Volstrit: Tehnološki sektor u padu, banke beleže velike gubitke\nNa Volstritu se u sredu trgovalo oprezno, nakon velikih oscilacija cijena akcija prethodnih dana, jer se ulagači plaše da bi trgovinski rat između SAD-a i Kine mogao izazvati usporavanje rasta svetske ekonomije.\nBanke su zabeležile najveće gubitke, pri čemu su, na primer, akcije banke JP Morgan pale za 3,1 posto, a Bank o America za 3,3 posto.\nI velike tehnološke kompanije su registrovale značajne gubitke, pri čemu su akcije IBM-a pale za 1,8 posto.\nCentralne banke na Novom Zelandu, u Indiji i Tajlandu smanjile su juče svoje ključne kamatne stope. Nakon tog iznenađujućeg poteza, prinosi na akcije su pali širom sveta, jer su investitori počeli da ulažu u one klase imovine koje se smatraju sigurnim utočištima.


18-06-2020 08:49 Izdvojeno Srbija Politika\n"O statusu Kosova nema pregovora, pogotovo o tome nema pravo da pregovara Aleksandar Vučić, koji je potpisao Briselski sporazum i izdao je Kosovo. I sada ide u Belu kuću... Sa kojom platformom ide tamo, na osnovu kog papira će da pregovara? Obećao je prilikom polaganja zakletve da će odbraniti teritorijalni integritet Srbije, kako ga je odbranio?", pita se Mlađan Đorđević, bivši savetnik predsednika Srbije u vreme Borisa Tadića.\nĐorđević je prilikom gostovanja na televiziji Nova S govorio i o poseti ministra spoljnih poslova Rusije Sergeja Lavrova, koji će u Srbiji boraviti sutra.\n- Dolazi pred izbore, bio je i u martu ovde, nešto pre zakazanih izbora, tako da tu ne vidim nikakvu promenu. On dolazi da pojača poziciju Ivice Dačića i Socijalističke partije Srbije, pogotovo jer je Dačić bio u sukobu sa Vučićem kada je u pitanju kampanja otpriznavanja Kosova. Vučić je hteo da ta kampanja bude obustavljena, dok je Dačić bio za njen nastavak. Pritom, prema istraživanjima Dačić ima nešto više od 10 odsto glasova, što nikako ne odgovara Vučiću, jer bi lider SPS posle izbora mogao da traži mesto premijera ili da čak ode i u opoziciju - rekao je Đorđević.\nOsvrnuo se na najavljeni odlazak Aleksandra Vučića 27. juna u Vašington, dakle samo šest dana posle izbora.\n- Amerika nema šta da radi u tim pregovorima, jer ona nije pregovarač. O statusu Kosova i Metohije ne može da se pregovara, on je rešen Ustavom Srbije, kao i rezolucijom 1244. Možemo da pregovaramo o situaciji u kojoj se naš narod nalazi i kako da taj prostor očistimo od korupcije i kriminala. O statusu KiM nema pregovora, pogotovo o tome ne može da pregovara Aleksandar Vučić - rekao je Đorđević i dodao:\n- Vučić je 2012. godine, kada je došao na vlast, rekao da će da poništi sve sporazume koje je potpisao Borko Stefanović, a onda je zajedno sa Ivicom Dačićem potpisao Briselski sporazum i izdao je Kosovo. Skupština na temu Kosova nikada nije pregovarala, osim pred istek mandata, kada je to bio cirkus. Ne znam ko je ovlastio Vučića da pregovara sa Grenelom, ne znam ni na kojoj će platformi da pregovara. Na osnovu kog papira će to da radi? On je prilikom polaganja zakletve rekao da će čuvati teritorijalni integritet Srbije, kako ga je sačuvao?