako bili nevidljivi radarima, prebacivanje komandnih centara iz stalnih štabova u „privremene ratne štabove“, primenu „procedura upotrebe novog nuklearnog naoružanja“ uključujući konsultacije sa štabovima u Vašingtonu i Londonu; kao i „osetljiva politička pitanja“, gde su bombarderi B-52 više puta „slučajno pomenuti“ u kontekstu nuklearnih napada, navodi se u izveštaju.\nIzveštaj takođe obuhvata i dodatne znake opasnosti koje je SSSR lako mogao pogrešno da protumači, koji su opisani kao „specijalni nabori“. To uključuje komunikaciju „pre same vežbe koja teoretski podiže nivo pripravnosti vojske van redovnog vojnog režima, kroz različite faze upozorenja do opšteg upozorenja“, kao i da „neki američki avioni primenjuju procedure upravljanja nuklearnim bojevim glavama, uključujući izletanje iz hangara sa vrlo realnim imitacijama nuklearnih bombi“.\nIz ovih navoda proizilazi da je Sovjetski Savez zaista verovao da se SAD pripremaju za pravi rat i da je svoju vojsku mobilisao za odgovor.\nU rezimeu dokumenta iz Arhiva Nacionalne bezbednosti navodi se da je „Vojna reakcija Varšavskog pakta na vežbu ’Sposobni strelac 83‘ bila ’nesrazmerna u obimu‘ i uključivala ’premeštanje nuklearnog naoružanja helikopterima iz skladišta u jedinice za isporuku‘, obustavu svih vazdušnih operacija osim letova za prikupljanje obaveštajnih podataka od 4. do 10. novembra, najverovatnije kako bi na raspolaganju bilo što više aviona u slučaju rata“.\nIspostavilo se da Amerika o ovim aktivnostima ništa nije znala.\n„Amerika je bila žrtva inverzne greške i nije mislila da su Sovjeti bili ozbiljni u pripremama za rat, delimično i zato što nisu ni pomislili da Sovjeti zaista misle da Amerika želi prva da ispali nuklearni projektil. Kao rezultat, oni koji su vodili glavnu reč u američkoj vojsci i obaveštajnoj službi nisu mislili da se tokom ’Sposobnog strelca‘ dešava bilo šta neobično“, piše u izveštaju.\nNa sreću, „vojni zapovednici koji su bili zaduženi za vežbu ’Sposobni strelac‘ minimizirali su rizik ne reagujući na dokaze da se delovi sovjetske armije pomeraju na neuobičajen nivo pripravnosti“.\nOdluku da se ne poveća nivo pripravnosti zapadnjačke vojske doneo je general-major Lenard Perots dok je bio na položaju zamenika šefa obaveštajne službe američkih vojnih snaga u Evropi.\nDa je američka vojska pomerila svoje operativne procedure u Istočnu Evropu, to bi dovelo do eskalacije tenzija i povećalo šanse za slučajni rat.\nMože biti da je nesvesno nedelanje američke vojske zapravo spasilo svet.


Orden i optužujuća priključenija\nRadio slobodna evropa na svom portalu 08.oktobra 2021. objavio je tekst u kome piše da SRPSKA PRAVOSLAVNA CRKVA dodelila svoj najviši orden višegodišnjem medijskom stubu režima Slobodana Miloševića i čelniku Radio Televizije Srbije (RTS) u vreme ratne propagande koja je vođena sa njenih kanala šireći međunacionalnu mržnju.\nTekst je napisao PREDRAG UROŠEVIĆ a objavljen je pod originalnim naslovom 'Najviši orden srpske crkve za Miloševićevog medijskog huškača'\nMilorad Vučelić, višegodišnji medijski stub režima Slobodana Miloševića, čelnik Radio Televizije Srbije (RTS) u vreme ratne propagande koja je vođena sa njenih kanala šireći međunacionalnu mržnju, poneo je najviše priznanje Srpske pravoslavne crkve (SPC).\nUručio mu ga je lično patrijarh SPC Porfirije, u zgradi Patrijaršije u Beogradu u četvrtak, 7. oktobra 2021. U obrazloženju koje se uz zajedničku fotografiju Vučelića, patrijarha i još četvorice crkvenih čelnika, nalazilo duže od 24 sata na udarnom mestu internet portala SPC, navodi se da je priznanje zaslužio, između ostalog, "zbog afirmacije hrišćanskih vrednosti i vrlina".\n"Orden koji je dobio Milorad Vučelić nagrada je za njegovu ratnohuškačku aktivnost devedesetih godina za vreme Miloševića, ali i za promociju antievropskih i antizapadnih vrednosti u sadašnjosti", komentariše za Radio Slobodna Evropa (RSE) Ivan Đurić iz nevladine organizacije Inicijativa mladih za ljudska prava (YIHR).\nOsim medijskog ratnog huškanja, u Vučelićevoj biografiji zabeležena je bliska saradnja sa Miloševićem, koji je kao optuženik za ratne zločine 2006. godine preminuo u pritvoru, na čelu Socijalističke partije Srbije (SPS).\nPosle ubistva srpskog premijera Zorana Đinđića 2003. godine i sam Vučelić je bio pritvaran, da bi oktobra 2016. došao na čelo fudbalskog kluba Partizan, jednog od dva najveća sportska kluba u Srbiji.\nU Srbiji nikada nije sprovedena lustracija Miloševićevih medijskih ili političkih saradnika, niti je donesen pravni akt koji bi tako nešto učinio mogućim. To mu je omogućilo da se 2017. godine vrati na čelo tiražnog dnevnog lista "Večernje novosti". Kao glavnom i odgovornom uredniku tog medija, što je jedina Vučelićeva funkcija koju SPC navodi u zvaničnom obrazloženju, uručeno mu je priznanje koje nosi ime Svetog Save, prvog srpskog patrijarha i srednjevekovnog prosvetitelja.\nO ratnoj propagandi državne televizije Srbije devedesetih, koju je tri godine vodio Vučelić, 2011. urađena je studija srpskog Tužilaštva za ratne zločine pod nazivom “Reči i nedela – Prizivanje ili podsticanje na ratne zločine u medijima u Srbiji 1991. – 1992. godine”. Međutim, istraga koju je Tužilaštvo u Srbiji počelo 2009. godine da vodi o odgovornosti za medijsko podstrekivanje na zločine, nikada nije dovela i do sudskih procesa.\nOd 1997. do 1999. godine Vučelić je obavljao funkciju predsednika Upravnog odbora AD "Telekom Srbija", telekomunikacione kompanije u vlasništvu države, kako se navodi u njegovoj biografiji na zvaničnom sajtu.\nU svojoj političkoj karijeri, Vučelić je bio član Izvršnog odbora Socijalističke partije Srbije (SPS) tokom devedesetih godina, da bi nakon rastanka sa Miloševićem, osnovao Demokratsku partiju socijalista, koja će se nakon demokratskih promena u Srbiji, 5. oktobra 2000. godine, i pada sa vlasti Slobodana Miloševića, ponovo kolektivno uliti nazad u SPS.\nMeđu uhapšenima u toku 'Sablje'\nTokom vanrednog stanja, koje je trajalo do 22. aprila 2003, u policijskoj akciji "Sablja" uhapšeno je 11.665 osoba, među kojima je bilo partijskih funkcionera, visokih vojnih oficira, nosilaca pravosudnih funkcija i estradnih zvezda, a neki od njih proveli su određeno vreme u pritvoru.\nSrpski patrijarh Porfirije je, prilikom uručenja ordena Svetog Save, kako se navodi u saopštenju SPC, objasnio da se Vučeliću orden uručuje zbog svega što je učinio za crkvu.\n„Vi ste pre - sada već mogu da kažem - mnogo decenija dok ste bili najpre direktor Radio-televizije Vojvodine u Novom Sadu, a onda i direktor nacionalne televizije u Beogradu, otvorili vrata - a sada ću samog sebe ispraviti - ne samo da ste otvorili vrata nego ste dali i trudili se da mi iz Crkve imamo apsolutno sve mogućnosti da sa malih ekrana govorimo o svojoj veri kao da govorimo iz samoga hrama ili sa oltara crkava“, navedeno je u saopštenju SPC.\nIvan Đurić ocenjuje kako je Vučelić nagrađen ordenom za svoj rad u medijima, kako tokom devedesetih godina, tako i zbog njegove medijske aktivnosti danas, kao glavnog i odgovornog urednika Večernjih novosti.\nSlobodan Stupar jedan je od nekadašnjih novinara RTS-a, i članova nezavisnog sindikata televizije tokom devedestih godina. Reč je o zaposlenima u toj kući koji su ustali protiv ratno-huškače propagande u vreme Miloševića. Njih više od hiljadu otpušteno je početkom devedesetih, u vreme kada je Vučelić bio na čelu RTS.\nStupar nastavlja da dodela svetosavskog ordena Vučeliću govori o tome da u SPC, kako podvlači ovaj sagovornik, zapravo više nema hrišćanstva.


