Neimar V » SRPS ISO 14001-2005\nJUQS – DRUŠTVO ZA SERTIFIKACIJU I NADZOR SISTEMA KVALITETA d.o.o. , Trg Republike 3/1 , Beograd , Republika Srbija , je dana 24.12.2008 godine , a na osnovu izveštaja o ocenjivanju sistema upravljanja zaštitom životne sredine broj I-1584/08 izdala SERTIFIKAT Reg.br. E-0060 kojim se potvrđuje da je sistem upravljanja zaštitom životne sredine koji je uspostavio i primenjuje NEIMAR-V a.d. u saglasnosti sa standardom za sisteme upravljanja zaštitom životne sredine SRPS ISO 14001 : 2005 i odnosi se na celu organizaciju . Pomenuti standardi se odnose na projektovanje građevinskih objekata i izvođenje radova na izgradnji objekata visokogradnje i niskogradnje.\nOvim međunarodnim standardom utvrđuju se zahtevi koji se odnose na sistem upravljanja zaštitom životne sredine, kako bi organizacija mogla da razvije i primeni politiku i ciljeve zaštite životne sredine vodeći računa o svim zakonskim i drugim propisima sa kojima se organizacija saglasila kao i informacijama o značajnim uticajima na životnu sredinu. Standard se primenjuje za one aspekte životne sredine koje organizacija može da kontroliše i na koje može da utiče. Samim standardom se ne utvrđuju posebni kriterijumi učinka zaštite životne sredine.\nOvaj međunarodni standard se može primeniti na svaku organizaciju koja želi da :\nuspostavi, održava i unapređuje sistem upravljanja zaštitom životne sredine;\nuveri sebe o usaglašenosti sistema upravljanja zaštitom životne sredine sa utvrđenom politikom zaštite životne sredine;\npokaže usaglašenost sa ovim međunarodnim standardom tako što ce da:\nsama odredi i sama deklariše usaglašenost; ili\nzatraži potvrdu o usaglašenosti od strane zainteresovanih strana za samu organizaciju, kao što su korisnici; ili\nzatraži potvrdu usaglašenosti od strane neke eksterne organizacije; ili\nzatraži sertifikaciju/registraciju svog sistema upravljanja zaštitom životne sredine, od strane eksterne organizacije.\nSvaki sistem upravljanja zaštitom životne sredine treba da obuhvati sve zahteve iz ovog međunarodnog standarda. Stepen primene zavisiće od faktora kao što su politika zastite životne sredine te organizacije, priroda njenih aktivnosti, proizvoda i usluga, lokacija organizacije i uslovi u kojima radi.


Bivši vlasnik Blekvotera pravi legije plaćenika za arapske lidere\nDUBAI/VAŠINGTON - Američki državni advokati istražuju navode da je Erik Prins, bivši vlasnik kontroverzne privatne firme za obezbeđenje "Blekvoter Vorldvajd" unajmljen da oformi plaćenićku vojsku za vladare Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE).\nMeđu potencijalnim zadacima legije su i odbrana UAE od ustanaka i terorističkih napada i, ako je potrebno, da učestvuje u bilo kojem konfliktu sa Iranom, piše "Njujork tajms".\nPrinsa je unajmio princ Abu Dabija šeik Mohamed bin Zajed al Najan, koji kontroliše većinu bezbednosne politike zemlje i bliski je saveznik Sjedinjenih Američkih Država. Al Najan je takođe jedan od najagresivnijih vođa Zaliva po pitanju odnosa sa Iranom, ukazao je "Telegraf".\nKako se navodi, u vojnom kompleksu u Zajedu, uz autoput koji povezuje Abu Dabi i Dubai, je oformljen bataljon od 580 vojnika, pored vojske Emirata, a Prins je obezbedio trenere, uglavnom američke, britanske, nemačke i veterane specijalnih snaga.\nAmerička vlada, kako se navodi, razmatra da li su prekršeni zakoni prema kojima njihovi građani trebaju dozvolu za trening stranih trupa. Iza ugovora stoji kompanija "Refleks responses".\nPrins je nakon incidenta preimenovao kompaniju u "Kse", da bi je potom prodao i preselio u Abu Dabi, oazu sigurnosti u region koja je obezbedila profitabilne ugovore za privatne firme za obezbeđenje. Smatra se da je Prins organizovao zaštitu za brodove od somalskih pirata, te da priprema stajaću miliciju koju mogu da unajme zemlje suočene sa krizom bezbednosti.\nNi portparol UAE ni američke ambasade nisu komentarisali ove navode.\nPoslanici Evropskog parlamenta zabrinuti zbog neuspešnog uticaja EU na arapske zemlje\nNakon ubedljive pobede na izborima 2018. godine, otpočeo je još jedan predsednički mandat Vladimira Putina. Međutim, kako predviđa ruski ustav, 2024. bi morala biti poslednja godina na vlasti za nekadašnjeg obaveštajca. Budući da Putin već 19 godina upravlja ruskom političkom pozornicom, što u funkciji predsednika, što premijera, nije besmisleno zapitati se da li će napore u poslednjem mandatu usmeriti na ustavne promene koje bi eventualno donele ukidanje odredbe koja se odnosi na ograničenje trajanja mandata.\nPutin posetio majku devetoro dece, pa uzeo da joj HRANI SINA: Zbog komentara Olge SVI SU PODIGLI OBRVE (FOTO)\nPredsednik Rusije, Vladimir Putin, posetio je jednu višečlanu porodicu u okviru nezvanične kampanje za povećanje nataliteta u zemlji. Jednim gestom je, čini se, otkrio i onu dugu stranu svoje ličnosti koju gotovo nikada ne pokazuje.


Blumberg: Koronavirus će dugoročno uticati na svetsku ekonomiju i navike ljudi - Kolporter : Kolporter\n> Blumberg: Koronavirus će dugoročno uticati na svetsku ekonomiju i navike ljudi\nPrema pisanju „Blumberga“, Velika depresija svojevremeno je naučila ljude da budu štedljivi, a ta navika se zadržala i u narednim decenijama. Hiperinflacija u Vajmarskoj republici i dan-danas izaziva uznemirenost kod nemačkih političara.\nPoslednja globalna recesija 2008. godine postala je izazov za zrele demokratije i nastavlja da ih plaši i nakon decenije „žalosnim tempom rasta“ realnih prihoda većine stanovništva.\nNove navike i rad od kuće\nOvoga puta svetsku ekonomiju potresa vanredna situacija u oblasti javne zaštite zdravlja. Za svega nekoliko sedmica u regionima koje je pogodio virus ljudi su se navikli da nose maske, da se snabdevaju samo onim što im je najneophodnije, da otkazuju društvena i poslovna okupljanja, da odustaju od putovanja u inostranstvo i da rade od kuće. Čak i zemlje s relativno malim brojem zaraženih već primenjuju mnoge od tih mera, navodi „Blumberg“.\nTragovi ovih navika će se videti još dugo nakon prekida stroge izolacije, a to će smanjiti potražnju. Kada je reč o snabdevanju, međunarodni proizvođači već su prinuđeni da iznova osmišljavaju planove o tome gde će nabavljati i kome će prodavati svoju robu. Time se potvrđuje ono što je počeo da otkriva američko-kineski trgovinski rat: opasno je zavisiti od samo jednog izvora komponenti.\n„Čim se efikasna politika rada od kuće uspostavi, ona će se s velikom verovatnoćom i održati”, smatra predstavnik njujorške konstalting kompanije „Bain Macro Trends Group“ Karen Haris.\nUniverziteti koji su pogođeni zabranom putovanja moraće da diversifikuju svoju studentsku bazu. A škole će morati bolje da se pripreme kako bi mogle da vode onlajn obuku učenika u slučajevima vanrednih situacija, navodi „Blumberg“.\nTurizam prvi na udaru\nNajjači udarac trpi turistički sektor, posebno ako se imaju u vidu problemi s kojima su se suočili avio-prevoznici, hoteli i mnogi drugi važni činioci u tom sektoru. Iako će ljudi, nesumnjivo, i dalje želeti da istražuju svet i da se odmaraju na plažama, verovatno će proći neko vreme pre nego što se obnovi sektor u kojem je zaposlen svaki gotovo svaki deseti čovek na planeti.\nVirus je gotovo momentalno promenio perspektive ekonomske politike istvorio nove prioritete. Centralne banke ponovo rade u režimu vanredne situacije, dok vlade u sve većem očajanju traže podršku za problematične sektore.\nPitanje higijene dostiže nivo korporativnih i čak državnih programa. Kako se očekuje, ova dodatna stroga pravila podstaći će oprezne potrošače da kupuju preko interneta.\nKazuo moma, koji je ranije vodio monetarno-kreditnu politiku Centralne banke Japana smatra da će pojačavanje kontrole na granicama, povećanje poreza i dugotrajne promene u načinu rada i putovanja biti samo neke od mikroekonomskih promena koje će se osećati dugo posle virusa.\nIstraživači Australijskog nacionalnog univerziteta Vorvik Makibin i Rošen Fernando smatraju da će vlade morati da izdvajaju više novca za zaštitu zdravlja kako bi izbegle ogromne gubitke u epidemijama. Prema njihovom mišljenju, svetska zajednica će, takođe, morati znatno da poveća stepen investiranja u siromašne zemlje da sprečila širenje raznih bolesti u budućnosti.\nDobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju Edmund Felps, ipak, ne isključuje mogućnost da će se sve vratiti u normalu čim epidemija bude savladana. “Mislim da većina preduzeća, uključujući, naravno, gigante u SAD i u drugim zemljama, neće imati ništa protiv toga da se vrati normalnoj poslovnoj praksi”, smatra ekspert.


Priznanja za 50 pripadnika MUP za izuzetne rezultate - NOVA portal\nPriznanja za 50 pripadnika MUP za izuzetne rezultate\nHronika Autor:Jovana Aleksić27. mar. 202113:03\nFoto:TANJUG/ MUP REPUBLIKE SRBIJE/ ZORAN ZIVKOVIC\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin uručio je danas priznanja za 50 pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova koji su se u prethodnom periodu istakli hrabrim i posvećenim radom ostvarivši izuzetne rezultate.\nU ime nagrađenih, pripadnik Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, Uprave kriminalističke policije Vlade Jovanović, zahvalio se državnom rukovodstvu na nesebičnoj podršci i razumevanju za posao koji su obavljali u prethodnih nekoliko meseci.\nRazneo se bombom pred sinom (8)\nOtac poginuo kada se bacio na bombu da zaštiti sina\nPolicijski službenici Policijske stanice Novi Beograd Danijel Pavlović i Bojan Virijević, koji su brzim i pravovremenim reagovanjem spasili bebu koja je odmah nakon rođenja ostavljena u nehigijenskom naselju na Čukarici, kažu da im je najveća nagrada to što su spasili jedan tek rođen ljudski život.\nPripadnik Policijske uprave u Vranju, Dejan Marinković, koji je zajedno sa kolegama bio u potrazi za osumnjičenim koji je počinio krivično delo ubistva i kojeg je policija pronašla, istakao je da će im dodeljeno priznanje biti motiv više u radu, da bude još efikasniji i bolji.


Turcima prva pobjeda, Islandu poraz, Česi ostali maksimalni - SportSport.ba\nKazahstan Arhiva članaka\nNakon dva poraza i remija u tri uvodna kola kvalifikacija za EURO 2016 fudbalska reprezentacija Turske uspjela je upisati svoju prvu pobjedu nakon što je na domaćem terenu sa 2:0 savladala Kazahstan u okviru kvalifikacion grupe A.\nKljučni momenti koji su odlučili pobjednika u ovome meču desili su se sredinom prvog poluvremena. U 26. minuti Burak Yilmaz je Turke doveo u vodstvo pogotkom sa bijele tačke. Samo tri minute kasnije isti fudbaler je udvostručio vodstvo Turske, nakon što mu je asistirao Sen.\nU drugom poluvremenu mreže su mirovale sve do samog finiša. Prvo je u 83. minute Aziz pogodio za vodstvo Turske od 3:0, a tri minute prije kraja Smakov je sa bijele tačke donio poččasni gol gostima. Turci su na kraju zasluženo stigli do prve pobjede, dok Kazahstan ostaje na jednom remiju i tri poraza, te zauzima posljednje mjesto, a njihovi današnji domaćini su na poziciji broj četiri sa isto toliko bodova.\nDruga utakmica ove grupe bilo je mnogo zanimljivija, a susrele su se dvije reprezentacije koje su u dosadašnjem dijelu kvalifikacija imale maksimalan učinak, Češka i Island, a na kraju je domaća selekcija slavila sa 2:1.\nU rano vodstvo stigli su gosti, koji su jedno od najpozitivnijih iznenađenja na startu kvalifikacija, a strijelac za Island nakon asistencije Bjarnasona bio je Sigurdsson.\nNakon gola Islanda domaći su krenuli ofanzivno, ali svoju ofanzivu uspjeli su materijalizovati tek u samom finišu prvog poluvremena. U prvoj minuti sudijske nadoknade prvih 45 minuta pogodio je Kaderabek.\nPobjedu domaćoj selekciji dobio je autogol Halldarssona u 61. minuti meča.\nPoslije ovoga meča Češka Republika je na prvom mjestu sa maksimalnih 12 bodova, dok je Island na jednoj stepenici niže, sa tri boda manje.\nKvalifikacije za EURO, grupa A, 4. kolo:\nČeška – Island 2:1 (Kaderabek 45.+1, Halldorsson 61. AG / Sigurdsson 9.)\nTurska – Kazahstan 3:1 (Yilmaz 26.,29., Aziz 83. / Smakov 87.)