\nĐorđević je istakao da ne postoji kompromisno rešenje kada je reč o Kosovu.\n- Kompromis može da postoji samo kada je reč o kvalitetu života, nikako o njegovom statusu. Ovde imamo problem što će Vučić sa Tačijem da pregovara sa Grenelom, što je Kurti smenjen, iako je hteo da se uhvati u koštac sa kriminalom i korupcijom. I sad ih je Tramp pozvao u Belu kuću... Zašto Vučić nije otišao kod Putina 18. juna, zašto ga Putin nije primio? U Rusiji je rečeno da svako rešenje mora da bude u okviru Saveta bezbednosti. Pitam se zašto zloupotrebljavaju Rusiju u korist izbora, pogotovo što će oni biti lažni, jer opozicija ne učestvuje. Jasno je ko će pobediti, ali njima pomoć Rusije i dalje treba. Koriste je u političke svrhe, a ne za istinske potrebe, jer Rusija uz Kinu jedino ima pravo veta u Evropskoj uniji.\nIako vlast stalno napominje da su odnosi sa Rusijom nikada bolji, Đorđević ističe da situacija nije tako bajna.\n- Ovde se priča kako su srpsko-ruski odnosi nikada bolji, a ja bih ga poredio sa srpsko-crnogorskim odnosima, budući da i Vučić i Đukanović ističu da je sve dobro, a vidimo šta se dešava u Crnoj Gori. Ja vidim da su srpsko-ruski odnosi loši, spoljna razmena je duplo pala u odnosu na 2008. godinu, duplo je manje ruskih investicija u odnosu na taj period... Srbija ništa konkretno nije uradila šta je Rusija tražila - istakao je on i zaključio:\n- Kada su Rusiji uvedene sankcije, Srbija je trebalo da pomogne Rusiji izvozom, a kada je Evropska unija to zabranila, pristali smo na to. Imamo i aferu sa ruskim špijunom, koja je smešna, zatim smo u "Blicu", koji kao i ostale medije kontroliše Vučić, imali napad na Jevgenija Primakova, visoko pozicioniranog čoveka z Rusiji, koji je prijatelj srpskog naroda. A mi se prema svemu tome ophodima kao da on ne treba da dođe i kao da mi treba da biramo koga će Rusija da imenuje. Pa, mi smo preko "Krušika" i "GIM", fabrike oca Nebojše Stefanovića, izvozili oružje u Ukrajinu, koja je neprijatelj Rusije, kao i u Siriju - poručio je Mlađan Đorđević.\nPutin ne želi da vidi Vučića jer tajno odlazi u Vašington bez znanja Moskve. Više o tome čitajte OVDE.\nSRAMNA IZJAVA U NARODNOJ SKUPŠTINI: ''Srbija je ubijala decu i cele porodice''\nBEOGRAD IMA PRAVO DA IZAĐE IZ BRISELSKOG SPORAZUMA: ZSO je crvena linija\nGazivode ruše koaliciju u Prištini?\nRADULOVIĆ U SKUPŠTINI PROČITAO DEKLARACIJU SUVERENISTA: Hoće zemlju dostojanstvenih ljudi, vlast koja se boji naroda, policiju koja štiti...\nRUSI IH "SNIMILI" U DALJINI: Iako su leteli iznad Pacifika, ameriki bombarderi nisu uspeli da im promaknu!\nPOGLED PREKO NIŠANA! NATO HITNO KUPUJE ORUŽJE ZBOG RUSKIH RAKETA: Alijansa planira napad na Moskvu!