Đukanović: Ohrabrujuće poruke američke administracije\nU okviru zvanične posete Sjedinjenim Državama, crnogorski premijer Milo Djukanović danas je u Centru za transatlantske odnose na univerzitetu Džons Hopkins održao predavanje o evro-atlantskoj integraciji Crne Gore. Djukanović je naglasio da je tokom jučerašnjih susreta sa potpredsjednikom Sjedinjenih Država Džozefom Bajdenom i državnom sekretarkom Hilari Klinton primio veoma ohrabrujuće poruke za Crnu Goru.\nPoruka američke administracije crnogorskom premijeru Milu Đukanoviću bila je jedinstvena-Crna Gora može da računa na punu podršku Sjedinjenih Država na putu ka članstvu u NATO-u i Evropskoj Uniji. Vašington, kako je tokom jednosatnog razgovora u Bijeloj kući saopštio potpredsjednik Sjedinjenih Država Džozef Bajden, cijeni i partnerstvo sa Podgoricom u rješavanju otvorenih pitanja na Zapadnom Balkanu, koja bi mogla da uspore napredak regiona.\n„ Mi smo prepoznati kao faktor stabilnosti na Balkanu, prepoznati kao partner. Moja poruka u tim razogovorima je bila da smo spremni da, na tragu onog što su naša dosadašnja partnerska ostvarenja, zajedno sa SAD i EU radimo na zatvaranju preostalih otvorenih pitanja u regionu."\nAmerički zvaničnici ponudili su pomoć crnogorskim vlastima i za uspostavljanje pravne države, što je preduslov za dalji napredak u evro-atlantskim integracijama.\n„Čestitala sam premijeru na statusu MAP-a u NATO-u i izrazila spremnost da im pomognem na putu ka punom članstvu ka evroatlantskim institucijama. Ponudila sam i punu podršku za napore za uspostavljane pravne države koju i NATO i EU traže.“\nCrna Gora je, kako je premijer naglasio sinoć nakon susreta sa Klintonovom i danas na Džons Hopkins univerzitetu, spremna da ispuni svoje obaveze u pogledu unapređenja vladavine prava.\n„Sva društva se suočavaju sa manje višim sličnim izazovima različitog inteziteta. Svjesni smo problema koje imamo i spremni smo veoma odgovorno da ih rješavamo, vjerujući da ćemo našu viziju članstva u NATO-u i Evropskoj uniji ostvariti ne prečicama, već predanim ispunjavanjem standarda koji će nas kvalifikovati za to odabrano društvo“.\nDalje reforme ohrabruje i Helsinška komisija čiji je predsjedavajući, senator iz Merilenda Bendžamin Kardin, zadovoljan dosadašnjim napretkom.\n“Veoma smo impresioniran što je tako mlada zemlja postigla toliki napredak kad je riječ o integraciji u Evropsku Uniju i unapređenju demokratije. Kao predsjedavajući Helsinške komisije naročito sam ponosan što se Crna Gora brzo prilagodila svom nezavisnom statusu.”\nSjutrašnjim sastancima sa predsjednikom Svjetske banke Robertom Zelikom i direktorom Međunarodnog monetarnog fonda Dominikom Štrausom Kanom očekivano će dominirati ekonomska pitanja i eventualni aranžman Crne Gore sa MMF-om. Premijer Đukanović optimista je kada je riječ o prevazilaženju ekonomske krize.\n„ Mogu sa sigurnošću da kažem da smo u ovom trenutku spremniji za razvoj nego 2006. godine kada smo ostvarili nezavisnost. Dinamika obnove našeg rasta, zavisišće od dinamike stabilnosti svjetske ekonomije.“\nĐukanović će o konkretnoj saradnji sa američkim kompanijama sjutra razgovarati sa guvernerom savezne države Merilend Martinom O Melijem.