14.02.2020 / 21:43 Svijet - Izvještaj IISS-a\nSigurnosna konferencija u Minhenu / Vijesti.ba\nGlobalno izdvajanje za odbranu raslo je u 2019. brže nego bilo koje godine u prethodnom desetljeću, pokazuje studija objavljena u petak na sigurnosnoj konferenciji u Minhenu.\n- Vojni su proračuni tako dosegli nivo od prije finansijske krize 2008. - rekao je direktor IISS-a John Chipman u Münchenu na Međunarodnoj konferenciji o sigurnosti.\nPekinški vojni program modernizacije - koji uključuje razvoj novih hipersoničnih raketa - alarmira Washington i pomaže u poticanju američkih odbrambenih troškova, navodi IISS.\nU godišnjem izvještaju o "Vojnoj bilansi" navedeno je da je samo povećanje američke potrošnje od 2018. do 2019. - 53,4 milijarde dolara - gotovo jednako kao i cijeli britanski odbrambeni budžet.\n"Potrošnja raste kako se ekonomija oporavljala od posljedica finansijske krize, ali povećanja su također bila potaknuta pooštravanjem percepcije prijetnji", rekao je šef IISS-a John Chipman, objavljujući izvještaj na sigurnosnoj konferenciji u Münchenu.\nEvropa - vođena stalnim zabrinutostima u vezi s Rusijom - povećala je izdvajanja za odbranu za 4,2 posto, ali to je samo vratilo izdatke za obranu kontinenta na nivo iz 2008. prije nego što je globalna finansijska kriza smanjila budžete.


Kacin: Pamet, a ne srce u pregovorima | Evropa | DW | 30.09.2010\nIsključivanje srpskih operatera na Kosovu je primer da „život zahteva dogovore i kompromise“; za uspeh budućih pregovora bitno je da im se pristupi „sa više pameti i manje emocije“, ocenjuje za Dojče vele Jelko Kacin.\nDešavanja povodom isključivanja srpskih telekomunikacionih predajnika na Kosovu, za Evropsku uniju su još jedan pokazatelj potrebe za dijalogom između Beograda i Prištine. Iz kancelarije šefice evropske diplomatije Ketrin Ešton, pozivaju obe strane da i to pitanje reše u konstruktivnoj atmosferi koja je vladala tokom usvajanja nedavne Rezolucije Generalne skupštine UN o Kosovu.\nDa je isključivanje srpskih operatera na Kosovu još jedna ilustracija da „život zahteva kompromise i dogovore, u interesu svih koji žive i u Srbiji i na Kosovu“, smatra i izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin. Upravo je to ono na čemu Brisel insistira kada su u pitanju predstojeći razgovori Beograda i Prištine, naglašava Kacin za Dojče vele.\n„Niko ne govori o priznanju, već se očekuju razgovori o izazovima svakodnevnog života. Brisel očekuje od Srbije da svojim konkretnim i konstruktivnim kompromisom omogući da pripadnici srpske zajednice na Kosovu uživaju ono što je moguće u tim uslovima, i da ne budu taoci načelne politike Beograda. Ako je sve što Beograd radi zarad Kosova i u korist srpske zajednice na Kosovu, onda bi trebalo da se ponaša drugačije“, rekao je Kacin.\nEU očekuje konstruktivni pristup SAD\nI dok Brisel i evropske institucije očekuju od srpske strane da smekša neke tvrde pozicije, isto se očekuje i od Prištine. Iako je EU preuzela na sebe vodeću ulogu u medijaciji, u Uniji su svesni i velikog uticaja Vašingtona na stav Prištine. U svetlu evropskog očekivanja da će SAD svoj uticaj iskoristiti u konstruktivnom pravcu, Kacin vidi i predstojeću posetu američke državne sekretarke Hilari Klinton Zapadnom Balkanu.\nSrpska delegacija na pregovorima u Beču 2006.\nTo će biti prilika, smatra Kacin, da SAD i kosovskoj strani kažu da je bitno da se napravi sve što je u njihovoj mogućnosti kako bi načelni kompromis iz Ujedinjenih nacija pokazao konkretne i pozitivne promene na terenu. „Poboljšanje mora da oseti svaki čovek koji živi na Kosovu, to mora da se odrazi na bolju međunacionalnu klimu, ali i na bolje uslove za druge dogovore“, rekao je Kacin.\nKao jedan od prioriteta u dogovorima Beograda i Prištine, Jelko Kacin vidi ekonomsku stabilizaciju. Prema njegovim rečima glavni problem i juga Srbije i celog Kosova jeste socijalno-demografske prirode, sa velikim brojem nezaposlenih i starih. Tako bi eventualni pozitivni signali iz regiona prizvali strane investicije i nova radna mesta.\n„Više pameti, manje srca“\nKosovska delegacija u Beču 2006.\nMnogi analitičari već su upozoravali da će i najavljena „životna i tehnička pitanja“ oko kojih bi trebalo da razgovaraju srpska i kosovska strana biti umnogome isprepletana i „skliznuti“ u statusno pitanje, koje bi navodno trebalo da ostane po strani. Ostaje da se vidi koliko će to biti smetnja postizanju dogovora i traženoj „dobroj volji“ svih strana neophodnoj za bilo kakav napredak.\nJelko Kacin razgovor za Dojče vele zaključuje poslovicom: „pametniji popušta“, što bi u konkretnom slučaju, po njemu, značilo:\n„To znači da ako dođe do kompromisa obe strane su pametnije. Nema poraženih. Svi dobijaju. Svi su na strani pobednika. To znači više pameti, manje srca i manje ukopavanja”, rekao je specijalni izvestilac Evropskog parlamenta.\nKacin smatra i da nedavna ostavka predsednika Kosova Fatmira Sejdiua, ne bi trebalo da utiče na početak i dinamiku dijaloga Beograd i Prištine i taj potez ocenjuje kao primer odgovornosti funkcionera i poštovanja pravne države.\nAutorka: Amrina Maksimović, Brisel\nPitanje statusa se ne može „gurati pod tepih“\nNovi pregovori Beograda i Prištine su sve izvesniji. Iako je i dalje neizvesno o čemu će zvaničnici Srbije i Kosova razgovarati, u Beogradu očekuju da će među prvim spornim pitanjima biti ona koja se lakše mogu rešiti. (26.09.2010)\nTrajni link https://p.dw.com/p/PQKR


Tužilaštvo za organizovani donelo je večeras naredbu o sprovođenju istrage protiv 12 osumnjičenih za krađe automobila u Beogradu i Nišu, njihovo rasturanje u delove i dalju prodaju krajnjim kupcima.\nNakon saslušanja, tužilaštvo je preložilo da se osumnjičenima koji su juče uhapšeni, njih 11, odredi pritvor, dok se jedan osumnjičeni već nalazi u pritvoru zbog drugog krivičnog postupka, saopšteno je iz tužilastva.\nPritvor je predložen za Miroslava Jevtovića, Gorana Jevtovića, Ivana Vranića, Ivana Grbića, Nenada Jevtovića, Marka Jevtovića, Radovana Sretenovića, Gorana Paunovića, Bobana Paunovića, Blagomira Jevtovića i Gorana Ćurčića. O predlogu za pritvor odlučivaće sudija za prethodni postupak Specijalnog suda.\nPomenuti i još jedan osumnjičeni terete se za krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela i teška krađa. Naime, sumnja se da su kao organizovana kriminalna grupa od 30. aprila do 24. decembra bavili krađom automobila u Beogradu i Nišu i potom ih rasturali u delove radi dalje prodaje.\nZa sada se sumnja da su tako ukrali 33 automobila srednje i visoke klase (škode, volksvagen i fiat), koje su u nekoliko garaža na području sela Mojsinje u okolini Čačka, rasturali u delove i prodavali na svojim auto otpadima, prodavnicama auto delova i auto servisima, navelo je tužilaštvo.\nAkcija hapšenja osumnjičenih sprovedena je u saradnji tužilaštva za organizovani kriminal, BIA i SBPOK.


Na prijedlog Odjeljenja za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu, Vlada Brčko distrikta Bosne i Hercegovine na 21. redovnoj sjednici održanoj 29. jula 2021. godine, usvojila je Pravilnik o načinu i uslovima za podsticaj u poljoprivrednoj proizvodnji.\nPravilnikom je propisano da se zahtjevi za dodjelu podsticaja za unapređenje poljoprivredne proizvodnje za 2021. godinu mogu podnijeti do 30.10.2021. godine.\nPrije podnošenja zahtjeva poljoprivredni proizvođači dužni su čitko popuniti obrasce koji se kao i broj (na kojem će tačno biti upisan datum i vrijeme dolaska za podnošenje zahtjeva za dodjelu podsticaja) mogu dobiti prilikom dolaska u Odjeljenje za poljoprivredu, šumarstvo i vodoprivredu u Mostarskoj ulici broj 195, svaki radni dan u periodu od 08:00 do 14:00 sati.\nVrijeme naznačeno na preuzetom broju potrebno je poštovati kako bi se umanjile nepotrebne gužve i vrijeme čekanja te ispoštovale epidemiološke mjere.\nSva potrebna dokumentacija za ostvarivanje podsticaja propisana je Pravilnikom koji je dostupan za preuzimanje na priloženom linku u nastavku:\nPravilnik o načinu i uslovima za podsticaj u poljoprivrednoj proizvodnji.


Ovaj horoskopski znak ni ne pokušavajte da SLAŽETE - infoPrijedor\nHome › Horoskop › Ovaj horoskopski znak ni ne pokušavajte da SLAŽETE\nOvaj horoskopski znak ni ne pokušavajte da SLAŽETE\nOd njih teško da možete nešto da sakrijete.\nOsobe rođene u ovom horoskopskom znaku od djetinjstva posmatraju ljudsko ponašanje, a kada odrastu, jako vole da čitaju i proučavaju knjige iz područja psihologije kako bi što bolje naučili da “čitaju” i same ljude.\nReč je Škorpijama, u čijem se periodu vladavine trenutno i nalazimo, piše index.hr.\nČak i ako ste smireni i mislite da vas nitko ne može otkriti u laži, osobe rođene u znaku Škorpije uvek su korak ispred vas. Uz to, oni imaju izuzetno dobro pamćenje pa će vas, ako se zbunite u svojim pričama, oni uvek podsetiti na vaše reči i time će vas prisiliti da im kad-tad otkrijete pravu istinu.\n‹ OBRATITE PAŽNJU! Test krvi detektuje rak dojke pet godina prije pojave simptoma\nDnevni horoskop za 4. novembar ›


Urban BUG :: Magazin :: Art Area :: PETO IZDANJE art+science PROGRAMA\nPeto po redu izdanje art+science programa Centra za promociju nauke održaće se od 1. do 14. septembra na više lokacija u Beogradu\nCentar za promociju nauke, petu godinu zaredom, predstavlja aktivnosti na spoju nauke i umetnosti kroz art+science lab. Ovogodišnji program predstaviće publici radove domaćih umetnika i transdiciplinarnih projektnih timova koji se bave širokom oblašću veštačke inteligencije. Pored izložbe, art+science lab ponudiće i jedinstvene edukativne sadržaje i bogat prateći program. Međunarodni karakter se ovaj put ostvaruje kroz zajedničke programe sa dve relevantne, partnerske manifestacije. U pitanju su konferencija ESOF (EuroScience Open Forum) u Trstu i Festival Ars elektronika u Lincu. Beogradski deo manifestacije će se, od 1. do 14. septembra, održati u Kulturnom centru Magacin, Francuskom institutu i Naučnom klubu Centra za promociju nauke.\nKao i svake godine centralno mesto na izložbi pripada pobedničkom radu nacionalne AI Lab selekcije. Kroz projekat Digital Prayer, koristeći tehnike mašinskog učenja, mlada umetnica Kristina Tica uspostavlja vezu između kanonske strukture pravoslavne ikone i slike koja je veštački generisana pomoću računarskog programa. Na osnovu baze podataka sa više hiljada digitalnih reprodukcija pravoslavnih ikona, program uči da stvara potpuno novu sliku, sa konačnim vizuelnim izlazom koji stvara AI ikonu 21. veka. Naučni mentor projekta je dr Miloš Milovanović, sa Matematičkog instituta Srpske akademije nauka i umetnosti.\nPored produkcije pobedničkog rada nacionalne AI Lab selekcije, posebna vrednost ovogodišnjeg programa su radovi nastali nakon niza susreta, radionica i zajedničkih istraživanja naučnika i umetnika, na osnovu kojih su mapirane ključne teme i koncepti mogućeg doživljaja i predstavljanja veštačke inteligencije. Ovakav kontekst je omogućio formiranje dva transdisciplinarna tima čiji će umetnički rezultati biti premijerno prikazani na ovogodišnjoj izložbi. Pored njih, biće izložena i dela etabliranih domaćih umetnika, aktivnih i na međunarodnoj sceni.\nTokom prve nedelje manifestacije program je povezan sa konferencijom ESOF u Trstu koji, kao grad domaćin, nosi laskavu titulu Evropskog grada nauke za 2020. U pitanju je deveto izdanje događaja koji povezuje vodeće naučnike, mlade istraživače, naučne komunikatore, poslovne ljude i kreatore naučnih politika. Pored učešća u naučnim programima konferencije, Centar za promociju nauke učestvuje i u pratećem festivalu, Science in the City, u okviru izložbe Both Ways: Art & Science from Central and Eastern Europe. Kroz ovaj regionalni pregled savremene evropske umetnosti timovi umetnika i naučnika iz Srbije su uključeni u tršćansku izložbu, dok će izložba u Beogradu biti deo zajedničke virtuelne postavke. Selekciju iz Srbije Centar realizuje u saradnji sa našom poznatom kustoskinjom dr Majom Ćirić.\nZajednički virtuelni program se razvija i sa Festivalom Ars elektronika iz Linca, najznačajnijom globalnom tačkom kada je u pitanju interdisciplinarno povezivanje nauke, umetnosti i novih tehnologija. Nakon prošlogodišnjeg jubilarnog, četrdesetog izdanja festivala, koje je okupilo najveći broj umetnika i stručnjaka iz čitavog sveta, Festival će ove godine imati svedene fizičke događaje. Najveći deo sadržaja realizuje se u virtuelnom prostoru, povezujući brojne svetske lokacije i partnere od 9. do 13. septembra. Kao dugogodišnji partneri i saradnici, Centar će se publici Festivala predstaviti kroz Ars Electronica Garden Belgrade.\nManifestacija art+science lab deo je programskih aktivnosti Centra u okviru projekta Evropska laboratorija veštačke inteligencije (European ARTificial Intelligence Lab − AI Lab), finansiranog kroz EU program Kreativna Evropa. AI Lab okuplja 13 raznovrsnih institucija koje se bave vezama između umetnosti, tehnologije i društva. Pokretanjem dijaloga i iniciranjem interdisciplinarnih saradnji, otvaraju se brojne teme koje generiše veštačka inteligencija i analizira budućnost zasnovana na ovoj supertehnologiji. Projekat se ne zadržava na tehnološkim aspektima, već uzima u obzir i tumači kulturne, filozofske, etičke, psihološke i duhovne aspekte promena koje AI nesumnjivo donosi.