Objavio E.H Na Sep 12, 2017 0\nZabrana prijenosa utakmica Evropskog prvenstva u košarci predstavlja organizovan srpski udar iz Beograda na HT Eronet i BH Telecom, težak trideset miliona KM.\nGrađani Bosne i Hercegovine su ovih dana, u terminima rezervisanim za Eurobasket, imali zatamnjene ekrane uz obavijest operatera da zbog neriješenih prava za BiH moraju zatamniti sve utakmice Eurobasketa na kanalima koji iste prenose.\nUz to je izostao prijenos utakmica kod domaćih televizija koje emituju zemaljski signal, pa je čitava BiH ostala u mraku.\nNo, niko u BiH se nije upuštao u stvarne razloge zašto su ekrani zatamnjeni?\n“Prve novine” su ekskluzivno došle do informacija da se radi o planiranom napadu u prvom redu na HT Eronet i BH Telecom po scenariju koji je smišljen i sproveden u Beogradu – i to između agencije za sportska prava »ADD SPORT« (po nekim informacijama u vlasništvu Dragana Đilasa) i kompanije SBB iz Srbije koja ima vezano vlasništvo sa bosanskim Telemachom i Sport Klubom.\nUNITED MEDIA – vlasnik Sport Kluba pod kontrolom Dragana Šolaka – kupila je pravo za zemaljsko emitovanje u BiH, iako nije imala niti jednog zemaljskog predajnika, pa je kupovina prava u tom slučaju zabranjena, jer predstavlja ¨zatvaranje¨ tržišta.\nTako nezakonito postavljena situacija je imala vrlo jasan cilj: HT Eronet i BH Telecom ostaviti bez mogućnosti prijenosa utakmica Eurobasketa, kako bi Telemach svojim korisnicima putem Sport Kluba (koji nije zemaljski emiter i nije registrovana televizija u BiH) prenosio utakmice, prouzrokovavši bijes i pritisak korisnika na obje kompanije da nađu rješenje.\nDa je Konkurencijsko vijeće BiH riješilo zahtjev za prinudno izvršenje rješenja – koje stoji već 18 mjeseci u fioci – BH Telecom i HT Eronet bi za trogodišnji ugovor za sportska prava (Sport Klub) plaćali manje od 12 miliona KM. Zatamnjenje je imalo za cilj da se obje kompanije bace na koljena i potpišu ugovor po trostruko većim cijenama (u odnosu na one koje je Konkurenicijsko vijeće odredilo), po kojim cijenama bi BH Telecom i HT Eronet trogodišnji ugovor platili čak 41.912.600,00 KM, odnosno: ova ucjena bi za posljedicu imala nezakonito prisvajanje od BH Telecoma i HT Eroneta oko 30 miliona KM.\nKako su BH Telecom i HT Eronet vodeće kompanije u Federaciji BH i u većinskom vlasništvu iste, očito je da ovaj dogovor imao vrlo jasan cilj – osiromašiti Federaciju za 30 miliona KM.\nUpitno je kome je u interesu, da drži predmet u ladici i čeka dok BH Telecom ili HT Eronet ne pristanu na ultimatum koji će Federaciju i Telekom osiromašiti za 30 miliona maraka.\nDa bi sve išlo kako treba i da srpski dogovor ne bi slučajno propao, pomogla je i Radiotelevizija Srbije sa pisanim ultimatumom, po kojem bi se u slučaju nezatamnjenja utakmica u BiH, trajno zabranio prijenos kompletnog programa RTS 1 i RTS 2 u čitavoj Bosni i Hercegovini.\nKolinda mnogo brine za BiH! Izmjeniti Izborni zakon BiH do kraja godine


"Tužiću Vučićve jurišnike koji po njegovom naređenju zloupotrebljavaju javne funkcije. Ne očekujem da će partijsko sudstvo presuditi suprotno od želja diktatora, pa ću se zato obratiti i međunarodnim nadležnim sudovima, kaže za Danas Aleksandar Rodić, predsednik Adrija medija grupe, povodom blokade računa kompanije.\nKako dodaje, račun Kurira je blokiran bez poreskog rešenja ili zapisnika, a u pisanom podnesku stoji pretpostavka „da će biti dugova u budućnosti“. Rodić naglašava da je „ovo već poznata matrica ponašanja Vučića, čoveka koji mrzi medije i uništava ih skoro tri decenije.\nNadam se da neće narediti moju likvididaciju, jer ja više ne znam na šta je taj čovek sve spreman“, poručuje Rodić.\n„To dodatno utiče na ugled kompanije, narušavajući njen kredibilitet, koji je do sada bio besprekoran, upravo i prema zaposlenima, dobavljačima, štamparijama i ostalim saradnicima“, konstatuje AMG.