23.10.2020 u 13:55\nUhapšen na ulici sa skoro dva kilograma marihuane\nPolicija je u Beogradu uhapsila A. P. (19) zbog posedovanja skoro dva kilograma marihuane, saopšteno je danas. Osumnjičeni je uhapšen na ulici na Voždovcu, dok je u kesi nosio marihuanu koja je bila upakovana u dva paketa, javlja Beta. Određeno mu je zadržavavanje do 48 časova i uz krivičnu prijavu, biće priveden Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.\n18.10.2020 u 09:00\nLuka Drač novo odredište za šverc narkotika\nNakon promene vlasti u Crnoj Gori, luka Bar biće pod posebnom lupom istražitelja i svi švercerski kanali prebaciće se na luku Drač u Albaniji. Ovu informaciju preneli su crnogorski mediji pozivajući se na sagovornike iz bezbednosnih službi. Kako navode, luka Drač je i do sada bila označena kao jedna od glavnih švercerskih ruta na Balkanu, a položaj zapadnog Balkana čini ovu regiju posebno atraktivnom za šverc droge, oružja i ljudi. Region je smešten između najvećeg svetskog proizvođača opijuma – Avganistana i najvećeg tržišta za heroin, a to je zapadna Evropa. Takođe, Balkan postaje sve važnija tačka za ulaz kokaina u Evropu. Upućeni kažu da je „balkanska ruta” najpoznatija po švercu heroina iz Avganistana preko Turske, zapadnog Balkana u Evropsku uniju, dok su Albanija i Severna\n16.10.2020 u 22:16\nSaslušani pripadnici grupe koja je prodavala heroin\nTužilaštvo za organizovani kriminal saslušalo je i donelo naredbu o sprovođenju istrage protiv petorice osumnjičenih pripadnika kriminalne grupe koja je trgovala heroinom. Istraga je pokrenuta protiv Vladimira Đorđevića, Dragana Vukovića, Vladimira Gašanovića i Branislava Stankovića i preložilo je da im se odredi pritvor. Ivan Daničić je u bekstvu pa je tužilaštvo od suda tražilo da izda naredbu da se za njim raspiše poternica, rečeno je Tanjugu u tužilaštvu. Pripadnici ove kriminalne grupe od marta ove godine bavili kupoprodajom opojne droge i prodali većem broju lica oko pet kilograma heroina, prenosi Tanjug.\n16.10.2020 u 08:03\nU dve akcije policije zaplenjeno 4,6 kilograma heroina\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal i Bezbednosno-informativnom agencijom, u odvojenim akcijama na teritoriji Beograda i Niša, zaplenili su 4,6 kilograma heroina i uhapsili pet pripadnika dve organizovane kriminalne grupe. U prvoj akciji uhapšeni su V. Đ. (1983) iz Pirota, D. V. (1964), B. S. (1979) i V. G. (1982) iz Niša, dok je u drugoj uhapšen J. G. (1984) iz Niša, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela i neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Sumnja se da su oni u dužem vremenskom periodu preprodavali heroin na teritorijama Niša, Pirota i Beograda, saopšteno je iz MUP-a\n15.10.2020 u 09:22\nZaplenjena veća količina narkotika, osam uhapšenih\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, uhapsili su osam članova organizovane kriminalne grupe i zaplenili veću količnu narkotika, saopšteno je iz MUP-a Srbije. U više odvojenih akcija, kao i prilikom pretresa osam stanova i četiri vozila koje su osumnjičeni koristili, policija je pronašla oko 14 kilograma amfetamina, oko 1,7 kilograma heroina, manju količinu kokaina i oko tri kilograma smese za mešanje. Takođe, zaplenjeno je i oko 28.000 evra, za koje se sumnja da potiču od prodaje droge, kao i tri motorna vozila. Zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela i neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih\n14.10.2020 u 10:03\nČetvorici dilera skanka 33 i po godine zatvora\nSudsko veće Posebnog odeljenja Višeg suda u Beogradu osudilo je u ponovljenom postupku na 33 godine i šest meseci zatvora četvoricu optuženih za dilovanje modifikovane marihuane – skanka. Dragan Glišić osuđen je na 11 godina zatvora, Dragan Popović na osam i po, dok je Predragu Isidoroviću i Vladimiru Kesiću izrečena kazna od po sedam godina. Protiv ove prvostepene presude, stranke u postupku imaju pravo žalbe Apelacionom sudu u Beogradu. Prva presuda izrečena je u novembru 2018. godine. I nakon prvog dokaznog postupka, okrivljeni su bili osuđeni na iste kazne. Ovo je jedna od najstrožih presuda za trgovinu narkoticima ikada izrečenih u domaćem pravosuđu. Podsetimo, operativci Uprave kriminalističke policije (UKP) presekli su 19. marta 2017. godine međunarodni lanac krijumčarenja\n09.10.2020 u 10:45\nOdbrana tvrdi da je policija znala za „Jovanjicu”\nU nastavku suđenja Predragu Koluviji i devetorici optuženih za nedozvoljenu proizvodnju i uzgajanje kanabisa na poljoprivrednom gazdinstvu „Jovanjica”, uvodno izlaganje juče je iznela advokatica Zora Dobričanin Nikodinović, koja zastupa Koluviju, rekavši da je policija znala šta se nalazi na „Jovanjici”. Ona je naglasila da o tome svedoči sastanak Koluvije sa državnim sekretarom MUP-a Milosavom Miličkovićem. Advokatica je rekla da je Koluvija pre hapšenja išao na službeni sastanak sa Miličkovićem, što dokazuje da je policija u tom trenutku imala saznanja o tome šta se uzgaja na ovom poljoprivrednom gazdinstvu. Zora Dobričanin Nikodinović zahtevala je da se Miličković sasluša kao svedok tokom postupka. Ona smatra i da je optužnica u ovom slučaju „više nego klimava” te da je oko 99 odsto dokaza\n08.10.2020 u 09:32\nNa početku suđenja za „Jovanjicu“ Koluvija porekao da je proizvodio drogu\n„Ništa od onog što je navelo tužilaštvo nisam činio, niti je bilo ko od okrivljenih radio ono što piše u optužnici. Siguran sam da ćemo u daljem toku postupka to i dokazati”, rekao je juče na početku suđenja pred Specijalnim sudom u Beogradu Predrag Koluvija izjašnjavajući se o optužnici koja ga tereti da je na svom poljoprivrednom dobru „Jovanjica” uzgajao kanabis. I ostali optuženi (osim Sergeja Mrđe kojem se sudi u odsustvu), negirali su krivicu. Koluvija će detaljnu odbranu izneti kada tužilac i advokati završe svoja uvodna izlaganja. Saša Drecun, zamenik tužioca za organizovani kriminal juče je detaljno predstavio optužnicu i izložio uvodnu reč u vezi sa krivičnim delima i dokazima kojima tereti optužene. On je rekao da im Tužilaštvo za organizovani kriminal na teret stavlja posebno teško\n07.10.2020 u 16:36\nUhapšen 51 diler droge u Barseloni\nBARSELONA - Španska policija uhapsila je danas 51 osobu prilikom upada u objekte u kojima je bila droga u Barseloni. Akcija je bila masovna, a učestvovalo je više od 1.000 agenata, koji su pretražili preko 40 stanova u centru severoistčnog dela Barselone i okolnim naseljima. U raciji je učestvovala lokalna policija, kao i određene nacionalne službe, koje su imale podršku iz vazduha, odnosno helikoptera, prenela je agencija AP. Stanovi u kojima je bila čuvana droga, konkretno kokain i heroin, korišćeni su da se odatle šalju dalje narkotici do najsiromašnijih delova u velikim španskim gradovima, prenosi Tanjug. Kriminalna organizacija koja je uhapšena danas, sa uspehom se krila godinama, sve go danas. Sličan broj ljudi je uhapšen u prethodne dve racije, u oktobru


pink.rs | Ljajić: Srpske banje u 'statusu kvo', Srbi odlaze u banje kod komšija\nKako ističe ministar, formirana je radna grupa u vladi koja će uraditi procenu vrednosti banja, a zatim i mogućnost pronalaženja strateškog partnera za njih.\nSvakog vikenda četiri do pet hiljada građana Srbije odlazi u banjska lečilišta u susedne zemlje, pre svega u Mađarsku i Sloveniju, dok u našoj zemlji zbog nerešenih imovinsko-pravnih odnosa mnoge banje godinama propadaju.\nNerešeni vlasnički odnosi, bilo da je vlasnik spornih banja Fond PIO, država ili neka druga institucija, a s druge strane interesi sindikata i rukovodstva banja dva su osnovna razloga zašto se srpske banje sporo privatizuju, kaže za Tanjug ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nKako bi se rešio dugogodišnji problem privatizacije i razvoja banjskog turizma u Srbiji, formirana je, objašnjava Ljajić, radna grupa u vladi koja će uraditi procenu vrednosti banja, a zatim i mogucnost pronalaženja strateškog partnera za njih.\n- Moramo ove godine da imamo rezulat, jer to je resurs koji je apsolutno neiskorišćen. Svakog vikenda četiri do pet hiljada naših ljudi ide u Mađarske, Slovenačke banje, iako značajan deo naših banja pruža bolje uslove i ima bolje reference - ocenjuje Ljajić.\nGodinama država vodi bitku oko "rekonstrukcije banja", desetine su zapuštene i u njih se nije ozbiljno ulagalo decenijama zbog dugih sporova oko pitanja imovine, dok zemlje u okruženju, ističe Ljajić, kroz privatizaciju ili javno privatno partnerstvo ulažu značajna sredstva u banjski turizam. Podseća da su vođeni sudski sporovi u kojima je Fond PIO polagao pravo na većinu banja, da je dobio 10, a još 16 slučajeva se nalazi u sudovima.\n- To je do sada bio glavni razlog zašto stvar sa banjama tapka praktično u mestu. Drugi razlog je zadržavanje statusa kvo od strane sindikata. Ljudi u Srbiji se plaše svake promene, jer onaj ko tamo radi, plaši se da će ostati bez posla ako dođe novi vlasnik, a rukovodstvu banja odgovara ovakvo stanje, jer upravljaju državnim banjama pa ako se promeni vlasnik, verovatno će doći i novi menandžment - kaže Ljajić.\nZbog svega toga, objašnjava ministar, niko nije hteo da ulazi u eventualni problem promene vlasničke strukture tih banja.\n- Banjama su potrebne nove investicije i mora se ići u susret savremenim zahtevima turista, posebno inostranim. Zato smo pokrenuli akciju ne samo privatizacije i prodaje, nego hoćemo da stvorimo mogućnost javno-privatnog partnerstva sa privatnim investitorima kako bi zajedno ulagali - objašnjava Ljajić.\nPodseća da u Srbiji postoje banje koje nikada nisu proradile, a čiji su potencijali značajni, poput Kuršumlijske i Jošaničke banje. Najavljuje da će ovog meseca biti objavljen javni poziv za privatizaciju banje u Kuršumliji koja je zatvorena još od 2006. godine.\nKada je reč o ovoj banji, precizira da je u pitanju nedovršeni objekat koji se nalazi na 12 hektara banjskog zemljišta, a za koju je urađena nova procena vrednosti. Međutim, na 12 hektara zemljišta ove banje, pravo polažu kako opština Kuršumlija, Republika Srbija tako i privatni vlasnici.\nSAMOUBISTVO KOD VRNjAČKE BANjE: Presudio sebi hicem iz pištolja\nOtvoren Sajam turizma, Vučić: Ulagaćemo u srpske banje\nSenat Španije će glasati o merama za preuzimanju kontrole nad Katalonijom U PETAK!