Rasim Ljajić i Nenad Čanak žele svoj poslanički klub\nRasim Ljajić i Nenad Čanak žele svoj poslanički klub\nU novom sazivu Skupštine verovatno će biti 12 poslaničkih grupa. SDPS, Nova Srbija i SPO-DHSS koji su bili na listi SNS, formiraće posebne klubove.\nUbedljivo najbrojnija grupa biće SNS sa 138 poslanika, među kojima su i četiri predstavnika Pokreta socijalista. Sa njihove liste izdvojiće se se još tri kluba i to SDPS Rasima Ljajića (10 poslanika), Nova Srbija (pet) i SPO-DHSS (pet), navode Novosti.\n„Sigurno je da ćemo oformiti poslanički klub, a odluku o predsedniku i njegovom zameniku donećemo posle konstituisanja Skupštine“, kaže za Novosti Dubravka Filipovski iz NS.\nPoslanici koji u parlament ulaze sa liste koju predvodi DS, njih 19, neće se razdvajati u klupama, dok je kod bloka oko NDS situacija drugačija, jer će poslanici LSV imati klub sa šest poslanika. Tradicionlano SVM će imati svoj klub, sada sa šest poslanika.\nRiza Halimi je uglavnom bio „samostalac“, a sada bi mogao da oformi klub. Njegova PDD ima dva poslanika, a SDA Sulejmana Ugljanina tri, pa bi udruženim snagama mogli lakše da brane interese


Adnan Terzić u Beogradu, tuľba BiH protiv Jugoslavije ostaje u Hagu - 2003-05-09\nBiH neće povući tuľbu podnjetu medjunarodnom sudu pravde u Hagu protiv Jugoslavije, koja obuhvata ratnu oątetu - izjavio je predsjedavajući Vijeća ministara BiH Adnan Terzić nakon danaąnjih razgovora u Beogardu sa premijerom Srbije Zoranom ®ivkovićem.\nRekavąi da ne postoje uslovi za povlačenje tuľbe, premijer Terzić je upozorio da je riječ o duboko moralnom pitanju, upravo o pravnom sporu u koji, kako se izrazio, ni jedna ni druga strana ne bi smjela da se mijeąa već da ga prepusti sudu.\nSa visokom delegacijom BiH, u kojoj je i premijer Republike Srpske, Dragan Mikerević, kao i viąe resornih ministara, u Beogradu su joą odvojeno razgovarali predsjendik Skupątine Srbije i Crne Gore, Dragoljub Mićunović i ministar inostranih poslova Goran Svilanović.\nCentralni sastanak je bio u vladi Srbije odakle je stigla poruka da vlade obje drľave treba da učine sve ąto mogu radi otklanjanja prepreka na koje joą nailaze privrednici kako bi bilateralna privredna saradnja bila joą uspjeąnija.\nObostranu dobru ocjenu dobila je saradnja ministarstava unutraąnjih poslova dvije drľave, naročito poslije atentata na srpskog premijera Zorana Djindjića i policijske akcije u Srbiji pod ąifrom Sablja. Konstatujući tu činjenicu, gospodin Terzić je naglasio interes da drľavne institucije dvije zemlje u toj oblasti nastave saradnju istim tempom poąto je suzbijanje organizovanog kriminala stalni zadatak obje drľave i čitavog regiona.\nDelegacija BiH je iz Beograda odputovala u Podgoricu gdje je predvidjen razgovor sa predsjendikom Srbije i Crne Gore, Svetozarom Marovićem i republičkim funkcionerima.


Požar u Kanadi i eskalacija napetosti u Libiji povećali cene nafte skoro 4 odsto | Gde Investirati\nPožar koji od nedelje besni u kanadskoj provinciji Alberti i eskalacija napetosti u Libiji poremetili su proizvodnju nafte usled čega su cene ovog energenta na međunarodnim tržištima porasle u četvrtak blizu 4 odsto.\nAmerička “laka” nafta WTI za isporuku u junu na berzi u New Yorku je poskupela 1,50 dolara, odnosno 3,43% na 45,28 dolara po barelu. Rano jutros, barel WTI nafte koštao je 46,02 dolara, što je za 4 odsto više u odnosu na cenu kojom se trgovalo sinoć.\nNa londonskom tržištu cena “brent” nafte porasla je 3,34 odsto u odnosu na prethodno zatvaranje, na 46,11 dolara.\nAlberta je industrijska oblast u kojoj se nalazi veliki broj naftnih postrojenja. Rezerve nafte u tom delu Kanade su treće po veličini u svetu, odmah iza Saudijske Arabije i Venecuele. Iako, za sada, njihova postrojenja nisu direktno ugrožena vatrom, mnoge naftne kompanije koje posluju na ovom području redukovale su proizvodnju kako bi se zaposlenima i njihovim porodicama omogućilo da dođu do sigurnih područja. Sve kompanije u oblasti, uključujući Suncor, Shell, Husky Energy, Athabasca Oil Sands i još nekoliko manjih proizvođača pridružile su se akciji pružanja pomoći evakuisanim stanovnicima u smeštaju i hrani.\nVesti o požarima u Kanadi dolaze uporedo sa zvaničnim podacima iz SAD koji pokazuju da je američka proizvodnja nafte potonula prošle nedelje za više od 100.000 barela na 8,83 miliona barela dnevno, što je najniži nivo od septembra 2014. godine.\nMada su komercijalne zalihe nafte u SAD porasle u istoj nedelji, investitori su sve nade položili u to da će pad proizvodnje pomoći ublažavanju globalne prezasićenosti ponude.\n“Mislim da su požari u Kanadi glavni razlog za današnji rast cena nafte, bitniji nego pad proizvodnje u SAD”, rekao je za AFP analitičar kompanije IG Markets, Bernard Aw, dodajući da kanadske naftne kompanije kažu da bi požari mogli da ugroze proizvodne kapacitete za više od milion barela dnevno.\nKompanija ETF Securities je upozorila da bi, zbog neplaniranih prekida, snabdevanje iz zemalja članica OPEC-a, uključujući Libiju, moglo biti smanjeno za više od dva miliona barela dnevno (BPD).\nLibijska proizvodnja već je ranije načeta a mogla bi biti i dodatno smanjena zbog eskalacije napetosti između političkih frakcija na istoku i zapadu zemlje.\n“Eskalacija sukoba u Libiji mogla bi da sreže izlaz nafte za 120 hiljada barela dnevno ako National Oil Corporation, koju je formirala rivalska vlada u Bengaziju, nastavi da blokira luku Marsa el-Hariga”, upozorili su libijski zvaničnici sa sedištem u Tripoliju.\nPrevious Beogradska berza: Najprometniji NIS, Energoprojekt ojačao 1%\nNext Evropske berze: Stabilizacija tržišta, većina indeksa u plusu\nTags Albertacena nafteKanadaLibijapožar\nSvetske berze: Oprezna trgovina, investitori se pitaju koja će Trampova predizborna obećanja proći u Kongresu\nCene akcija na svetskim berzama rasle su i protekle nedelje, međutim investitori su bili oprezni dok je obim trgovanja, zbog božičnih praznika bio za skoro trećinu manji.


Stefanović: Prijem samoproglašenog Kosova u Interpol bio bi politički presedan - Kancelarija za koordinacione poslove u pregovaračkom procesu sa Privremenim institucijama samouprave u Prištini, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti » Stefanović: Prijem samoproglašenog Kosova u Interpol bio bi politički presedan\nStefanović: Prijem samoproglašenog Kosova u Interpol bio bi politički presedan\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da bi eventualni prijem samoproglašenog Kosova u Interpol predstavljao politički presedan i ponovio da ne postoji nijedan pravni argument da samoproglašeno Kosovo postane član te međunarodne policijske organizacije.\nStefanović je naglasio da prema Rezoluciji Interpola u tu organizaciju može da bude primljena članica UN ili država posmatrač u UN kao što je, kako je naveo, bio slučaj sa Palestinom.\n''Kosovo nije ni jedno ni drugo i tu je situacija čista, tako da sa pravnog stanovišta i ta aplikacija uopšte ne bi trebalo da bude razmatrana. Ne mogu da verujem da bi članice Interpola glasale protiv sopstvene rezolucije jer se onda postavlja pitanje što je prosle godine doneta, onda je besmisleno da se držimo bilo kakvih principa'', rekao je Steganović gostujući na TV Happy.\nMinistar je naveo da postoje veliki pritisci da se Kosovo primi u Interpol i da je situacija ove godine bitno drugačija u odnosu na prošlu godinu kada je domaćin Skupštine Interpola bila Kina.\nStefanović je podsetio da je Kina odbila dolazak delegacija Kosova na Skupštinu i da je Kosovo tada odustalo od apliciranja za članstvo u Interpol.\nOve godine situacija je drugačija, nestao je predsednik Interpola, a zamenio ga je potpredsednik iz zemlje koja je priznala nezavisnost Kosova.\nIpak, kaže Stefanović, ključni su glasovi zemalja članica i tu se vodi bitka.\n''Zemlje koje su priznale nezavisnost Kosova bore se da pozovu sve zemlje za koje misle da će glasati za prijem za Kosova u Interpol i nude da će im platiti sve troškove, a s druge strane utiču i na to da ne dođu zemlje koje neće glasati za prijem Kosova'', kazao je ministar.\nNa pitanje koji su glavni argumenti Srbije u toj borbi, ministar ih je grupisao u političke, pravne i policijske.\nGovoreći o pravnim argumentima, ukazao je da, osim Rezolucije 1244 postoji set međunarodnih propisa koji definišu šta je država i ko može da bude član Interpola.\nStefanović je, takođe, ocenio da bi prijem Kosova u Interpol predstavljao politički presedan jer bi ta organizacija pokazala da ne uzima u obzir profesionalne već političke argumente.\nGovoreći o političkim argumentima, Stevanović je naveo da Kosovu nije cilj da uđe u Interpol zbog borbe protiv kriminala, kako se to predstavlja u javnosti, i podvukao da članstvo nije uslov za to, te da Kosovo već ima pristup Interpolu preko misije UN.\n''Ako žele da se bore protiv kriminala, neka hapse narko dilere, neka sprečavaju šverc narkotika preko KiM, neka pokažu u praksi da to hoće da rade. Nismo videli rešenost da se obračunaju sa onima koji ne dozvoljavaju Srbima da žive normalno na KiM, ko je odgovarao za zločine nad Srbima, ko je uhapšen i procesuiran za vađenje organa Srbima'', naglasio je ministar.\nStefanović se osvrnuo i na izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića da bi se, ako Kosovo uđe u Interpol, 5000 Srba našlo na poternici i ocenio da u Prištini postoji ogroman strah od suda koji treba da razmatra krivicu kosovskih Albanaca zbog zločina nad Srbima.\nStefanović smatra da politički krugovi u Prištini to ne mogu da prihvate i da zato, kaže, prave ''lažne balanse''.\n''Oni znaju da će zbog međunarodnih pritisaka morati nekog da procesuiraju i nacći će žrtveno jagnje da ga optuže, ali da bi napravili balans podići će Interpolove poternice protiv Srba da bi se opravdali i da ne bi imali proteste na KiM'', zaključio je Stefanović.