\nPrema oceni MAG, „iza kriminalnog poreskog napada“ na ovu kompaniju „krije se, pre svega, namera vlasti da se na svaki način uguši štampano izdanje Kurira, koje ni, nakon svih pretnji, ne odustaje od kritičkih tekstova o Aleksandru Vučiću i njegovim saradnicima“.\n„Ovim kriminalnim odlukama Poreske uprave prethodile su lične pretnje vlasniku AMG Aleksandru Rodiću, uredništvu i zaposlenima u kompaniji“, dodaje se u saopštenju AMG.\n„Očigledno je da je Aleksandar Vučić rešio da uguši najveći štampani slobodni dnevnik u Srbiji“, smatra AMG i upozorava da bi time bila dovedena u pitanje egzistencija više od 800 zaposlenih koji rade u ovoj kompaniji, od čijih plata živi i 3.500 članova njihovih porodica.\nPrema saopštenju, „sada je sasvim sigurno da Vučić i njegovi saradnici postupaju po nekom samo njima znanom leks specijalisu, namenjenom samo AMG i dnevnom listu Kurir“.\nUNS traži od Poreske uprave da se oglasi\nUdruženje novinara Srbije (UNS) zatražilo je u petak uveče od Poreske uprave Srbije da detaljno informiše javnost o predmetu koji vodi protiv izdavača lista Kurir, Adria Media Grupe, i razlozima zbog kojih je blokirala račune te medijske kompanije.\nU saopštenju se navodi da UNS raspolaže samo javno dostupnim podatkom sa sajta Narodne banke Srbije gde piše da je Adria Media Grupa d.o.o. Beograd „dužnik koji ne može da raspolaže sredstvima na računima kod banaka“ i da od 7. jula ove godine važi zabrana prenosa.\nU rešenju Poreske uprave čiji je deo objavljen na sajtu Kurira, navodi se da je određena privremena mera obezbeđenja naplate poreza „pošto postoji opasnost da poreski obveznik osujeti, onemogući i učini neefikasnom njegovu naplatu“, navodi se u saopštenju.\nUdruženje podseća da postoje problemi velikih poreskih dugovanja i u drugim medijskim kompanijama i da list Kurir i njegov izdavač Adria Media Grupa nisu jedini poreski dužnici.\nTim pre, UNS traži da se Poreska uprava hitno obrati javnosti i objasni svoje postupke u odnosu na ovu medijsku kompaniju, navodi se u saopštenju.\nAdria Media Aleksandar Rodić Vučić i Kurir\n← Kurir izmislio izjavu predsednika UNS-a\nUdruženja duboko zabrinuta zbog upada u stan novinarke Dragane Pećo →


Novakovic (URA): Nista sporno da i Becic bude smenjen\nTanjug 7. februara 2022. 08:48\nPODGORICA – Politička direktorka Građanskog pokreta URA Ana Novaković-Đurović izjavila je danas da su, nakon pada crnogorske vlade, smenjeni i predsednik i potpredsednik vlade, Zdravko Krivokapić i Dritan Abazović, pa u tom smislu ne vidi ništa posebno sporno da bude smenjen i predsednik Skupštine Aleksa Bečić.\nNovaković-Đurović u jutarnjem programu TVCG nije želela da odgovori da li će i glasati za smenu Bečića:\n„Dozvolimo da na sednici bude saopšten stav poslaničkog kluba ‘Crno na bijelo'“, rekla je ona.\nNovaković-Đurović je ocenila da je reč o tri političke funkcije koje su bile podeljene između nosilaca pobedničkih izbornih koalicija i važile za prethodnu konstelaciju snaga, uoči izglasavanja nepoverenja vladi.\n„Zašto sada ne bi i funkcija predsednika Skupštine Crne Gore, uslovno rečeno, bila na stolu i otvorila put nekom potencijalno novom dogovoru i razrešenju krize“, postavila je pitanje Novaković-Đurović.\nGovoreći o odluci koalicije „Crno na bijelo“ kada je reč o smeni Bečića, ona je dodala da se ne mogu zanemariti dešavanja poslednjih sedmica, kada je reč o političkom subjektu na čijem je čelu Bečić i kampanja koju su, kako je navela, sprovodili na poslanicima i funkcinerima GP URA i CIVIS-a, „poput optužbi da su kriminalci, te da su uzeli 21 milion evra“.\nNa današnjoj vanrednoj sednici Skupštine Crne Gore poslanici će glasati o razrešenju predsednika parlamenta Alekse Bečić. Inicijativu za njegovu smenu podnelo je 38 poslanika opozicije.