Izbor je jasan: Govor Tereze Mej koji je Britanija čekala - Sputnjik Srbija\n22:39 15.11.2018 (osveženo 22:40 15.11.2018) Preuzmite kraći link\nBritanska premijerka Tereza Mej poručila je večeras da će se boriti da sačuva svoj dogovor o bregzitu sa EU jer veruje da je on u najboljem interesu građana.\n„Svim svojim bićem verujem da je kurs koji sam postavila ispravan za našu zemlju i sve naše ljude“, rekla je Mejova na konferenciji za novinare, prenosi Rojters.\nOna je rekla da niko nije izneo alternativan predlog nacrtu dogovora o bregzitu koji su postigli EU i Britanija, prenosi Tanjug.\nUpozorila je da ako se ne nastavi sa tim sporazumom niko ne može sa sigurnošću da zna koje će posledice uslediti. Bio bi to korak ka neizvesnosti, dodala je ona.\nMejova je ranije danas rekla poslanicima da imaju jasan izbor — ili da podrže njen sporazum o bregzitu, ili da Evropsku uniju Velika Britanija napusti bez sporazuma, ili da bregzita uopšte ne bude.\n„Izbor je jasan: možemo da izađemo bez sporazuma, možemo rizikovati da bregzita uopšte ne bude, ili možemo izabrati da se ujedinimo i podržimo najbolji dogovor koji se može postići“, rekla je Tereza Mej, prenosi Rojters.\nPrethodno je nekoliko ministara podnelo ostavke u znak protesta zbog sporazuma premijerke Tereze Mej s Briselom o izlasku Velike Britanije iz Evropske unije.


KAKO VOLETI ONO ŠTO RADIMO | Breakfast | Magazin\nKAKO VOLETI ONO ŠTO RADIMO\nInspiration // 30.09.2015.\tFoto: Quartz\nJedno od važnijih pitanja sa kojima se većina ljudi u životu susretne je kako odabrati karijeru koja je ispunjavajuća i motivišuća. Prosečan čovek provede 80000 sati svog života radeći, a ispunjen život bez ispunjavajuće karijere nije moguć. Čini se da se pri odabiru karijere nameću dva izbora: prijaviti se za korporativne poslove koji se dobro plaćaju ili pratiti svoj san i ono oko čega smo strastveni po svaku cenu. Problem sa drugom opcijom je što pretpostavlja iskristalisanu viziju onoga što nas pokreće i motiviše, što najčešće nije slučaj. Sa druge strane, čak i ukoliko znate šta je to do čega vam je stalo, to vam i dalje ne garantuje da ćete to uspeti pretvoriti to u posao. Govoreći na ovaj način o strasti prema nečemu, pretpostavlja se da je to nešto što postoji duboko u nama i samo čeka da bude pronađeno sa dovoljno introspekcije. Strast prema nečemu najčešće nastaje kao rezultat rada i doprinosa nečemu značajnom.\nIstraživanja pokazuju da je veza između visine plate i zadovoljstva na poslu irelevantna. Iako nas novac može učiniti nešto zadovoljnijim na poslu, na duge staze je faktor koji zaslužuje najmanje pažnje. U nedavno objavljenom članku, profesor Adam Grant tvrdi da postoji jedna zajednička crta svih „bezličnih“ i „besmislenih“ poslova: ne čine značajnu razliku u životima drugih ljudima. Važni faktori za zadovoljstvo svojim poslom su autonomija, raznolikost, izazovi, povratna informacija. Ipak, prema brojnim studijama, ukoliko izostane osećaj da našim radom doprinosimo nečemu važnom i većem od nas samih, većina ljudi ima problem da pronađe smisao u svom poslu. Sa druge strane, Martin Seligman, osnivač polja pozitivne psihologije smatra da osećaj sreće prilikom pomaganja drugima duže traje u odnosu na sreću koju osetimo kada uradimo nešto za sebe.\nMnogi ljudi nisu u stanju ili u mogućnosti da rade oni što ih najviše interesuje, ili čak i da identifikuje šta je to. Umesto prepoznavanja i jurenja svog sna ili sa druge strane potere za novcem, možda se treba preusmeriti na prepoznavanje vrednosti i toga šta je drugim ljudima potrebno, kao i identifikovanje problema čijem rešavanju želimo i možemo da doprinesemo. Nije neophodno odmah ostvariti značajan učinak. U početku je dovoljno učiti o problemima na koje možete da utičete i da radite na razvijanju korisnih fleksibilnih veština koje će vas staviti u bolju poziciju da doprinesete rešavanju tih problema za koju godinu. Fokusiranjem na ono što je vredno, možete uobličiti jasne ciljeve koji imaju smisao, umesto beskonačne refleksije o tome koje od vaših interesovanja predstavlja vaš istinski poziv


Ovacije bivšem treneru Partizana, primljen u ''Kuću slavnih''! - Sportske.net\nOvacije bivšem treneru Partizana, primljen u ''Kuću slavnih''!\nOgromno priznanje za srpskog fudbalskog stručnjaka.\nEnake otišao, ostale su tri Mirkovićeve opcije u odbrani - Da li je Kalaba spreman za derbi?"Palac gore" - Sveta uspešno operisanBorba za licencu - Partizan rešio veliki problem!Stojke prelomio, radikalan potez pred derbi!Iznenađenje - Još jedan odlazak iz Partizana!\nZanimljiva vest stiže iz Škotske - nekadašnji trener Partizana Ivan Golac primljen je u ''Kuću slavnih'' u škotskom Dandi junajtedu!\nGolac je u pomenutom škotskom klubu radio kao trener u periodu od 1993. do 1995. godine i u tom periodu je ostvario za njih istorijski uspeh - osvojen je prvi trofej nacionalnog Kupa Škotske u istoriji kluba.\nOd tada, Dandi junajted je još samo jednom uspeo da ponovi taj rezultat.\nZnate već da su godinama i decenijama u Škotskoj dominantni Seltik i Rendžers, pa svaki trofej koji neki drugi klub osvoji, ima veliki značaj.\nU prilogu možete da vidite svečane trenutke dodele pomenutog priznanja Ivanu Golcu, kao i kako su ga prisutni pozdravili.