Država ćuti na nacionalistička vređanja na stadionima\nFudbalska utakmica između Partizana i Novog Pazara\nDisciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije suspendovala je stadion Partizana za sve utakmice domaćih takmičenja prvog tima i pokrenula postupak protiv tog kluba, zbog ponašanja navijača na subotnjoj utakmici u Beogradu, protiv fudbalera Novog Pazara.\nU saopštenju se ne navodi tačno kakvo je to ponašanje navijača, međutim predstavnici tima iz Novog Pazara tvrde da su vređani na nacionalnoj osnovi i da su se sa tribina Humske čule ratno-huškačke parole.\nIstražujemo, zbog čega se ovakvi incidenti prepuštaju samo fudbalskim organima, uz vidljivo odsustvo adekvatne rekcije pravosudnih institucija.\nNacionalističko divljanje na fudbalskim stadionima, koje je bilo svojevrsna uvertira u ratna dešavanja na Balkanu krajem osamdesetih, pa tipična ratna ikonografija tokom devdesetih, u ogromnoj meri se preselilo i u dvehiljadite. Ispoljavanjem privrženosti svom klubu, uz snažno izraženu naznaku nacionalne pripadnosti, navijači iskazuju najveći stepen agresivnosti prema ekipama iz drugih nacionalnih sredina, često ne birajući retorička sredstva koja na najbrutalniji način vređaju najbolnija osećanja onih drugih.\nPoslednji takav primer viđen je na utakmici Partizan – Novi Pazar na kojoj je na račun gostiju, pored ostalih, izvikavana i parola „Nož, žica, Srebrenica”.\nMinistar policije i potpredsednik Vlade Ivica Dačić kaže za RSE da je bio na ovoj utakmici, ali da nije čuo pomenutu parolu.\n"Parola je bilo i sa jedne i sa druge strane, jer sam bio na toj utakmici, pa to mogu i da kažem. Nije bilo incidenata, bilo je verbalnih incidenata, ali ne fizičkog kontakta ili bilo kakvih elemenata nasilja. Nisam čuo da je spominjana Srebrenica, možda se nije dovoljno čulo, ali mislim da nije spominjana”, kazao je Dačić.\nLjudi iz fudbalskog kluba Novi Pazar, kao i disciplinska komisija Fudbalskog saveza Srbije imaju, međutim, drugačija saznanja.\n“Disciplinska komisija dobila je izveštaj specijalnog kontrolora za bezbednost Fudbalskog saveza Srbije, gde je decidno navedeno nesportsko ponašanje navijača Partizana, na nacionalnoj osnovi. Ja sada ne bih mogao da vam to citiram. Ukoliko se dokaže da je takvo činjenično stanje, to će biti i u odluci. Eto, to je bio neposredan povod za suspenziju stadiona”, kaže Slobodan Pajović.\nRSE: Da li je u pitanju citat “Nož, žica, Srebrenica”?\nPajović: Pa, između ostalog i to se spominje.\nNasilje koje se izražava na fudbalskim utakmicama i na drugim sportskim manifestacijama je veoma blisko povezano sa drugim vidovima nasilja i netrpeljivosti - na nacionalnoj osnovi, kao i prema drugim manjinama – kaže Milan Antonijević iz Jukoma, naglašavajući da reakcija države mora biti adekvatna.\nUtakmica u Beogradu - ilustracija\n“Ukoliko, već, imamo zakone koji su namenjeni tome da suzbiju nasilje na fudbalskim utakmicama, kao i izvikivanje ovakvih parola koje su sve samo ne sportske i koje dovode do toga da je u Srbiji nasilje u porastu, onda odgovor države mora biti adekvatan i veoma brz. Ukoliko takvog odgovora nema, to je prilično jasna poruka da država, ili ne želi da koristi mehanizme koji joj stoje na raspolaganju, ili da u ovom trenutku procenjuje da nije politički oportuno da se ovakvim stvarima bavi, što je poražavajuće za Srbiju”, smatra Antonijević.\nŠto se tiče policije, ona će prema obećanjima ministra Dačića učiniti sve da spreči eventualne nerede i nasilje.\nU narednim mesecima biće praćene utakmice Novog Pazara, jer je – kako kaže Dačić - potpuno logično da neke ekstremističke grupe mogu te situacije da iskoriste za razne parole.\n“Gledao sam sastav Novog Pazara, dve trećine su Srbi, a opet sa druge strane imate situaciju da sada ispada da je reč o nekim međunacionalnim sukobima. Ja sam se izljubio sa svim članovima uprave Novog Pazara, pošto ih poznajem. Ja nisam tamo išao kao navijač. Kao ministar unutrašnjih poslova moram da navijam za sve. Trudim se budem u funkciji podrške sportu i, ono što je još važnije, očuvanja javnog reda i mira. Znači, da ne bude nekakvih elemenata nasilja, incidenata, žrtava…”, rekao je Dačić.\nPostavlja se, međutim, pitanje zbog čega su dešavanja na subotnjoj utakmici u Beogradu prepuštena samo ljudima iz Fudbalskog saveza i zbog čega izostaje reakcija nadležnih državnih institucija?\n“U ovom predizbornom periodu, bez obzira na to što je do izbora ostalo još možda pola godine, političari će veoma dobro kalkulisati na koji način će upućivati poruke koje se suprostavljaju nasilnicima i onima koji, na tom nekom nacionalnom nivou, žele da šalju svoje poruke. Znači, nacionalizam kao takav i poruke koje čujemo na fudbalskim utakmicama su nešto protiv čega se mogu boriti organizacije za zaštitu ljudskih prava, međutim, političari se veoma retko upuštaju u ovu arenu – da li zbog birača, da li zbog osetljivosti samog pitanja, ili zbog nemogućnosti da na adekvatan način odgovore – ja, stvarno, još uvek nemam odgovor”, ističe Milan Antonijević.


Zoran Gojković fingirao lekarske nalaze povređenima u saobraćajnim nesrećama, pa se nagodio sa tužilaštvom | Luftika\nProtiv Zorana Gojković, pokrajinskog sekretara za zdravstvo i člana Kriznog štaba za borbu protiv koronavirusa, 2013. godine je vođen proces za krivično delo falsifikovanje dokumenata.\nKako piše Nova.rs on je kao hirurg ortopedije na Kliničkom centru Vojvodine optužen da je izdao lažiran lekarski nalaz čime je počinipo krivično delo falsifikovanja isprava.\nFingirali saobraćajne nezgode da bi dobili odštetu od osiguranja\nGojković iskoristio oportunitet – uplatio novac u humanitarne svrhe\nU odgovoru novosadskog tužilaštva portalu Nova.rs navedeno je da je u slučaju Gojkovića “osumnjičeni izvršio obavezu naloženu rešenjem” tužioca, i da je dostavio tužilaštvu dokaz o uplati, odnosno da je uplatio izvesnu sumu novca u humanitarne svrhe, čime se odustalo od njegovog gonjenja.\nOrganizovana grupa medicinara, vozača, advokata…\nSvi oni su bili ili učesnici navodnih saobraćajnih nezgoda ili su bili zaposleni u Kliničkom centru Vojvodine koji su “povredjenima” konstatovali “trzajne povrede” vrata, lažne lomove i istegnuća, na osnovu kojih su ovi kasnije naplaćivali odšetu od raznih osiguravajućih kuća.\nKako su tada pisale Večernje novosti, organizovana prevara je otkrivena zahvaljujući “Sava” osiguranju, gde su utvrdili da je Zoran Gojković, tada ortoped u KCV, izdao lažni izveštaj jednom od advokata u postupku za odštetu da je uganuo nogu, te je zbog toga bio sprečen da se pojavi na sudu.\nGojković utvrdio uganuće noge advokatu koji nije ni bio na pregledu\nIstražitelji osiguravajuće kuće su saznali da sporni advokat na dan kada ga je Gojković navodno “pregledao” i utvrdio da ima “uganuće noge” uopšte nije ni bio u Urgentnom centru. Iz osiguranja su o svemu obavestili policiju, a slučaj je ubrzo preuzeo SBPOK, koji je tokom istrage zaplenio i odredjenu medicinsku dokumentaciju u KCV.\nVećina građana ne veruje Kriznom štabu, a 86 posto se ne plaši zaraze\noznakekriminal u politici kriminal u srbiji zoran gojkovic\nNa koronu pozitivno još 411 osoba, preminulo 9, sve više mladih sa težom kliničkom slikom


Izvor: B92, 09.Nov.2018, 17:18\nSrpski i španski teniser su bili pod velikim pritiskom javnosti >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << zbog igranja u Saudijskoj Arabiji, s obzirom da Saudijski novinar disident Džamal Kašogi, koji je živeo i radio u SAD, brutalno je ubijen u saudijskoj ambasadi u Istanbulu zbog čega je ova zemlja na udaru kritika.\nN1 televizija: Novak potvrdio: Meč u Saudijskoj Arabiji otkazan\nĐOKOVIĆ POTVRDIO: Nadal i ja nećemo igrati u Saudijskoj Arabiji! Evo koji je razlog otkazivanja meča!\nIzvor: Kurir, 09.Nov.2018\nNajbolja dvojica tenisera Novak Đoković i Rafael Nadal, neće nastupiti u Saudijskoj Arabiji na egzibicionom meču.\nNovak Đoković i Rafael Nadal se neće sastati na egzibicionom meču u Džedi, u Saudijskoj Arabiji, kako je bilo najavljeno...Đoković i Nadal su trebali da igraju 22. decembra u Saudijskoj Arabiji, ali se u međuvremenu Španac povredio, otkazao Pariz i London, a sada kako stvari stoje i ovu egzibiciju...Srpski...


Da li Bog i ovo gleda? - Momčilo Đurđić - Peščanik\nNisam nikada imao dilemu da li se Crkva i Država u Srbiji jedna drugoj mešaju u poslove. Kada imate Crkvu koja čak i u svom imenu nacionalno, po redosledu, pretpostavlja verskom, sasvim je jasno da će odnos ove dve institucije biti trajno nestabilan i neuređen, bez obzira što i jedna i druga imaju svoje ustave. I površno proučavanje prakse potvrđuje da je njihovo partnerstvo zavisilo od trenutnog odnosa snaga i dubine nacionalne drame koja se odvijala na istorijskoj sceni, a ne od čvrsto ustanovljenih pravila moderne države. Klatno se, bar u poslednjih šest decenija, neobuzdano kretalo od tačke u kojoj se uspostavljala bezbožnička ideološka diktatura do tačke kada slušajući vesti o zakonodavnoj aktivnosti sopstvene države ne znate da li vam je parlament u Beogradu ili u Teheranu.\nPoslednja dva slučaja mešanja Srpske pravoslavne crkve u poslove države tj. nacionalne skupštine,u vezi donošenja statuta pokrajine Vojvodine i zakona protiv diskriminacije, na očigledan način su doveli u pitanje doslednost i moralnost pozicija sa kojih naša Crkva nameće stavove i meša se u građanske poslove. Naravno, niko ne osporava pravo Crkve da u redovnoj proceduri i javnoj raspravi blagovremeno predoči svoje stavove o pojedinim važnim pitanjima. Ipak, način na koji ona to čini, a pogotovo način na koji joj se to omogućava, dovodi u pitanje osnove savremene sekularne zajednice.\nOsporavajući predlog statuta Vojvodine SPC je nesumnjivo povredila emocije i čast svojih vernika na teritoriji tri severne eparhije i pokazala skandalozno nepoverenje prema onima koji su u najtežim vremenima po srpski narod sačuvali plamen Nemanjića. Njihovi potomci, ali i narodi sa kojima neguju suživot u miru, za šta je posle toliko istorijskih trauma trebalo naći snage i pameti, su ogromnom većinom a preko svojih političkih predstavnika, glasali za statut koji Crkva odbacuje. Moje pitanje, koje proističe iz ovog zamešateljstva, nije koga treba poslušati, jer to se u jednoj evropskoj državi na početku 21. veka podrazumeva. Moje pitanje glasi: zašto se SPC koja je u Srbiji teritorijalno, eparhijski izuzetno decentralzovana sa toliko feudalnih elemenata, zalaže za centralizaciju države? Zašto nam nije predložila njen istorijski model organizacije sa više od deset eparhija, ako ga smatra toliko dobrim da se arhijereji spremaju da uvedu nove eparhije i dodatno usitne organizaciju Crkve na tlu Srbije? Jednom rečju, zašto žele da nas kao građane “centralizuju”, a kao vernike dalje “decentralizuju”?\nSledeća opasna nedoslednost odnosi se na osporavanje pojedinih predloženih tačaka zakona koji se odnose na seksualne slobode i prava građana Srbije. Ova pitanja su decenijama predmet spora u mnogim državama širom globusa, ali evropska kretanja, i pored snažnog protivljenja pravoslavne, rimokatoličke i drugih crkava, ukazuju na civilizacijsko stanovište da svi građane imaju pravo na izbor životnog partnera i da se njihove seksualne sklonosti ne mogu dovoditi u pitanje i stavljati izvan zakona. Dileme i podeljenosti oko ovog pitanja će trajati, a konsenzus oko toga da li su istopolne seksualne sklonosti bolesne Ili društveno prihvatljive teško da će ikada biti postignut.\nAko u ovoj stvari postoje dileme i rasprave, u jednoj drugoj sasvim sigurno ne postoje – niko ne dovodi u pitanje činjenicu da je pedofilija bolest kojom se ozbiljno ugrožava zajednica, pogotovo njen najosetljiviji deo, deca. I tu dolazimo do pitanja moralne pozicije iz koje naša Crkva osporava delove Zakona protiv diskriminacije. Kako je moguće da organizacija koja na visokom arhijerejskom mestu drži osobu bolesnu i opasnu po okolinu, koja je na neprimeren način, „zastarevanjem slučaja”, izbegla opravdanu sudsku kaznu za seksualno zlostavljanje dece, sebi daje slobodu da osporava prava onih koji nikoga ne ugrožavaju, a pogotovo ne decu? Podsetimo se da je i sam tadašnji ministar pravde, zbog pomenutog pravnog skandala, trenutno razrešio sudiju koji je omogućio zastarevanje slučaja Vladike Pahomija i time jasno pokazao šta država misli o tome. Međutim, ni to nije bilo dovoljno našem Sinodu da penzioniše i uputi na lečenje svog velikodostojnika i tako zaštiti čast Crkve ali i bezbednost članova crkvene zajednice?!?\nSuština i najteža osuda ovakvih moralnih nedoslednosti sadržana je upravo u jednoj biblijskoj legendi o Hristu, prostitutki i onima koji su nameravali da je kamenuju. Znate, naravno, tu legendu čija pouka predstavlja sam moralni temelj hrišćanske vere – tolerancija i suočavanje sa sopstvenim grehom. Da li je naša Crkva u neodmerenosti koja je proistekla iz oslobađanja od komunističkih stega zaboravila na osnovne moralne postulate sopstvene vere?