Zbog vanredne situacije koju je uzrokovala pandemija korona virusa sva teretna vozila koja obavljaju robni promet kroz Hrvatsku obavezni su da koriste granične prelaze Gradiška, Šamac i Bijača, a oni koji saobraćaju kroz Srbiju – prelaze Karakaj, Vardište i Rača.\nVelike kolone vozila stvorile su se posebno na graničnim prelazima Gradiška i Šamac gde kolone otežavaju život i građanima koji žive u blizini. Dodatno situaciju otežava i postojanje koridora i pratnje kroz Hrvatsku.\nNa graničnom prelazu Gradiška su duge kolone teretnih vozila u oba smera. Na ovom graničnom prelazu sinoć se stvorila kolona i do sedam kilometara zbog čega je morala intervenisati i saobraćajna policija. Kolona se nalazi na auto-putu, a promet funkcioniše tako da pripadnici MUP RS po dva-tri vozila doprate do graničnog prelaza.\nNa ovom prelazu i danas je najkritičnija situacija, kolone su i do osam kilometara, zbog toga je savetnik direktora Granične policije BiH Svevlad Hofman apelovao na vozače teretnih vozila da koriste i ostale granične prelaze obzirom na to da nema potrebe da se na ovom stvaraju kilometarske kolone.\n"OVO SE MORA REŠITI" Mitrović poručio da koridor i pratnja kroz Hrvatsku usporava transport robe\nNOVE MERE UIO BiH Evo koje granične prelaze da koriste kamioni koji samo prolaze kroz Hrvatsku\n– Na ostalim graničnim prelazima se promet normalno odvija skladno odlukama kriznog štaba i nadležnih tela – rekao je portparol GP BiH Franka Vican.\nHofman je pojasnio da su samo granični prelazi Gradiška, Šamac, te Bijača određeni za teretna vozila koja prolaze kroz Hrvatsku, a da se svih ostali mogu koristiti za prekogranični saobraćaj.\nNa graničnom prelazu Šamac veliki broj teretnih vozila čeka na izlasku iz BiH, a MUP Hrvatske je zbog snežnih padavina zatvorio saobraćanje za vozila preko sedam i po tona na graničnim prelazima Izačić i Ličko Petrovo selo.\nKada je u pitanju Srbija, donesena je odluka da se robni saobraćaj odvija preko prelaza Karakaj, Vardište i Rača. Duga kolona teretnih vozila za robni promet koji čekaju da uđu u BiH je i na graničnom prelazu Karakaj kod Zvornika.\nPredsednik Udruženja prevoznika za unutrašnji i međunarodni transport Republike Srpske Nikola Grbić rekao je Srni da niisu dobili nikakve garancije da će se ukinuti koridori i pratnja kroz Hrvatsku.\nZbog ovakve situacije ministar saobraćaja i veza BiH Vojin Mitrović i ministar bezbednosti BiH Fahrudin Radončić razgovarali su sa ambasadorom Republike Hrvatske u BiH Ivanom Sabolićem i dogovorili formiranje radnih grupa na svakom graničnom prelazu posebno.\n– Jutros je formirano to operativno telo na nivou BiH i Hrvatske u koje su uključeni pomoćnici ministara bezbednosti, saobraćaja i veza, entitetski ministri saobraćaja, Granična policija, Uprava za indirektno oporezivanje i Veterinarska kancelarija BiH. Očekujem da operativna grupa već sutra konstatuje stanje na graničnim prelazima i iznese ga vladama BiH i Hrvatske – rekao je Mitrović i dodao da se ovaj problem mora rešiti u naredna dva-tri dana, prenosi Klix.