Prirodno-matematički fakultet – Univerzitet u Novom Sadu, nov Generalni član Saveta – Serbia Green Building Council\nPrirodno-matematički fakultet – Univerzitet u Novom Sadu, nov Generalni član Saveta\nPrirodno-matematički fakultet (PMF) u Novom Sadu je najveći PMF u državi sa preko 6000 studenata i 600 zaposlenih. Fakultet je nstitucija od nacionalnog značaja kada je u pitanju osnov razvoja prirodnih nauka i industrije u Srbiji.\nEdukativna i naučno-istraživačka delatnost PMF UNS odvija se u oblasti geonauke, hemije, informatike, matematike, fizike, biologije i ekologije.\n“Prirodno-matematički fakultet je već godinama, kao kredibilan partner, prisutan u nacionalnim, a sve više u međunarodnim istraživačkim i inovacionim projektima. O kompetenciji istraživača sa PMF-a svedoči i podatak da se među 30 najcitiranijih istraživača sa teritorije Vojvodine nalazi čak 20 profesora i saradnika sa PMF-a.”\nističe Prof. dr Milica Pavkov Hrvojević, dekan PMFa\nFokus nekoliko istraživačkih grupa i centara su klimatske promene i urbanizacija, odnosno kako gradovi utiču na izmene klimatskih uslova na mikro i lokalnom nivou unutar grada. Ova istraživanja dovela su do definisanja preporuka za stvaranje klimatski svesnog urbanog dizajna u cilju unapređenja bioklimatskih uslova i zdravlja urbanog stanovništva Srbije. Kako su ciljevi ovih istraživanja u skladu sa definisanim ciljevima SrbGBC, otuda i prepoznavanje članstva u Savetu kao prilike da doprinesu odgovorima na mnoge izazove u sektoru.\nViše o Prirodno-matematičkom fakultetu na: https://www.pmf.uns.ac.rs/en/


Sezona kupanja na bezenu u Blacu počinje čim vremenske prilike dozvole - Blace Info Press\nSezona kupanja na bezenu u Blacu počinje čim vremenske prilike dozvole\nZa početak sezone kupanja na bazenu u Blacu sve je spremno, osim vremenskih prilika koje još uvek ne dozvoljavaju početak sezone.\nLokalna samouprava opštine Blace, izvođači radova, STTC Blace, početak sezone dočekali su spremno i jedino što se čeka jeste lepo vreme, nakon čega će kupači moći da koriste bazen.\nU sportsko turističko trgovinskom centru Blace, obaveštavaju sve zainteresovane da će sezona početi čim vremenske prilike to dozvole. Prvih sedam dana ulazak na bazen biće gratis.\nMesta ima dovoljno za kupače a sklopu kompleksa bazena radi i kafe bar. Sportsko turističko trgovinski centar Blace pod čijom upravom je kompleks bazena, uradio je mnogo na uređenju kompleksa koji danas nakon završetka prve faze radova izgleda prelepo.\nOni koji su imali prilike da obiđu kompleks bazena u Blacu imali su samo reči hvale i pohvale najzaslužnijima za izgradnju ovako prelepog kompleksa.\nPodsetimo, bazen je svečano proglasio otvorenim predsednik opštine Blace, Zoran Jozić na svečanosti upriličenoj u petak 15 .jula.\nBazen iz ugla posetioca izgleda perfektno –mali Bogdan – Ovo mi liči kao da nisam u Blacu, ovo je mnogo lepše…\nObilazeći kompleks bazena u Blacu, mali Bogdan pun pozitivnih utisaka viđeni prizor i lepotu bazena prokomentarisao je rečima- Ovo mi liči kao da nisam u Blacu, ovo je mnogo lepše…\nIzdeja o izgradnji kompleksa bazena u Blacu datira još od 2005.godine ali je tek 2015-16. sprovedena u delu zahvaljujući ogromnom zalaganju, želji i volji predstavnika lokalne samouprave koji su prepoznali da je izgradnja kompleksa bazena jedan od najznačajnihih projekata na teritoriji opštine Blace, kao i pozitivna promena u interesu svih građana a posebno mladih. Izgradnja kompleksa bazena u Blacu podeljena je u tri faze a u prvoj fazi kompletno je sređen najveći bazen koji ima najsavremeniji sistem filtriranja vode.\nSledeća vest Takmičenje ribolovaca\nPredhodna vest Prvi zavičajni susreti u Gornjoj Jošanici – 6. Avgusta


NOVOSADSKI UNIVERZITET JE PRIDRUŽENI ČLAN\nAGENCIJE FRANKOFONIH UNIVERZITETA\nUniverzitet u Novom Sadu je na sednici Saveta Agencije frankofonih univerziteta u decembru mesecu 2014. godine postao njen treći pridruženi član iz Srbije, pored Univerziteta u Beogradu i Univerziteta umetnosti iz Beograda. To znači da od dana kada je odluka doneta, Univerzitet u Novom Sadu i fakulteti i instituti u njegovom sastavu mogu da se prijavlјuju na konkurse i projekte Agencije.\nAgencija frankofonih univerziteta je jedna od najvažnijih mreža ustanova visokog obrazovanja i istraživanja u svetu. Okuplјa oko 800 visokoškolskih ustanova na 5 kontinenata i u stotinak zemalјa. U našem regionu članovi asocijacije su Univerzitet u Zagrebu, univerziteti u Segedinu i Etveš Lorand u Budimpešti, Komenijus univerzitet u Bratislavi, univerziteti iz Sofije, Plovdiva i Velikog Trnova, Aristotel univerzitet u Solunu, a članice su i visokoškolske ustanove iz svetskih metropola poput Pekinga, Šangaja, Kantona, Vuhana, Tokija, Barselone, Moskve, Sankt Petersburga, Nјu Delhija, Mumbaija... Univerzitet u Novom Sadu je postao član Agencije zahvalјujući pre svega delatnosti Odseka za romanistiku Filozofskog fakulteta, gde se nastava kao i dobar deo istraživačkih aktivnosti odvija na francuskom jeziku. Ovaj je Odsek, pored Francuskog instituta, najvažnija tačka kulturnih i naučnih kontakata sa Francuskom, ekonomski, kulturno i politički nezaobilaznom zemlјom na evropskom i svetskom planu. Misija Agencije je da podržava razvoj novih kapaciteta visokoškolskih ustanova posvećenih razvoju regija i zemalјa u kojima se nalaze. Ona doprinosi međunarodnoj vidlјivosti frankofone naučne zajednice i podstiče njenu aktivnost na međunarodnoj sceni vezanu za visoko obrazovanje i razvoj društva. Da bi svoje cilјeve ostvarila Agencija razvija partnerstva sa nacionalnim i međunarodnim organizacijama i udruženjima (Institut Svetske banke, Unesko, Međunarodna organizacija frankofonije, TV5 Svet...), kao i sa privatnim kompanijama koje su zainteresovane za saradnju sa univerzitetima.\nČetiri klјučne aktivnosti su u osnovi delovanja Agencije:\npromocija mobilnosti istraživača i studenata kao načina za sticanje znanja,\nstvaranje mreža istraživača i laboratorijskih ekipa,\npomoć univerzitetima u procesima upravlјanja i rukovođenja visokoškolskim ustanovama,\ndoprinos međunarodnoj vidlјivosti frankofone istraživačke zajednice.\nZa Novosadski univerzitet najzanimlјivija aktivnost Agencije jeste podrška naučnom radu kroz konkurse, pozive i stipendije za studente i istraživače. Frankofona komponenta u projektima društvenih i humanističkih nauka je favorizovana i tematski, dok se kod radova iz ostalih naučnih oblasti traži pre svega da budu objavlјeni na francuskom jeziku. Primer jednog takvog poziva jeste konkurs otvoren do 31. januara 2015. za objavlјivanje originalnih radova, monografija, časopisa ili zbornika sa konferencija, elektronskih ili štampanih izdanja, koja se podržavaju iznosom do 5.000 evra. To je samo veoma mali deo mogućnosti koje članstvo u Agenciji pruža jer su pozivi mnogobrojni i raznovrsni a Novosadski univerzitet će, s obzirom na svoje kapacitete, biti u stanju da ih iskoristi za svoje potrebe.\nPosao oko prikuplјanja dokumentacije i prevođenja neophodnih dokumenata za kandidaturu organizovao je prorektor za nauku i međunarodnu saradnju, prof. dr Pavle Sekeruš uz svesrdnu pomoć kolega sa Odseka za romanistiku Filozofskog fakulteta.