Kompenzacija u domaćem platnom prometu • Knjigovodstvena agencija NIMI\nKompenzacija u domaćem platnom prometu\nU domaćem prometu, termin kompenzacija najčešće se odnosi na prebijanje potraživanja i dugovanja između poslovnih partnera po osnovu međusobnih dospelih računa.\nKompenzacije su se ranije prikazivale preko tekućeg računa banke, ali je ova obaveza ukinuta. O izvršenoj kompenzaciji u domaćem platnom prometu niste dužni da obaveštavate poslovnu banku niti Poresku upravu. Izjava o kompenzaciji čuva se u poslovnoj dokumentaciji firme za slučaj kontrole.\nPrema tome, ukoliko poslovnom partneru dugujete novac po osnovu isporuke robe, a ujedno on vama duguje određeni iznos po osnovu usluge koju ste mu vi pružili, možete izvršiti kompenzaciju, uz ispunjenje naravno određenih uslova. Jedan od kljucnih uslova je da vaša firma i firma vašeg partnera ne smeju da budu u blokadi jer privredni subjekti koji su u blokadi ne mogu učestvovati u kompenzaciji. U ovom slučaju, nije moguća ni takozvana jednostrana kompenzacija. Takodje, da biste mogli da prebijete svoju obavezu prema partneru sa iznosom koji on vama duguje, potrebno je da su dugovanja i potraživanja dospela na naplatu. Dospelost nastupa istekom valute plaćanja koja je ugovorena (definisana ugovorom, navedena u ponudi, predračunu ili računu). Nedospele obaveze ne mogu se prebijati.\nKada su ispunjeni svi uslovi za sprovođenje prebijanja, potrebno je da partneri sastave Izjavu o kompenzaciji, s obzirom da se međusobno zatvaranja potraživanja i obaveza ne vrši automatski. Izjava o kompenzaciji sadrži spisak računa koji se zatvara prebijanjem, i potpisuju je obe strane.\nUkoliko je iznos koji dugujete partneru isti kao iznos koji od njega potražujete, obaveze se mogu u celosti prebiti. Međutim, ako ova dva iznosa nisu jednaka, kompenzacija se sprovodi u nižem iznosu. Tada se u Izjavi o kompenzaciji, pored računa koji se delimično prebija dodaje reč „deo“ a upisuje se iznos računa koje se prebija (a ne ukupan iznos računa).\nNa primer, ukoliko vam je dobavljač izdao račun za robu u vrednosti od 200.000 dinara, a vaša firma je izvršila usluge u vrednosti od 100.000 dinara, predmet kompenzacije može biti niži iznos, tj. 100.000 dinara. Vaša firma će se naplatiti u celosti, a vaš partner samo delimično. Po računu vašeg partnera – dobavljača preostaće 100.000 dinara duga. Ovaj iznos možete izmiriti u novcu, ili, ukoliko se tako dogovorite, kompenzovati nekim budućim računom.\nNa kraju potrebno je posebno skrenuti pažnju na obaveze koje imaju ukoliko odluče da ranije primljenu pozajmicu „prebiju“ sa budućim prometom dobara i usluga. Naime, dešava se da privredni subjekt primi ili odobri pozajmicu određenom licu, a da se nakon protoka određenog vremena pojavi mogućnost da lice koje je primilo pozajmicu isporuči dobra i usluge u istoj vrednosti, umesto da novac vrati. Zajmodavci često prihvate mogućnost izmirenja obaveze u dobrima i uslugama, naročito kada zajmoprimac ima problema sa likvidnošću pa je vraćanje novca neizvesno.\nUkoliko se odlučite na ovakav korak, vodite računa da pozajmica koju ste ranije primili, poprima tretman avansnog plaćanja za robu i usluge koje ćete isporučiti zajmodavcu. Na primljeni avans morate obračunati PDV iz avansa. Kako se po pravilu radi o davno prošlom PDV periodu, dužni ste da izmenite PDV prijavu za poreski period u kojem ste prvobitno primili novac, kako biste prikazali PDV iz avansa.


Premijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj je izjavio da je kosovski predsednik Hašim Tači naneo veliku štetu Kosovu stavom da demarkacija bude deo dijaloga sa Beogradom i ponovio da je spreman da razmisli o suspenziji takse od 100 odsto na srpsku robu, prenosi Tanjug.\nPredsednik privremenih prištinskih institucija Hašim Tači tvrdi da podele i razmene teritorije Kosova mogu da se dogode samo preko njega mrtvog, te da o tome pričaju oni koji su pomagali Slobodanu Miloševiću i koji su prijatelji sa Milanom Radoičićem, prenosi Tanjug.\nBruka u Prištini: Tači i Haradinaj zaprepastili goste iz Amerike\nDvodnevni boravak zvaničnika za evropske poslove u Savetu za nacionalnu bezbednost SAD dodatno je unervozio prištinsku političku scenu, a list „Zeri“ piše da su se pred gostima najviše obrukali Hašim Tači i Ramuš Haradinaj, tako što su se sukobili na sastanku u prisustvu Džona Erata i Brada Barklija, prenosi Tanjug.\nStav koji je austrijski kancelar Sebastijan Kurc izneo u razgovoru sa američkim predsednikom Donaldom Trampom o Kosovu je pozitivan pomak zvaničnog Beča, jer se on do sada bespogovorno zalagao samo da Beograd prizna nezavisnost Kosova.\nAnalitičko odeljenje Evropskog parlamenta ocenjuje u svom poslednjem izveštaju da je „puno priznanje Kosova i njegovo članstvo u većini međunarodnih institucija i dalje vrlo daleko, iako je preko 100 zemalja, uključujući 23 zemlje-članice EU, priznalo Kosovo“.\nSamo njemu nije jasno: Haradinaj o otkazivanju posete američkog generala\nPremijer privremenih kosovskih institucija Ramuš Haradinaj izjavio je danas da će takse od sto odsto na uvoz robe iz Srbije i BIH ostati na snazi, prenosi Tanjug.\nMogerinijeva Tačiju: Nema više vremena za gubljenje\nVisoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini saopštila je večeras da je u razgovoru s kosovskim predsednikom Hašimom Tačijem ponovila da je neophodno ukidanje taksi na robu iz centralne Srbije kako bi što pre bio nastavljen dijalog Beograd—Priština.\nPredsednik parlamenta Kosova i lider DPK, najuticajnije članice vladajuće koalicije, Kadri Veselji izjavio je danas da će odmah napustiti tu poziciju ako bude narušeno partnerstvo sa SAD, zbog odbijanja kosovskog premijera Ramuša Haradinaja da suspenduje takse nametnute Srbiji i BiH, prenela je prištinska „Bota sot“.\nHan: Imam predlog. Čekam odgovor Vučića i Tačija\nPodneo sam predlog prema kojem bismo se zajedno pozabavili svim relevantnim trgovinskim pitanjima koja se tiču Srbije i Kosova, spreman sam da predvodim takav razgovor, kaže komesar EU Johanes Han i dodaje da očekuje pozitivan odgovor predsednika Srbije Aleksandra Vučića i kosovskog predsednika Hašima Tačija.


Seks poboljšava pamćenje: još jedan plus vođenja ljubavi - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nNeki piju kafu ujutru, drugi jedu masnu ribu ili čokoladu. Sada su naučnici otkrili još jedan način da pamtite bolje i duže - redovno vođenje ljubavi.\nNedavna studija dokazuje vezu između seksa i pamćenja. Učesnici, koji češće praktikuju seks, pokazali su bolje verbalno sećanje od "lenjih" ljudi. Studija je sprovedena na 78 žena starosti od 18 do 29 godina u obliku istraživanja o različitim aspektima života i prikazivanje slučajnih reči i ljudi na računaru.\nPotom su istraživači pomešali nova i stara slova i slike, a učesnici su ih morali identifikovati. Ljubitelji seksa bolje su se sećali prikazanih reči, ali sa fotografijama nisu bili najbolji. Istraživači to pripisuju činjenici da vaginalni seks doprinosi poboljšanju neurogeneze (rasta novih ćelija mozga) u području hipokampusa, koji je povezan sa verbalnom memorijom.\nIako su eksperimenti bili povezani sa kratkoročnom memorijom, autori studije veruju da će ista biti dugoročna. I sa drugim funkcijama za koje je odgovoran hipokampus (na primer, orentacija u prostoru). Naravno, studija je mala i oslanja se samo na odgovore samih učesnika o njihovom seksualnom životu, ali je uvek lepo znati da seks ima još jednu korisnu osobinu!


Uspeh karatista u Jagodini - Top Novosti\nNaslovna Prokuplje Uspeh karatista u Jagodini\nUspeh karatista u Jagodini\nNa prvenstvu Srpske karate federacije užeg regiona koje je minulog vikenda održano u Jagodini karatisti Topličanina postigli su zapažene rezultate. Takmičari iz Prokuplja osvojili su 13 medalja od 26 prijava koliko su imali na prvenstvu.\nZlatne medalje ekipno osvojili su : Ženski tim u katama i muški tim u katama i borbama, dok je pojedinačno najsjanija medalja pripala Anđeli Vukanović, Lani Mladenović i Iliji Petkoviću. Srebro je pripalo Nataliji Lukić i Andriji Gubijanu dok su bronzane medalje osvojili Sara Živković, Dimitrije Marković, Luka Lakićević i Jelena Stojanović.\nNa prvenstvu je nastupilo oko 400 takmičara iz 35 klubova a takmičenje je bilo kvalifikaciono za prvenstvo Srbije koje će biti održano polovinom maja u Beogradu. Prvenstvo u Jagodini poslužilo je takmičarima i selektorima da još jednom provere formu pred Evropsko prvenstvo u Letoniji koje se održava krajem aprila.


Održan Vidovdanski folklorni sabor u organizaciji GKUD Dunav Apatin\nGradsko kulturno-umetničko društvo Dunav iz Apatina je pred veliki brojem prisutnih u sali Opštinskog kulturnog centra u Apatinu organizovalo 1. Vidovdanski sabor folklora.\nOvaj praznik jedan je od najvećih srpskih praznika, a značaj Vidovdana za srpski narod proističe iz istorijskih događaja koji su vezani za taj datum. Pored apatinskog društva, na Vidovdanskom saboru folklora nastupili su i SKUD Jovan Lazić iz Belog Manastira, KUD Đerdan iz Srpskog Miletića i KUD Ratko Pavlović - Ćićko iz Ratkova.\nĐurđica Bursać, rukovodilac programskog saveta GKUD-a Dunav, izrazila je želju da će ovaj Sabor postati tradicionalan u narednim godinama, dok je Nemanja Borojević, umetnički rukovodilac GKUD-a Dunav izneo pozitivne utiske i pohvalio sve učesnike Vidovdanskog folklornog Sabora.\nOvaj koncert je, kako nam je rečeno, na neki način i završni koncert svih folklornih ansambala GKUD-a Dunav. Do kraja sezone očekuje ih još nastup na Apatinskim ribarskim večerima, nakon čega je sezona gotova i sledi letnji raspust za sve grupe.\nTagovi: vidovdanski sabor folklora gkud dunav apatin\nNova izdanja uskoro u Narodnoj biblioteci u Odžacima\nNarodna biblioteka Branko Radičević iz Odžaka je na konkursu za otkup knjiga Ministarstva kulture, dobila sredstva za fond...


Zaev: Referenduma će biti i bez dogovora sa opozicijom - Sputnjik Srbija\nZaev: Referenduma će biti i bez dogovora sa opozicijom\n21:47 25.07.2018 Preuzmite kraći link\nMakedonski premijer Zoran Zaev poručio je da i ako izostane dogovor, referendum o sporazumu Atine i Skoplja o novom imenu te bivše jugoslovenske republike i promeni Ustava biće organizovan bez najuticajnije opozicione VMRO-DPMNE.\nZaev je na konferenciji za novinare izrazio uverenje da će Parlament do 30. jula odlučiti o raspisivanju referenduma.\nPremijer smatra da predstavnici opozicije moraju da kažu koji je njihov stav u pogledu referenduma i da li će građane pozvati na bojkot ili će ih pozvati da izađu i izjasne se prema svom nahođenju.\n„To je njihovo pravo, ali je dužnost svih da se osigura da taj proces bude uspešan“, rekao je Zaev, preneli su makedonski mediji.\nZaev smatra da novi sastanci sa liderima stranaka nisu potrebni, te dodaje da su njegova vrata lideru VMRO-DPMNE Hristijanu Mickoskom uvek otvorena, a mogu i da se čuju telefonom.\n„Nemam problem sa tim, samo da pronađemo rešenje, jer se bliži rok do kojeg te odluke moraju biti donete“, kazao je Zaev.\nOn je naglasio da je dogovoreno da datum referenduma treba da bude što je moguće ranije, jer ako referendum bude uspešan, potrebno je sprovesti ustavne promene za šta postoje jasno utvrđeni rokovi, a nakon toga sledi i ratifikacija sporazuma sa Grčkom.\n„Zajedno smo utvrdili da je najraniji rok 30. septembar i da bi zato Parlament odluku o referendumu trebalo da donese do 30. jula“, istakao je makedonski premijer i dodao da ne želi da se meša u posao Parlamenta, ali i da će sve to biti postignuto samo ako Skupština bude posvećena tom poslu, što je državni interes.\nŠto se tiče karaktera referenduma, Zaev je rekao da vlast smatra da on treba da bude konsultativni zbog fleksibilnosti. Objasnio je da će referendum biti uspešan samo ako na njega izađe 50 odsto plus jedan birač od broja građana sa pravom glasa upisanih u birački spisak.\n„Mi smo otvoreni za razgovor o tome da li referendumska odluka treba da bude savetodavna ili obavezujuća, na kraju je obavezujuća, jer ako teoretski izađe milion građana i 600.000 glasa ’za‘, a 400.000 ’protiv‘, odluku sprovode političari glasanjem u Parlamentu“, kazao je Zaev i dodao da ako milion birača izađe na referendum i 600.000 glasa „protiv“, onda se ugovor sa Grčkom neće primeniti.\nRekao je da referendumsko pitanje mora biti iskreno, jasno, opravdano, jednostavno i pošteno.