Radio Nešvil – Bogatić » Potvrđeno, uhapšen Naser Keljmendi Potvrđeno, uhapšen Naser Keljmendi – Radio Nešvil – Bogatić\nNa Kosovu je sinoć uhapšen narkobos Naser Keljmendi, potvrdila je kosovska policija.„Da, tačno je. Policija Kosova je uhapsila Keljmendija“, rekla je za agenciju Beta portaporol policije Baki Keljami.\n„Kosovska policija je uhapsila 5. maja oko 20 sati dve osobe, od kojih je za jednom raspisana međunarodna poternica, dok je druga osoba uhapšena zbog pružanja pomoći osobi sa poternice“, kažu u kosovskoj policiji. Obe uhapšene osobe su, kako je navela Baki Kelami, zadržane u policijskom centru.\nTužilštvo BiH još nije dobilo informaciju o hapšenju Keljmendija rekao je Tanjugu portparol tog tužilaštva Boris Grubešić. „Kada dobijemo inofrmaciju postupićemo po proceduri i u skladu sa zakonom“, rekao je Grubešić.\n„Potvrdu treba da da UNMIK i ja se nadam da ćemo danas imati potvrdu te vesti“, kazao je Radončić za Televiziju Federacije BiH. On je rekao da bi Keljmendi trebalo da bude isporučen BiH, čiji je državni sud prošle godine za njim raspisao poterinicu posle pokretanja akcija „Lutka“, usmerene na razbijanje više organizovanih kriminalnih grupa.\nRadončić je izjavio da Keljmendi treba da bude izručen BiH.\nKeljmendi se nalazi na crnoj listi SAD i poternici Interpola gde je označen kao jedan od najopasnijih narko dilera na Balkanu.\n„Ministarstvo bezbednosti BiH sa svojim upravnim organizacijama čini sve da svako ko je optužen bude priveden pravdi. Mi smo sinoć preko naše Direkcije za koordinaciju u koju spada i Ured za saradnju s Interpolom, dobili neslužbenu informaciju da je on uhapšen na Kosovu”, rekao je Radončić agenciji Anadolija.\n“Iskreno se nadam da ćemo dobiti i službenu potvrdu. Zakon je vrlo jasan. Keljmendi treba da bude izručen BiH na zahtev našeg Državnog tužilaštvaa. Nakon toga će biti stavljen u pritvor“, izjavio je Radončić.\n„Vijesti“ podsećaju da se on nalazi i na listi Stejt Dipartmenta kao jedan od najopasnijih narko-bosova na Balkanu i da je za njim raspisana Interpolova poternica. Hapšenje Keljmendija se, kako se navodi, dogodilo sinoć oko 20.30 sati u Prištini.\n„Vijesti“ takođe podsećaju da se o Keljmendijevom hapšenju govorilo i u septembru prošle godine, ali je Ministarstvo unutrašnjih poslova kosovske Vlade to tada demantovalo. U istom periodu objavljeno je da je uhapšen i njegov sin Elvis Keljmendi, za kojim je bila izdata međunarodna poternica.\nPrema policijskim informacijama, Keljmendi je glavni finansijer i organizator prometa heroina koji u Peć stiže autobusima iz Istanbula i Albanije, a zatim se preko Rožaja doprema u Novi Pazar, a odatle u zapadnu Evropu. On je ranije izbegavao hapšenje.\nPrekinuta prva konstitutivna sednica SO Bogatić\n3. juna 2016. radionesvil Komentari su isključeni na Prekinuta prva konstitutivna sednica SO Bogatić\n20. jula 2016. radionesvil Komentari su isključeni na Šapčanka postala majka u 51. godini…


Ustanak (18. septembar – crtica) | Beograd202\nUranak (19. septembar – crtica) →\nSlike obračuna mađarske policije sa migrantima i izbeglicama na Horgošu i juče su bile u žiži javnosti, kao i priča o ekipi RTS-a, koju je policija tukla dok su obavljali svoj radni zadatak. U međuvremenu se oglasila i mađarska policija saopštenjem da je postupala u skladu sa zakonom. Policija navodi da je novinare više puta opominjala da ne ometaju njen rad. To je, za sada, zvanično objašnjenje njihovog postupka.