Put do prve akcije: Kako prepoznati dobru kompaniju? | Kamatica\nPočetna > vest > Put do prve akcije: Kako prepoznati dobru kompaniju?\nTekst objavljen: 02.01.2019 12:00\nKamatica će u narednom periodu pokušati da pruži najvažnije informacije i savete kako bi svi oni koji imaju višak kapitala, i žele da ulažu, stekli osnovna znanja o trgovini akcijama na berzi i izboru kompanija koje mogu da donesu dobit.\nNajveću zaradu u poslednje tri godine, na Beogradskoj berzi, donele su akcije Metalca i aerodroma „Nikola Tesla“. Kompanija Metalac je godinama poznata po dobroj korporativnoj kulturi i poštovanju prava manjinskih akcionara, koju prati i redovna isplata dividende koja se mahom povećavala iz godine u godinu.\nVisok prinos donele su akcije aerodroma „Nikola Tesla“ i to najviše zbog koncesije koja je znatno uvećala vrednost ovoj kompaniji. Praksa pokazuje da se najveći prinos na berzi ostvari kada se kupe akcije koje u bliskoj budućnosti postanu predmet preuzimanja, jer tada vlasnici obično dobijaju visoku premiju na trenutnu tržišnu vrednost.\nkupovina akcija dividenda akcije berza Nenad Gujaničić kamatica


Centar fizikalne terapije RADENKOVIĆ uspostavio saradnju sa dijagnostičkim centrom Neo Mag iz Niša\nStručni tim centra Ist Manual Radenković\nVreme kada su za analizu stanja organizma bili potrebni brojni pregledi, nalazi i procedure – davno je za nama. Savremeni dijagnostički centri koriste naučna dostignuća koja pojednostavljuju analize stanja organizma čineći ih povoljnijim, bržim i sa što manje neprijatnosti i nelagode.\nPrvi Centar za dijagnostiku tog tipa na teritoriji Južne Srbije je dijagnostički centar „Neo Mag“ iz Niša sa kojim od nedavno sarađuje Centar kiropraktike i fizikalne terapije „Radenković“ iz Zaječara.\nNa jednom mestu sada možete dobiti kompletnu dijagnostiku (cd, film, izveštaj lekara specijaliste i konsultaciju sa istim), a sve u cilju da pacijent bude detaljno obavešten o svom zdravstvenom stanju kako bi preduzeo prave korake u daljem lečenju.\nDijagnostički centar „Neo Mag“ poseduje najbolje aparate za dijagnostiku, aparat za magnetnu rezonancu, aparate za skener, rendgen, ultrazvuk. Oni vrše specijalističke preglede, a odlikuje ih iskustvo, poslovnost, sigurnost i ljubaznost u radu.\nCentar se može pohvaliti odličnom saradnjom sa vrhunskim ustanovama iz zemlje i inostranstva tako da su im stručnjaci iz drugih ustanova, pre svega sa VMA, često gosti, te možete biti pregledani od njih.\nOd nedavno sa ovim prestižnim Dijagnostičkim centrom sarađuje i jedini zvanično sertifikovani fizioterapeutski centar u Timočkoj krajini – Centar kiropraktike i fizikalne terapije “ IST Manual RADENKOVIĆ“, jer NAJBOLJI PRONALAZE NAJBOJE!\n„Možda Vam oni ne mogu ispuniti hiljadu želja, ali ako ste bolesni mogu Vam pomoći da Vam se ostvari ta jedna!“\nist manual radenkovic\nPrethodni tekstTIKVA KAO LEK, HRANA I UKRAS: Uspešno održana 8. „Tikvijada“ u Nikoličevu (FOTO)\nSledeći tekstDragan Đilas šefu misije MMF-a: Da li ste upoznati da su privatizacije RTB-a i PKB-a izvršene na štetu građana Srbije?


Dječija nedjelja: Najmlađi izazvali pažnju Zvorničana (foto) – Zvornik Danas\nNaslovna/GALERIJE/Dječija nedjelja: Najmlađi izazvali pažnju Zvorničana (foto)\nZVORNIK – Maskembalom glavnom gradskom ulicom u Zvorniku, koji su priredili učenici zvorničke Osnovne škole „Sveti Sava“, nastavljena je manifestacija „Dječija nedjelja“, koja je počela 29. septembra, a završava se 5. oktobra.\nNa maskembalu je učestvovalo oko 600 učenika od prvog do petog razreda.\nDirektor ove škole Radomir Petrović rekao je novinarima da su se, u okviru „Dječije nedjelje“, učenici prvog razreda kreativno izražavali crtanjem po asfaltu u dvorištu škole, da su održane radionice o pravima djeteta, kao i pozorišna predstava „Veseli indijanci“, uizvođenju „Kofer teatra“ iz Beograda.\nOn je dodao da će nakon maskembala biti proglašerne tri najljepše maske.\nPetrović je naglasio da je, povodom obilježavanja „Dječije nedjelje”, Ministarstvo porodice, omladine i sporta Vlade Republike Srpske raspisalo literarni konkurs na temu: „Imam pravo da kažem i da budem saslušana“, na kome je učenica ove škole Tamara Šavija iz 6-4 odjeljenja osvojila drugo mjesto.\nPrema njegovim riječima, sutra će za učenike biti organizovan sportski dan, odnosno finalna takmičenja u malom fudbalu i između četiri vatre.\nMaskembal je posmatrao veliki broj građana.