Treća Mini olimpijada sporta, zdravlja i kulture trećeg doba - Ugradu.info\nBy Valjevo on 29. June 2021.\nTreća Mini olimpijada sporta, zdravlja i kulture trećeg doba, Kolubarskog, Mačvanskog i Zlatiborskog okruga – Valjevo 2021, održava se danas u Valjevu, u organizaciji Pokreta trećeg doba Valjevo.\nNa početku manifestacije, član Gradskog veća i predstavnik Pokreta trećeg doba Velimir Arsenović je rekao da je grad Valjevo organizovao ovu Mini olimpijadu na kojoj učestvuju predstavnici 11 udruženja Zlatiborskog, Mačvanskog i Kolubarskog okruga. Oni su se takmičili u sledećim disciplinama: šah, streljaštvo, atletika, brzo hodanje na 100 metara, fudbal, košarka, pikado i riblov.\nIz Valjeva je 60 učesnika, koji dolaze iz Udruženja penzionera grada Valjeva, Udruženja invalida grada Valjeva, predstavnici Pokreta trećeg doba Valjeva, predstavnici Planinarskog društva Povlen, predstavnici Asocijacija sport za sve.\n„Poštovani prijatelji, dragi učesnici i uvaženi gosti, u ime Pokreta trećeg doba Valjevo, želim Vam dobrodošlicu i pozdrvljam učesnike iz Mačvanskog okruga, tu je prisutno udruženje penzionera grada Šapca, zatim iz Zlatiborskog okruga Udruženje penzionera Prijepolje i Bajina bašta, invalidi i Udruženje penzionra iz Požege. Iz Kolubarskog okruga, Udruženje penzionera i Udruženje invalida Valjevo, Pokret trećeg doba Valjevo i Ub, Udruženje penzionera Mionica, Udruženje penzionera Policijske uprave Valjevo, zatim Udruženje penzionera „Povlen“, Asocijacija „Sport za sve“. Pozdravljam predsednika Saveza penzionera Srbije i Pokreta trećeg doba prof. dr Andreja Savića, predstavnike grada Valjeva, izaslanika gradonačelnika grada Valjeva Vladimira Miškovića, člana Gradskog veća i predstavnike medija. Svim takmačarima želim uspeh i prijatan boravak u gradu na Kolubari“, obratio se Velimir Arsenović, član Gradskog veća Valjeva.\n„Izrazio bi zadovoljstvo i priznanje Skupštini grada Valjeva koja je ispoljila razumevanje i sluh posle višemesečnog perioda, da krene sa organizacijom i da logistički pomogne i održi manidfestaciju. Ova manifetscaija je važna, jer okuplja penzionere iz tri okruga. Kada je u pitanju najstarija populacija građana, država Srbija je učinila veoma mnogo na zaštiti zdravlja i cilj je da otvaramo seriju ovakvih skupova, koja će prethoditi centralnoj republičkoj manifestaciji koja se održava krajem septembra i početkom oktobra u Vrnjačkoj Banji. Penzioneri su ispoljili puno discipline, bili su ciljna grupa koja je ispoštovala sve mere Kriznog štaba kada je u pitanju zdravlje“, rekao je Andreja Savić, predsednik Saveza penzionera Srbije i poželeo svima uspeh i da se opet vide na centralnoj olimpijadi tokom septembra i oktobra meseca.\nU ime grada domaćina, skup je pozdravio član Gradskog veća, zadužen za sport, Vladimir Mišković.\n„Želim da Vas pozdravim u ime gradonačelnka grada Valjeva Lazara Gojkovića, a Valjevo kao organizator ove manifetsacije želi vam da uživate i da se dobro družite, jer sport je takmičenje i druženje i vi ste dokaz kako možete da se družite i uživate u trećem dobu. Želim Vam dobrodošlicu svima koji ste došli sa strane i proglašavam otvorenim igre.“\nU Valjevu su do sada organizovane dve mini olimpijade sa po preko 100 učesnika. Sport, zdravlje i kultura nose obeležje umešnosti i življenja u starosti. Ovaj događaj predstavlja ostvarenje ciljeva Nacionalne strategije starenja i Nacionalne strategije sporta Vlade Republike Srbije. Podatak da je Srbija je stara zemlja veoma zabrinjava. Prosečna starost je 43 godine, rečeno je na današnjoj sportskoj manifestaciji u Valjevu. Ova mini olimpijada je uvod za učešće za 14. olimpijadu u Vrnjačkoj Banji.


Zajednica Opština Crne Gore » Blog Archive » Održana radionica na temu „Evropska nedjelja mobilnosti: put ka održivom saobraćaju u opštinama u Crnoj Gori“\nCiljevi radionice su bili usmjereni ka izgradnji kapaciteta lokalnih samouprava u pogledu održive urbane mobilnosti, predstavljanju smjernica za Evropsku nedjelju mobilnosti, te razmjeni praktičnih iskustava i ideja u pogledu održivog saobraćaja.\nU uvodnom dijelu radionice Marija Kljajić je, ispred Zajednice opština Crne, predstavila projekat i aktivnosti koje su se u okviru projekta realizovale u opštinama. Jasna Sekulić, predstavnica kancelarije GIZ-a u Crnoj Gori, naglasila je da projekat ima za cilj da podrži gradove u jugoistočnoj Evropi u razvoju energetski efikasnih i održivih rješenja za mobilnost u opštinama. Kao pozitivan primjer istakla je Glavni grad koji je, uz podršku GIZ-a, izradio i usvojio prvi Plan održive urbane mobilnosti u Crnoj Gori. U toku je izrada plana održive urbane mobilnosti za opštine Rožaje i Kolašin.\nUčesnici su imali priliku da čuju na koji način se održivo planiranje saobraćaja razlikuje od tradicionalnog, kao i da se upoznaju sa prednostima održivih vidova prevoza – pješačenja, upotrebe bicikla i javnog prevoza. Tokom radionice učesnici su se uključivali u diskusiju i iznosili svoja zapažanja na temu održive mobilnosti.\nDrugi segment radionice bio je posvećen Evropskoj nedjelji mobilnosti, sa posebnim osvrtom na ovogodišnju temu „Mobilnost bez emisija za sve“. Učesnici su dobili osnovne informacije o ovoj kampanji, kao i o načinima na koji opštine mogu učestvovati u navedenom događaju. Takođe je predstavljen i način registracije na zvaničnom sajtu Evropske nedjelje mobilnosti. Učesnici su se upoznali i sa aktivnostima i trajnim mjerama koje su gradovi širom Evrope sproveli tokom prethodnih kampanja.\nPored toga, napravljen je i osvrt na aktuelnu pandemiju novog korona virusa koja je u brojnim gradovima dovela do promjena u pogledu mobilnosti. U tom smislu, učesnici su se upoznali sa privremenim ili trajnim mjerama koje su gradovi širom Evrope i svijeta preduzeli od početka pandemije kako bi podstakli aktivnu mobilnost. Pored toga, predstavljeni su i primjeri transformacije javnog prostora u evropskim gradovima tako da takav prostor bude prilagođen ljudima, a ne automobilima. Učesnici su aktivno učestvovali u diskusiji i tako doprinijeli interaktivnosti ovog dijela radionice.\nRadionici je prisustvovalo 16 predstavnika jedinica lokalne samouprave: Glavnog grada Podgorica, opština: Bar, Berane, Cetinje, Kolašin, Nikšić, Pljevlja, Tuzi i opštine u okviru Glavnog grada Golubovci.\nPredavač na obuci bio je Stefan Bulatović, lokalni ekspert za održivu urbanu mobilnost.


Od industrije igara na sreću živi 24.000 ljudi | Zvornik Danas\non: 10. априла 2017 In: Društvo, naslovna, VIJESTI\nTo je potvrdio Milutin Ćosić, direktor ALPIS-a, Udruženja priređivača igara na sreću RS, koji pojašnjava se cifra od 24.000 ljudi dobije kada se u obzir uzmu i razni dobavljači, najmodavci, komunalne službe, internet provajderi, proizvođači papira, sredstava za higijenu, IT i TV opreme, te namještaja, kao i majstori i ostali, pišu Nezavisne novine.\n„Podaci jasno pokazuju da su ovi priređivači na sreću u RS imali bruto prihod od oko 17 miliona evra. Od toga su plaćeni porezi, ostale dažbine prema državi, odnosno parafiskalni porezi, najamnine za lokale, plate, doprinosi… Ukupna dobit ovih priređivača igara na sreću u 2015, dakle, bila je oko 6,8 miliona evra. Suština je da su prihod, a tek dobit, značajno niži od prometa kladionica“, pojašnjava Ćosić.\nDodaje da pretpostavljaju da je cilj plasiranja ovakvih zluradih informacija, gdje se promet izjednačava s prihodom, isti kao i u FBiH, a da „potiče iz istih lobističkih inostranih firmi koje imaju monopolističke pretenzije u RS“.\n„Nastojanjem da se uvedu nerealno veliki porezi privatnim priređivačima igara na sreću, posebno kladionicama, veoma pogoduju i nelegalnim inostranim online priređivačima, koji nemaju baš nikakve poreske obaveze prema državi“, kaže Ćosić.\n„Više puta smo to tražili od Uprave za igre na sreću i nadamo se da će uskoro i to biti omogućeno“, napominje Ćosić.\n„Izmjene zakona u tom smislu dovele bi do premještanja legalnog priređivanja igara na sreću na crno tržište, odliva velikog novca iz RS, a osiromašilo bi i državni budžet i ugrozilo egzistenciju desetina hiljada porodica koje žive od legalne industrije igara na sreću“, kaže Ćosić.\nĆosić smatra da postojeća zakonska regulativa „pogoduje Državnoj lutiji i daje joj privilegovan, donekle monopolistički položaj u RS“, ali i da, ipak, ostavlja mogućnost da se koliko-toliko održivo posluje. Porezi, kako kaže, jesu veliki, ali još ne toliki da onemogućavaju rad.\n„Problem je što određene lobi grupe žele da prepišu zakonski prijedlog koji je pred usvajanjem u FBiH, a koji bi za ovu privrednu djelatnost, ako se zaista i usvoji, imao nesagledivo štetne posljedice“, kaže naš sagovornik.\n„Sličan primjer bi bio, recimo, kao da bankama saberete sve platno-prometne transakcije čime biste dobili promete od stotine milijardi evra i to računali u dobit, ali u stvarnosti je zarada samo nekoliko procenata, pa je zato i sistem oporezivanja i tumačenja prihoda prilagođen toj djelatnosti. Naša industrija se mora oporezivati po istom principu koji je već uspješno primijenjen u EU, u Velikoj Britaniji“, ocjenjuje Ćosić.\nĆosić kaže da je prilično problematičan način na koji pojedina udruženja pokušavaju da „ukažu“ na problem patološkog kockanja.\n„Nisam siguran da proizvoljno plasiranje ogromnih brojki o navodnim patološkim kockarima i zahtjevi za zabranom čitave jedne privredne grane predstavljaju pravi put u borbi koju svi zajedno vodimo, a to je da što je moguće više usmjeravamo naše igrače na odgovorno i kontrolisano klađenje“, kaže Ćosić.\n„U pripremi je potpisivanje ugovora našeg udruženja sa državnom bolnicom, čiji stručnjaci će držati dodatne obuke svim našim zaposlenim kako da uoče i utiču na prevenciju svakog oblika eventualne zavisnosti“, najavio je Ćosić.\nOznake: igre na srećuindustrijazaposleni


Zvezda u sredu gostuje na FON-u - Sportske.net\nZvezda u sredu gostuje na FON-u\nFudbalski klub Crvena zvezda nastaviće akciju obilaska fakulteta Univerziteta u Beogradu, a naredno gostovanje biće održano na FON-u.\nNa današnji dan - Dule utišao "Hajberi" volejom za udžbenike!Grof i Mare proslavili jubilejeZvezda 'kupuje domaće' - Još jedno pojačanje iz Superlige?Mouče pozdravio navijače koji će mu zauvek ostati u srcu!Ovaj momak sve bolje igra, dao gol i Partizanu, sad Zvezda želi da ga dovede!\nAkcija "Neraskidiva veza - Zvezda i studenti" nastavlja se gostovanjem predstavnika fudbalskog kluba Crvena zvezda na Fakultetu Organizacionih nauka u Beogradu.\nPredstavnici šampiona Srbije će gostovati na FON-u u sredu, 7. decembra od 18 časova i kroz razgovor sa budućim akademskim građanima Srbije i Beograda približiti im način funkcionisanja kluba.\nKao i do sada svi studenti koji to žele, imaće priliku da postanu članovi kluba, a poseban akcenat biće posvećen upravo temi članstva i značaju koji članovi FK Crvena zvezda imaju u funkcionisanju kluba.


Poslanici danas o sudijama i međunarodnim sporazumima - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Poslanici danas o sudijama i međunarodnim sporazumima\n1Piše: Beta 26. januara 2021. 00.53\nPoslanici će razmatrati dve odluke o izboru sudija koji se prvi put biraju na sudijsku funkciju, dati saglasnost na Finansijski plan Komisije za hartije od vrednosti za 2021. godinu, kao i izveštaj o radu Regulatorne agencije za elektronske komunikacije i poštanske usluge za 2019. godinu.\nPoslanici će razmatrati porazume Srbije i Luksemburga o razmeni i uzajamnoj zaštiti tajnih podataka, o prenosu nadležnosti za pružanje usluga u vazdušnom saobraćaju između Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore, izmene Međunarodne konvencije o Harmonizovanom sistemu naziva i šifarskih oznaka robe, kao i dodatni protokol Svetske poštanske konvencije.\nPlanirano je potvrđivanje Sporazuma o saradnji Vlade Srbije i Vlade Irana u oblasti zaštite bilja i biljnog karantina, kao i Sporazuma Srbije i Rusije o saradnji u borbi protiv terorizma.\nNa dnevnom redu je i predlog izmena članova i zamenika članova u skupštinskim odborima, koji je podnela Poslanička grupa Socijalistička partija Srbije.\nSednica je sazvana na zahtev zahtevu 230 narodnih poslanika i planirano je 11 tačaka dnevnog reda.\nmeđunarodni sporazumi, Skupština Srbije, sudije\n26. januara 2021. u 05.55\nVec danas razmisljajte o mogucnosti , pred kraj Bajdenovog mandata, o pripajanju nase pokrajine Albaniji .


Kako je vlast u Federaciji tokom krize okrenula leđa sportu - Detektor\nKako je vlast u Federaciji tokom krize okrenula leđa sportu\n15. Juna 2020.23:06\nNakon što je budžet za sport u Federaciji značajno smanjen zbog pandemije koronavirusa, sportski klubovi nisu se našli u zakonu za pomoć kompanijama i radnicima, što bi neke od njih moglo dovesti na rub postojanja, kažu sportski radnici.\nIlustracija. Izvor: Pixabay\nParlament Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH) usvojio je Zakon o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica usljed pandemije virusa COVID-19, poznat i kao “korona zakon”, ali on je naišao na brojne kritike sportskih radnika jer su iz njega izostavljeni sportski kolektivi.\nJedan od razloga za to – kako navode iz Vlade Federacije, koja je predložila zakon – jeste činjenica da su sportski klubovi registrovani kao udruženja, a udruženja nisu dio ovog zakona.\nIz Fudbalskog kluba “Sloboda” iz Tuzle nisu krili razočarenje zbog ovakve odluke Vlade i Parlamenta.\n“S obzirom da u sportskim klubovima imamo preko 15 radnika u radnom odnosu, smatramo da je ovaj zakon diskriminirajući. Zakonska regulativa je takva da smo registrovani kao udruženje”, saopćili su iz tuzlanskog kluba.\nUsvajanjem rebalansa, budžet Ministarstva za kulturu i sport Federacije BiH bit će umanjen za 40 posto. To bi moglo dodatno otežati rad klubova koji dobijaju dio tog novca.\nVlada Federacije je za sada organizacijama koje nisu dio ovog zakona omogućila odgađanja plaćanja poreskih obaveza, dugovanja i zateznih kamata u periodu do isteka 30 dana od prestanka stanja nesreće. Taj rok već je počeo teći nakon ukidanja stanja nesreće u Federaciji krajem maja.\nKlubovi nezadovoljni zakonom\nPosljednje kolo BH Telecom Premijer lige Bosne i Hercegovine odigrano je 8. marta, a kasnije je cijela liga prekinuta. Fudbalski klubovi su i prije pandemije imali niz problema – kašnjenje plata, konstantna borba s dugovanjima iz prethodnih godina, “krpljenje” rupa zbog izdavanja licenci za evropska i domaća takmičenja.\nFudbalski klub “Velež” iz Mostara je među prvima u javnosti rekao da su zaposlenicima morali umanjiti plate za 50 posto. Oni smatraju da su sportski klubovi morali biti dio federalnog zakona. Objašnjenje da se to nije desilo jer su klubovi udruženja građana, smatraju u “Veležu”, samo ističe dodatni problem.\n“A to je zakon o sportu koji bi omogućio da klubovi postanu privredni subjekti”, smatraju u “Veležu”, uz objašnjenje za dosadašnje inicijative da se usvoji zakon o sportu nisu dobile podršku, što bi zbog pandemije koronavirusa moglo značiti da neki klubovi neće preživjeti krizu.\nTuzlanski kanton i Zapadnohercegovačka županija također su usvojili “korona zakone”. Iz Fudbalskog kluba “Sloboda” iz Tuzle i Nogometnog kluba “Široki Brijeg” kažu kako njihovi kolektivi ni na ovom nivou nisu uvršteni u program pomoći.\nIz “Širokog Brijega” kažu da njihov klub upošljava 58 ljudi i da će se, kako bi sačuvali njihova radna mjesta, obratiti svim nivoima vlasti.\nIz “Slobode” navode kako je Vlada Tuzlanskog kantona “prepisala” zakon s federalnog nivoa, tako da je i na kantonalnom nivou izostala pomoć klubovima.\nSavezi u iščekivanju pomoći s viših nivoa\nZemlje regiona pomažu sportu\nZa razliku od vlasti u Bosni i Hercegovini, u zemljama regije stvari su drugačije. Vlada Republike Hrvatske usvojila je niz mjera koje će pomoći sportskim organizacijama. Svjesni uloge koju imaju sportska udruženja u razvoju i promociji Hrvatske, predsjednik Središnjeg državnog ureda za sport Tomislav Družak izjavio je kako je to zapravo pomoć za sportske radnike, trenere, fizioterapeute i one bez kojih klubovi ne mogu.\nZa pomoć sportu, Vlada Hrvatske je kroz paket pomoći obezbijedila 40 miliona kuna, odnosno nešto više od deset miliona konvertibilnih maraka (KM).\nKako su naveli, sportske radnike će podržati iznosom oko 1.000 KM mjesečno kako bi zadržali radna mjesta.\nKlubovi u glavnom gradu Crne Gore morat će uložiti dodatne napore kako bi i dalje funkcionisali, kaže Luka Đuretić, sportski novinar iz Podgorice.\n“Neminovno je da će većina klubova osjetiti posljedice krize, ali zasad nijedan od sportskih kolektiva nije javno ‘zavapio’, što ne znači da je situacija povoljna. Čelnici klubova, posebno onih manjih, bit će na krajnje nezahvalnom ispitu, jer ni u normalnim okolnostima nije lako obezbijediti uslove za nesmetan rad”, kaže Đuretić.\nJedan od načina na koje u Crnoj Gori žele pomoći sportu jeste kroz pomaganje najmlađima.\n“Ministarstvo sporta želi i da kroz program dječijeg sporta pomogne roditeljima sa subvencijama za članarine, kako bi obezbijedili da se što veći broj djece uključi u sportske aktivnosti”, kaže Đuretić.\nOlimpijski komitet BiH je prije usvajanja “korona zakona” snažno zagovarao da se u njega uvrste sportski klubovi.\nGovoreći na online Forumu sportista, generalni sekretar Olimpijskog komiteta Said Fazlagić izjavio je kako sport mora biti dio rebalansiranih budžeta.\n“Da bismo stvorili održivu i zdravu BiH, sport i tjelesne aktivnosti moraju biti stavljeni u središte svih politika i od presudne je važnosti da budu unutar rebalansiranih budžeta na svim nivoima vlasti”, rekao je Fazlagić.\nGeneralni sekretar Košarkaškog saveza Bosne i Hercegovine (KS BiH) Amer Čolan kaže kako je ovaj savez zbog pandemije u potpunosti obustavio svoje djelovanje.\n“KS BiH je u potpunosti prekinuo svoje aktivnosti te je sto posto pogođen trenutnom situacijom jer su sva planirana takmičenja zaustavljena, kao i organizacije i pripreme državnih selekcija i odlazak na evropska prvenstva za mlađe kategorije, kao i organizacije Evropskog prvenstva, za koje je KS BiH domaćin, a što donosi dodatna sredstva i finansije od strane sponzora i FIBA-e”, kazao je Čolan u razgovoru.\nZbog poteškoća s kojima se suočava duži niz godina, ističe Čolan, Savez trenutno ne može finansijski pomoći klubovima.\n“U toku 2019. godine, Košarkaški savez od državnih institucija nije dobio ni jednu jedinu marku kao podršku za reprezentativne selekcije. Pomoći KS-a BiH prema klubovima može biti ukoliko se napravi kriterij za raspodjelu sredstava i način dodjeljivanja sredstava, te da se određena sredstva za klubove dijele preko Saveza uz određene kriterije – rang takmičenja i bodovanje kroz rad sa mlađim selekcijama. Trenutno KS BiH, s obzirom na ranija dugovanja koja ima, nije u mogućnosti pomoći klubovima kada je u pitanju finansijska podrška”, kaže Čolan i dodaje kako nije zadovoljan zakonom usvojenim u Federaciji.\nVeliki problem za sport predstavlja i dopis Ministarstva civilnih poslova Bosne i Hercegovine u kojem je jasno naznačeno da su trenutno svi raspoloživi resursi usmjereni u očuvanje zdravlja ljudi. Grant sredstva za “sufinansiranje sportskih manifestacija” za ovu godinu su, kako navode u saopćenju, obezbijeđena, ali zbog situacije s pandemijom ne može se predvidjeti kada i kako će ta sredstva biti raspoređena, što svakako predstavlja ogroman problem sportskim organizacijama.\nAmandmani opozicije odbijeni, Zakon o sportu na čekanju već godinama\nKlub SDP-a u Parlamentu Federacije predložio je amandmane na “korona zakon”, koji bi se odnosili na sportske kolektive i organizacije. Kako objašnjava Irfan Čengić, zastupnik SDP-a u Parlamentu FBiH, prostora za pomoć sportskim kolektivima je bilo, ali je izostala volja Vlade.\n“Našim amandmanima smo tražili da sportski klubovi mogu koristiti sva prava iz ‘korona zakona’ kao i drugi privredni subjekti, kao što je refundacija doprinosa. Sada su potpuno isključili sportske klubove iz mogućnosti da dobiju pomoć za svoje radnike, a odbili su i naše amandmane kojima smo tražili da se klubovima daje pomoć kao i drugim privrednim subjektima”, kaže Čengić.\nZakon o sportu u Federaciji omogućio bi sportskim udruženjima da svoje poslovanje nastave kao dionička društva. Čengić je bio predlagač novog zakona. Zakonom o sportu BiH, entitet Federacija je već 11 godina dužan omogućiti sportskim klubovima da se registruju kao privredna društva, ali takav zakon nikada nije donesen, objašnjava Čengić.\n“Kada sam prije godinu dana predložio Zakon o sportskim kolektivima u Federaciji, vladajuća većina ga odbija staviti na dnevni red. Glavni kočničari su nekoliko zastupnika iz SDA. Kada su u septembru odbijali da se uvrsti na dnevni red moj zakon, rekli su da će za mjesec dana predstaviti bolje rješenje. Sada je maj mjesec, naravno da nisu ništa uradili, a za to vrijeme su glasali za budžet u kojem su smanjena sredstva za sport i prije krize”, kaže Čengić.


Srbija zamenik predsedavajućeg Izvršnim savetom UNWTO u 2017. - Novosti - Turistički svet\nSrbija zamenik predsedavajućeg Izvršnim savetom UNWTO u 2017.\nSrbija je izabrana za zamenika predsedavajućeg Izvršnim savetom Svetske turističke organizacije Ujedinjenih nacija (UNWTO) u 2017. godini, dok će tim telom u narednoj godini predsedavati Azerbejdžan, saopštilo je Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija.\nPomoćnik ministra za turizam Renata Pindžo kazala je govoreći na 104. sednici Izvršnog saveta UNWTO u Luksoru da je turizam prepoznat kao jedna od prioritetnih grana na ekonomskoj agendi Vlade Srbije.\nOna je navela da prema statističkim podacima, turistički promet i devizni priliv imaju trend rasta, precizirajući da je u prvih osam meseci Srbija zabeležila porast broja dolazaka turista od 12 odsto, dok je devizni priliv od turizma uvećan za 11 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\n- Iako beležimo dobre rezultate, treba i dalje raditi na unapređenju turističkog sektora. Strategija razvoja turizma usvojena od strane Nacionalnog saveta za razvoj turizma, predviđa konkretne mere za dalje unapređenje turizma u Srbiji i jačanje njegovog doprinosa bruto društvenom prihodu (BDP) i ukupnoj zaposlenosti - zaključila je Pindžo.\nPrema njenim rečima, Srbija posebno pridaje značaj i regionalnoj saradnji i inicijativama u cilju kreiranja zajedničkog turističkog proizvoda radi privlačenja turista iz dalekih tržišta, posebno Kine i Južne Koreje. Ona je naglasila i da će se Srbija aktivno uključiti u obeležavanje 2017. kao godine održivog turizma i podržala je ideju UNWTO za formiranje radne grupe za bezbednost u turizmu, s obzirom na savremene izazove sa kojima se turizam suočava.