Čvrst stav čuva Kosmet\nРубрика: Политика, Актуелно, Религија Аутор: новинарство 1.039 пута прочитано Датум: 3.03.2007 Одштампај\nZahtev albanske strane za nezavisnost Srbi nikako ne mogu da prihvate i od naših prijatelja u Americi smo više puta čuli da je važno da na tom stavu istrajemo, poručio episkop raško-prizrenski. U sredu je u Minhenu vladika Raško-prizrenski i kosovo-metohijski Artemije, koji boravi u Nemačkoj,\ndetaljno govorio o prilikama u kojim žive preostali Srbi na Kosovu i Metohiji i brizi Srpske pravoslavne crkve za sudbinu srpskog naroda i njegovih svetinja. Za uslove u kojim žive Srbi od dolaska međunarodnih snaga, on je istakao da je to život u logoru i pobrojao ljudske žrtve, materijalnu štetu na kućama i imovini Srba u pogromu 17. marta 2004. godine, ali i porušene crkve i manastire i uništene kulturne i civilizacijske vrednosti koje su pod zaštitom Uneskoa.\nTada su napadnuti i policajci i vojnici međunarodnih snaga i njihova oprema, što govori o dimenzijama pogroma. Skoro osam godina od dolaska međunarodnih snaga na Kosovo i Metohiju za Srbe se nije ništa promenilo u pozitivnom smislu i zbog toga zahtev albanske strane za nezavisnost Srbi nikako ne mogu da prihvate, jer, kako je rekao vladika, tek se onda postavlja pitanje kakva ih sudbina očekuje. Nisu ispunjeni ni najminimalnijiuslovi za povratak proteranih Srba i normalan život onih koji su ostali na Kosovu i Metohiji.\n- Sve su to razlozi da Srbi i Srbija ne prihvate Ahtisarijev plan ni u celini ni u delovima. Mi ne pristajemo na nezavisnost Kosova. Od naših prijatelja u Americi smo više puta čuli da je važno da Srbija ostane čvrsta u stavu da je takvo rešenje za nju neprihvatljivo. Vidimo danas da svet nije više jedinstven po pitanju statusa Kosova i Metohije, da se podelio i da ima sve više zemalja koje nisu za nezavisnost Kosova i Metohije – naglasio je vladika Artemije.\nPosle toga je zajedno sa članovima delegacije odgovarao na pitanja prisutnih, a onda je prikazan dokumentarni film “Kad bi hleba bilo više” o teškom životu preostalih Srba na Kosovu i Metohiji.\nKada su vladiku Artemija obavestili o današnjim demonstracijama Srba u Minhenu (Odeonsplac od 13 do 15 časova), među prisutnima je zatražen blagoslov vladike Konstantina. On je izbegao da da blagoslov pravdajući se da tada neće biti u Minhenu. Tada je vladika Artemije rekao da on ne može da da blagoslov “preko vašega vladike” i pozvao “brata Konstantina” da kaže svoju reč. Kako vladika Konstantin nije želeo da blagoslovi demonstracije, vladika Artemije je poželeo da demonstracije prođu dostojanstveno. Istakao je i da je dužnost svakog Srbina ma gde bio, da pokaže da mu je stalo do Kosova i Metohije. Te njegove reči propraćene su gromkim aplauzom, ali i razočaranjem zbog odbijanja vladike Konstantina da blagoslovi demonstracije.\nVladika Konstantin: Provokativan zahtev\n- Kao prvo, od mene nije ni tražen blagoslov, jer zna se kako se blagoslov od vladike traži. Ja o demonstracijama nisam bio obavešten i saznao sam te večeri da se one organizuju. Traženje blagoslova na onakav način bilo je provokativno i zato sam rekao da na demonstracije ide ko hoće i da je to njegova stvar. Da je sa mnom o demonstracijama bilo reči na vreme, ja bih preporučio da se pročita obraćanje patrijarha Pavla skupu ispred Američke ambasade u Beogradu i ne bih se protivio da pozovem narod. Umesto da se posle prikazivanja filma “Kad bi hleba bilo više” organizuje prikupljanje novca za pomoć tom narodu, došlo je do provokacije i završilo se kako nije trebalo – izjavio je za “Vesti” episkop srednjoevropski Konstantin.\n- Svet kao da je odustao od Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija u kojoj stoji da je Kosovo neotuđivi deo tadašnje države Srbije i Crne Gore a danas države Srbije. Posle bombardovanja u akciji nazvanoj “Milosrdni anđeo” na Kosovo i Metohiju je stigao “Nemilosrdni đavo” i tada su 1999. godine udareni temelji nezavisnog Kosova i Metohije, a to sada žele da ozvaniče nametanjem statusa – kaže vladika Artemije.\n« « Претходне вести: Mesić počasni Podgoričanin\nНаредне вести: Povezano sa utvrđivanjem statusa Kosova, čekanje na vladu bilo bi čekanje Godoa » »


Kecmanović sa Agutom za četvrtfinale\nIzvor: RTS, 15.Avg.2019, 10:46\nMiomir Kecmanović sastaje se sa Špancem Robertom Bautistom Agutom u borbi za četvrtfinale turnira u Sinsinatiju. Duel počinje oko 21.05 uz direktan prenos na Drugom programu RTS-a, strim je na RTS Planeti, a na našem portalu možete pratiti tok meča i kretanje rezultata.\nU borbi za plasman u osminu finala Miomir Kecmanović je došao do najveće pobede u dosadašnjoj karijeri i priredio svijevrsno >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << iznenađenje.\nSrpski teniser je savladao šestog igrača na listi najboljih tenisera Aleksandera Zvereva sa 2:1 u setovima (6:7, 6:2, 6:4).\nNa drugoj strani Španac Roberto Bautista Agut, koji je trenutno 11. igrač na listi, nadigrao je Frensisa Tijafoa sa 2:1 (6:3,3:6,6:1).\nNjih dvojica do sada nisu odmeravali snage na terenu, a večerašnji meč počinje oko 21.05.\nDuel za plasman u četvrtfinale možete pratiti u direktnom prenosu na Prvom programu RTS-a, strim je na RTS Planeti, a na našem portalu možete pratiti tok meča i kretanje rezultata.\nSportske.net: Kecmanović posle pobede karijere igra sa Špancem\nĐoković i Kecmanović na Špance za plasman u četvrtfinale\nIzvor: MozzartSport.com, 15.Avg.2019\nNovak bez problema je prošao prethodnu prepreku, a u osmini finala mu se iznenađujuće priključio i Miomir Kecmanović, koji je kasno sinoć došao do najveće pobede u dosadašnjem toku karijere. On je u tri seta slavio protiv Aleksandra Zvereva i tako po prvi put uspeo da porazi jednog od tenisera...\nKecmanović bez snage, Agut u četvrtfinalu Sinsinatija\nMiomir Kecmanović, posle maratona sa Zverevom, nije imao snage da pruži jači otpor Robertu Batista-Agutu, koji je slavio sa 2:0 (6:1, 6:2) i plasirao se u četvrtfinale Mastersa u Sinsinatiju. Srbija ostala sa jednim predstavnikom u Ohaju, Đoković posle ponoći igra protiv Karenjo-Buste. ...


SDS: Vlast pokušava da građane optuži za širenje zaraze - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » SDS: Vlast pokušava da građane optuži za širenje zaraze\n1Piše: Beta 01. maja 2020. 15.26 Izmenjeno: 15.27\nStanić je οψενιο da je za ponašanje građana najodgovornija vlast i ρεκαο da s građanima treba raditi uporno, sistematično i dugoročno.\n„Taj rad mora biti smišljen, stručno utemeljen i prilagođen ciljnoj populaciji. Ukoliko nema kvalitetnog rada, ostavlja se prostor senzacionalizmu, zlonamernosti i teorijama zavere“, podvukao je on.\nPo njegovim rečima, na samom početku pandemije dobar reultat je dalo to što se intenzivno radilo s građanima kroz zdravstveno-vaspitni rad, promociju zdravlja, prevenciju, te nije bilo eksponencijalnog rasta broja zaraženih.\nZato je, kako je objasnio, „narod pomislio da se možemo opustiti, da je opasnost iza nas. Sve to dovelo je do značajnog povećanja broja zaraženih, sve većeg prodora oboljena u zdravstvene ustanove i među zdravstvenim radnicima“.\nOn je rekao da se vlast nije zapitala da li na ponašanje građana utiču „sumnjive nabavke“, dok oni „sa strepnjom iščekuju šta će biti s njihovim poslovima, od čega će živeti u budućnosti u kojoj loše postaje sve gore“.\n„Građani iz dana u dan gledaju isporuke ogromne pomoći, hvalospeve o pet miliona maski, dok sami obilaze apoteke tražeći da za svoj novac kupe maske i rukavice“, rekao je bivši ministar zdravstva RS.\nStanić je pitao „da li će građani postati disciplinovaniji kad im ljudi koji su godinama razarali zdravstveni sistem šalju poruku da im respiratori ne mogu pomoći ako ne nose maske i rukavice?“.\n„Da li će građani verovati u mere, ako maske i rukavice kupuju u istim onim apotekama i od onih istih vlasnika koji im godinama višestruko skuplje prodaju ljekove u odnosu na cene u Srbiji? Da li odgovornost građana pojačava stranačka raspodela pomoći?“, pitao je on.\nU aluziji na buduće izbore, bivši ministar je zaključio da građani RS neće prihvatiti nezasluženu krivicu, već će je precizno adresirati onima koji su zaista odgovorni.\nKorona virus, SDS, vlast\n01. maja 2020. u 16.25\nRS je zvanicna dvoslovna oznaka Republike Srbije.


Bojkot uspeo - Umesto Vlade, gumeni "malj za mafiju" i neprekidna kampanja | Slobodna reč\nBojkot uspeo – Umesto Vlade, gumeni “malj za mafiju” i neprekidna kampanja\nMalj, rekvizit; Foto: Pixabay\nBEOGRAD – Preko 120 dana od održavanja parlamentarnih izbora, građani Republike Srbije i dalje nemaju novu vladu i nadležne ministre, a već su im najavljeni novi izbori, za 18 meseci. Zaobilazeći sve nadležne političke institucije, glavnu reč i dalje vodi dupli predsednik – i Sprske napredne stranke i Republike Aleksandar Vučić.\nNajavljenim ulaskom Socijalističke partije Srbije i formalno opozicionog kandidata Aleksandra Šapića (SPAS) u Vladu Srbije, i Narodna skupština zvanično ostaje bez opozicije a Vlada postaje koncentraciona, upozoravaju stručnjaci. Ističu da je ovaj potez u skladu sa strategijom SNS-a i Vučića, jer su im oni neophodni, kako za uspeh na predsedničkim izborima, tako i na beogradskim.\nGovoreći o formiranju Vlade, čiji će se sastav znati tek 28. oktobra (zakonski rok je 3. novembar), predsednik je već najavio održavanje novih, vanrednih parlamentarnih izbora najkasnije do 3. aprila 2022. godine. Politički analitičar Stefan Tasić za portal Slobodna reč ističe da je ovo prvenstveno rezultat bojkota opozicije:\nS obzirom na potpuno odsustvo opozicije u Narodnoj skupštini, bojkot jeste uspeo. To je sada i više nego očigledno ulaskom SPS-a i SPAS-a u Vladu, a takvo stanje je neodrživo – započinje Tasić.\nPrema rečima našeg sagovornika, najavljeni parlamentarni izbori se poklapaju sa predsedničkim, a možemo da očekujemo i beogradske izbore koji bi u tom slučaju bili održani “nešto ranije” možda čak i kao vanredni. Tako bi se, kako kaže, svi ovi izbori smestili u jedan paket i pobeda SNS-a vođena popularnošću Aleksandra Vučića bi bila olakšana.\nSPS i SPAS u Vladi u interesu stranke, a ne glasača\nPredsednik je na konferenciji za medije u utorak, koja je trajala sat vremena, najavio ulazak Aleksandra Šapića u Vladu, kao i postavljanje prvog čoveka socijalista Ivice Dačića na mesto predsednika Narodne skupštine.\nUlaskom SPS-a i SPAS-a u Vladu, ista postaje koncentraciona, što je upozoravajuće jer ne postoji vanredno stanje koje bi opravdalo koncentracionu Vladu i potpuno osustvo bilo kakve opozicije i dijaloga – ističe Tasić.\nDodaje da ovakav potez Aleksandra Vučića može da se posmatra iz njegovog strateškog ugla, odnosno da je SPS njegov neophodan partner zbog predsedničkih izbora 2022. godine jer je cilj pobeda već u prvom krugu, dok će SPAS biti partner za beogradske izbore, gde SNS “stoji slabije nego na nivou cele Srbije”.\nŠminkanje za zapad i zamahivanje maljem\nKomentarišući najavljene ciljeve nove Vlade, Tasić napominje da su u korenu problematični, jer svi dolaze od predsednika države, što predstavlja nastavak kršenja ustava i institucionalnih nadležnosti različitih političkih institucija. Pomenuti ciljevi predstavljaju “manje-više teorijsko programski kontinuitet prethodnih Vučićevih vlada”, dodaje, osim novonastale situacije sa epidemijom virusa COVID-19.\n6 ciljeva nove Vlade, nema borbe protiv korupcije\nKako je najavljeno iz SNS-a, šest ciljeva nove Vlade biće borba protiv virusa COVID-19, kao najvažniji zadatak istakli su “borbu za interese srpskog naroda i Srbije na Kosovu i Metohiji i očivanje vitalnih interesa zemlje, potom borba protiv mafije i organizovanog kriminala, sledi “istrajavanje na politici nezavisnog odlučivanja” odnosno nezavisna spoljna politika zemlje, dok su na petom mestu ubrzane reforme, “posebno rešavanje vladavine prava u okviru evrointegracija” a šesti cilj je rast srpske ekonomije. Borba protiv korupcije, za koju se najviše i zalagao predsednik SNS-a pre dolaska na vlast, nije među ciljevima nove vlade.\nGumeni malj za mafiju\nPoseban akcenat, sa dramatičnom najavom da će se na mafiju “udariti maljem u glavu”, ima borba protiv organizovanog kriminala, a logično je pitanje – šta je sa tom borbom bilo do sada:\nOva garnitura je na vlasti 8 godina, a 6 godina sa apsolutnom većinom i kontrolom, šta ih je sprečavalo da se do sad izbore sa mafijom, a svedoci smo niz afera koje pokazuju spregu između države i organizovanog kriminala – primećuje naš sagovornik.\nPominjući afere poput Jovanjice, Savamale i “različite sprege sa navijačkim grupama i klanovima”, ističe da je utisak da nije došlo do raskida između države i mafije, već da je ta veza ojačana.\nMinistarstvo za pokazivanje\nTasić se još jednom osvrnuo na “vrlo kritički” izveštaj Evropske komisije o stanju demokratije u Srbiji, i napomenuo da je ponašanje vlasti u prethodnom periodu dovelo do toga da svi relevantni izveštaji ukazuju na probleme u vladavini prava. Mandatarka Ana Brnabić je najavila i formiranje novog ministarstva – za ljudska i manjinska prava, što je u svom izlaganju predsednik i potvrdio.\nS obzirom na totalno odsustvo dijaloga i ponašanje nadležnih u prethodnom periodu, čini se da je formiranje ovog ministarstva “kozmetika” za kritičare – zaključuje Tasić.\nPrethodni članakKrizni štab: Nema novih mera, stroga i pojačana kontrola postojećih\nSledeći članak[REDAKCIJSKI KOMENTAR] Čišćenje Markovog kaleta – Veliko “bravo”, i šta sad?