Visoki komesar Evropske unije za proširenje, Johanes Han, poručuje da Turska neće imati povlašćeniji tretman za liberalizaciju viznog režima u odnosu na Ukrajinu, Gruziju i Kosovo.\nU eskluzivnom intervjuu koji je dao za RSE, Han je odbacio tvrdnje da će Turska brže i lakše doći do viza u odnosu na pomenute tri zemlje.\nLiberalizacija viznog režima za Tursku bila bi deo kompenzacije za to što je zvanična Ankara prihvatila da pomogne u smanjivanju priliva migranata i izbeglica u Evropu.\n"Mi, kako bih rekao, sve tretiramo jednako. To znači da imamo isti pristup i prema Ukrajini, i prema Gruziji i prema Kosovu. Isto važi i za Tursku", precizirao je Han.\nOn je, međutim, dodao da vizna liberalizacija zavisi od toga koliko brzo će "partnerske zemlje", kako ih je nazvao, "krenuti napred i ispuniti postavljene zahteve".\n"U tom smislu nema popuštanja. Turska, dakle, ništa neće dobiti 'jeftinije' od ostalih, zato što se određeni standardi moraju poštovati", konstatovao je Han.\nJohanes Han je ovo izjavio dan pre nego što bi, kako se očekuje, Evropska Komisija trebalo da objavi da je Turska ispunila većinu kriterijuma za dobijanje bezviznog režima sa Evropskom unijom, uprkos tome što nije ispunila sve zahteve EU.\nNaime, Brisel je u martu uputio kontroverzni dogovor sa Ankarom, nakon što je Turska obećala da će pojačati napore da spreči migrante koji su došli u Tursku da nastave put ka EU i da će primiti migrante koji su preko Egejskog mora prešli u Grčku.\nU zamenu za to, Turska bi trebalo od EU da dobije finansijsku nadoknadu i mogućnost da turski državljani uživaju liberalizovani vizni režim od kraja juna.\nOvakav potez stavio je Ukrajinu i Gruziju u poziciju da gledaju kako ih Turska praktično "preskače" u redu za dobijanje viznih povlastica.\nU Evropskoj komisiji je u decembru 2015. rečeno da su Ukrajina i Gruzija ispunile sve uslove kako bi osigurale bezvizno putovanje. To znači da su načinile korak napred u borbi sa korupcijom i da su obe zemlje dobile pozitivne preporuke tokom proleća ove godine. U tom trenutku Turska i Kosovo su po pitanju ispunjavanja uslova bile daleko u odnosu na ove dve bivše sovjetske države, baš kao i po pitanju bez viznog putovanja kroz Evropsku uniju.\nIako su, dakle, Tbilisi i Kijev dobili pozitivne proporuke u martu i aprilu, sada se čini da će Turska do ovog cilja stići brže od njih. Kosovo bi u međuvremenu trebalo da dobije pozitivnu preporuku 4. maja.\nHan kaže da se nada da će građani Gruzije, Ukrajine i Kosova moći da putuju kroz EU tokom 2016. godine zato što su, kako je rekao, uradili svoj deo posla.\n"Naravno, na kraju uvek ostaje politička procena, ali u ovim uslovima da tako kažem, u pogledu standarda, oni su uradili ono što je neophodno", rekao je Han.\nSada je na Savetu Evrope i Evropskom parlamentu da odobre bezvizni režim za sve četiri zemlje.\nVerujem, rekao je Han, da bi zajednički tretman trebalo da važi makar za tri od ovih zemalja, a možda i za Tursku.Na pitanje da li bi, zbog promene raspoloženja i stavova među zemljama članicama, proces proširenja mogao biti odložen do kraja naredne decenije, Han je rekao da trenutna izbeglička kriza utiče i na zemlje koje su članice Unije, ali i na one koje bi joj pristupile.\n"Niko ne veruje da će biti proširenja u naredne dve ili tri godine, zato što zemlje kandidati nisu, da tako kažem, dovoljno zrele za proširenje. Ali trenutna izbeglička kriza je, rekao bih, otkrila i neke kulturološke razlike koje još postoje među zemljama Evropske unije, i to je nešto što čime se moramo pozabaviti", precizirao je Han.\nHan je još dodao da je Evropa izgrađena na solidarnosti, a to znači da bi zemlje trebalo da sarađuju, a ne da se međusobno isključuju: "To znači da u budućnosti, nadam se, nema granica ali to isto tako znači posvećenost svih zajedničkom doprinosu po pitanju solidarnosti. Mislim da je to veoma važno, i ako to povratimo, onda možemo napraviti sledeći korak a to je daljnje proširenje", objasnio je visoki komesar uz zaključak da je "sada važno posvetiti se trenutnim problemima sa kojima se suočavamo, a oni su dovoljno veliki."


Javni dug BiH na kraju prošle godine oko 11,4 milijarde KM\nYou are here: Naslovna / Javni dug BiH na kraju prošle godine oko 11,4 milijarde KM\nZaduženost BiH na kraju 2017. godine bila je 11.353.620.000 KM, od čega se na spoljni dug odnosilo 7,9 milijardi ili 69,16 odsto, a na unutrašnji dug 3,5 milijardi KM ili 30,48 odsto javne zaduženosti.\nU odnosu na isti period 2016. godine javni dug je smanjen za 744,59 miliona KM ili 6,15 odsto, s tim da je spoljni dug smanjen za 695,60 KM ili 8,14 odsto, a unutrašnji dug za 489,99 miliona KM ili 1,38 odsto, navodi se u informaciji Savjeta ministara, koju bi trebalo da sutra razmatra Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH.\nU ukupnom stanju javne zaduženosti, Federacija BiH /FBiH/ učestvuje sa 52,28 odsto, Republika Srpska sa 46,71 odsto, Brčko distrikt sa 0,36 odsto i institucije BiH sa 0,65 odsto.\nU informaciji se navodi i da učešće javnog duga BiH u BDP-u u prošloj godini iznosi 35,62 odsto.\nNajveće učešće u spoljnom dugu imaju Svjetska banka – IDA i IBRD sa 32,64 odsto, Evropska investiciona banka sa 24,32 odsto, Pariški klub sa 8,51 odsto, MMF sa 7,53 odsto, Evropska banka za obnovu i razvoj sa 6,87 odsto i Evropska komisija sa 2,79 odsto, a što predstavlja 82,66 odsto ukupnog stanja spoljnog duga.\nU ukupnom iznosu servisa spoljnog duga, FBiH učestvuje sa 64,11 odsto, Republika Srpska sa 34,96 odsto, dok institucije BiH i Brčko distrikt učestvuju sa 0,47, odnosno sa 0,46 odsto.


Dejli mejl objavio snimak celog toka Flojdovog hapšenja sa policijskih kamera - Povezane vesti - Naslovi.net\nDejli mejl objavio snimak celog toka Flojdovog hapšenja sa policijskih kamera\nN1 Info 04.08.2020\nBritanski Dejli mejl objavio je ekskluzivan snimak sa kamera prikačenih na uniforme dva policajca, optužena za ubistvo Amerikanca Džordža Flojda, na kojem se vidi ceo tok njegovog hapšenja. Na snimku se vidi kako je policajac uperio pištolj u glavu… »\nAl Jazeera 04.08.2020\nAdvokat Floydove porodice saopćio je da se na snimcima koji su procurili u javnost vidi da Floyd nije predstavljao nikakvu prijetnju. Na do sada neobjavljenim snimcima sa kamera koje su se nalazile na uniformama policajaca vide se novi detalji kobnog… »\nNovi snimci hapšenja Flojda: Policajci uperili pištolj u njega, pa ga ugušili (VIDEO)\nMediji su objavili nove snimke hapšenja Afroamerikanca Džordža Flojda koji je umro od gušenja pri hapšenju u Mineapolisu u maju ovde godine. Snimak je napravljen sa kamera sada već smenjenih policajaca Tomasa Lejna i Aleksandra Kuenga, jer su prvi… »\nNa do sada neobjavljenim snimcima sa kamera koje su se nalazile na uniformama policajaca vide se novi detalji kobnog hapšenja Afroamerikanca Džordža Flojda! Na do sada neobjavljenim snimcima sa kamera koje su se nalazile na uniformama policajaca vide… »\nU javnost je procurio novi video-snimak sa kamere koja se kači na telo, a na kom se vidi kako tragično stradali Afroamerikanac Džordž Flojd preklinje policajca da ga ne ubije i ne zarobi u kolima. Video-snimak objavio je britanski Dejli mejl, a… »\nNA do sada neobjavljenim snimcima sa kamera koje su se nalazile na uniformama policajaca vide se novi detalji kobnog hapšenja Afroamerikanca Džordža Flojda, koje je preminuo 25. maja tokom privođenja. Njegova smrt pokrenula je proteste širom SAD i… »\nNovi snimci o smrti Flojda\nATLANTA - Na do sada neobjavljenim snimcima sa kamera koje su se nalazile na uniformama policajaca vide se novi detalji kobnog hapšenja Afroamerikanca Džordža Flojda, koje je preminuo 25. maja tokom privođenja. Njegova smrt pokrenula je proteste… »\n"Molim te nemoj da me upucaš": Objavljen novi potresni snimak hapšenja Džordža Flojda (video)\nNovi snimci hapšenja Flojda - policajci uperili pištolj u njega VIDEO\nBLOG UŽIVO Eksplozije u ruskom gradu Belgorodu, najmanje tri osobe poginule\nDanas pre 1 satjoš 22 povezane\nN1 Info pre 54 minutajoš 15 povezanih\nEgipat zatvorio deo obale nakon napada ajkule kod Hurgade\nRTS pre 37 minutajoš 8 povezanih\nBeta pre 30 minutajoš 7 povezanih\nDio luke Porto Romano u Albaniji bit će baza NATO-a\nAl Jazeera pre 54 minutajoš 5 povezanih


O TELENORU NOVOSTI NOVOSTI I SAOPSTENJA DOPUNA KREDITA OD DANAS I NA BANKOMATIMA\n31. jul 2008 – Na 208 bankomata OTP banke svi pripejd korisnici kompanije Telenor od danas mogu da dopune kredit za mobilni telefon.\nOvom pogodnošću, kompanija Telenor je proširila svoju ponudu različitih mogućnosti dopune kredita. Pripejd korisnici mogu da biraju da li će to učiniti elektronskom dopunom, tako što će na svim prodajnim mestima, obeleženim natpisom „Biraj iznos“, platiti 50 do 5000 dinana i za istu sumu uvećati svoj kredit. Korisnicima je na raspolaganju i dopuna pomoću Telenor mKartice, koju obavljaju direktno sa bankovnog računa, putem platne kartice i to samo slanjem SMS-a. Korisnici „Dajners“ kartice na sličan način mogu dopuniti svoj kredit. Pripejd broj se može kreditirati i slanjem poruke sa bilo kog drugog postpejd ili pripejd broja , kao i pomoću specijalne JAVA aplikacije, ali i jednostavnim plaćanjem na šalteru pošte ili banke, ili specijalnim vaučerima.


10 najboljih hotela u blizini: Trento nord zona commerciale Station\nNajbolji hoteli u blizini: Trento nord zona commerciale Station, Martignano\n944 hotela su u krugu od 50 km od: Trento nord zona commerciale Station\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Trento nord zona commerciale Station\n2,1 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n1,5 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n2,0 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n3,8 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n1,9 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n1,7 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n2,4 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n2,3 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n2,5 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n3,5 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n3,9 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n4,4 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n6,0 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n6,3 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n6,8 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n8,6 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n7,7 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station\n7,6 km od: Trento nord zona commerciale Station\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 2.552 hotela u Trento nord zona commerciale Station


10 najboljih hotela u blizini: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nNajbolji hoteli u blizini: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense, Blumenau\nRua Das Missoes, 100 | Ponta Aguda, Blumenau, State of Santa Catarina, Brazil\n122 od 1.382 objekta odgovaraju vašim filterima. Obriši sve filtere\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\n1,0 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n1,1 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n0,0 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n0,7 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n0,6 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n0,8 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n1,2 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n0,9 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n1,5 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n2,2 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n6,2 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n17,9 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n20,5 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n23,2 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau\n22,6 km od: IF Catarinense - Instituto Federal De Educacao, Ciencia E Tecnologia Catarinense\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 181 hotela u Blumenau


B92 , Ekatimerini , Srna\nVatrogasci su jutros oko 3 h obavešteni da je izbio požar u oblasti Agrilica.\nU gašenju požara učestvuje 80 vatrogasaca sa 39 vozila, a angažovana su i četiri aviona i dva helikoptera, javljaju grčki mediji.\nManastir je evakuisan iz predostrožnosti, prenosi "Ekatimerini".\nKako se navodi, jak vetar i nepristupačan teren otežavaju napore vatrogasaca da obuzdaju vatrenu stihiju koja je već uništila velike delove šume.\nGust dim sa Evije stigao je do Atine, dodaje se.\nŠumski požari besne nekontrolisano u najmanje četiri regiona u Grčkoj i vatrogasci navode da su u proteklih tri dana pozvani da gase 182 stihije.\nVeliki šumski požar na grčkom ostrvu: Evakuisana dva naselja, vatrena stihija se BRZO ŠIRI zbog jakog vetra\nU poslednjih 24 sata u Severnoj Makedoniji registrovani su 144 novozaraženih virusom kovid, dok osmoro pacijenata od posledice virusa je preminulo, prenosi portal Plusinfo.