\nPosle ovakvog saopštenja, pitam se kako uopšte treba da izgleda rad novinara u budućnosti. Jedan od osnovnih pokretača ove profesije jeste da se nalaze na mestu događaja i da se trude da što verodostojnije prenose informacije. To je radila i naša ekipa. Bila na licu mesta, u želji da prave informacije prenese gledaocima. E, sad, izgleda da se policiji nije svidelo što su novinari baš na licu mesta i što mogu da pošalju slike kakve su i slali prethodnih dana. Te slike policiju ne prikazuju u dobrom svetlu. Ali, to što mediji prenose informacije nije problem samo u ovom slučaju. Ukrajina je zabranila ulazak za nekoliko desetina stranih novinara zbog neodređenih bezbednosnih pretnji. Nedavno su dvojica blogera u Nemačkoj optuženi za izdaju jer su objavili dokumenta koja pokazuju da vlada osniva specijalnu jedinicu za prismotru interneta. Pitanje slobode štampe se ponovo otvara i ishod cele priče je neizvestan. S druge strane, slika novinarke koja sapliće izbeglicu na granici takođe je obišla svet. Ona je dobila otkaz ali se negde stiče utisak da je samo odražavala i svoj i stav svoje vlade, koja nije baš prijateljski nastrojena prema izbeglicama.\nI dok se Evropa bavi pitanjem kvota za prihvat onih koji su pobegli spašavajuši život, jedno drugo pitanje se skoro pa i ne pominje u medijima – šta je nateralo te ljude da pešače kilometrima, da spavaju na zemlji, da se pojave ovde samo sa zavežljajima u rukama. Šta je sa ratom u Siriji, u kome se broj učesnika i zaraćenih strana povećava? Ko će da otkloni uzrok, dok se svi mi bavimo posledicama?\n(Foto: shekinahfellowship.blogspot.com, ilustracija)\nOvaj unos je objavljen pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak i označen sa beograd 202, crtica, crtica 202, eu, izveštavanje, Mađarska, mediji, migranti, nasilje, novinari, policija, radio 202, radio beograd 202, represija, sloboda medija, suzana gajić, ustanak, ustanak 202. Zabeležite stalnu vezu.


TED-Ed klub Karlovačke gimnazije imao je priliku da se 02.03.2017. u kancelariji udruženja građana ,,Dunav 1245“ poveže sa drugim članovima TED-Ed klubova iz SAD i Poljske putem konferencijskog video poziva. Učenici su razmenjivali ideje i iskustva, smejali se, plesali i zaista doživeli jedno sjajno iskustvo.\nTED-Ed klubovi su zasnovani na edukativnom programu koji se sastoji od 13 radionica tokom kojih đaci sa svojim profesorima uče kako da svoje ideje pretoče u efektne govore poput onih koji su široj javnosti poznati kao TED govori. Između ostalog, đaci uče kako da formulišu i argumentuju svoje ideje, uče o osnovama javnog govorništva, tehnikama usmenog izlaganja, ali i o produkciji i snimanju govora, jer će na kraju ciklusa imati priliku da svoje govore snime i postave na zvanični TED-Ed YouTube kanal.\nU celom svetu postoji oko 1500 TED-Ed klubova, a u Italiji je ovaj program dobio zvaničnu podršku ministarstva prosvete. U Srbiji, postoje dva ovakva kluba, jedan u gimnaziji ,,Svetozar Marković“ u Nišu, koji vodi profesorka filozofije Bojana Golubović, a drugi u Karlovačkoj gimnaziji, koji vodi profesorka engleskog jezika Jelena Petrović.


Abazović čestitao Zelenima: Pokazali ste da je novi talas politike krenuo širom Evrope - URA\n“Rezultat Zelenih Evrope pokazao je da je novi talas politike krenuo širom Evrope. Preraspodjela grupa unutar Evropskog parlamenta značiće veći “zeleni” uticaj na Evropsku komisiju, što će dovesti do toga da problem običnog građanina bude više u fokusu. Čvrsto vjerujem da ćete u Evropskom parlamentu donijeti nove vrijednosti i drugačije perspektive. URA, vaša partnerska stranka u Crnoj Gori, sigurna je da će Zeleni u EP podržati proširenje i pomoći zemljama Zapadnog Balkana da postignu napredak u demokratizaciji i vladavini prava. Mi smo dio evropske porodice i nadamo se da će se Crna Gora i druge zemlje Zapadnog Balkana uskoro pridružiti EU”, poručuje Abazović u čestitki.


Prodaja automobila u Americi u prvih šest meseci porasla za 1,8 odsto | Nova Ekonomija\nProdaja automobila u Americi u prvih šest meseci porasla za 1,8 odsto\nFijat beleži rast prodaje u Americi FOTO: FCA\nNi poskupljenje goriva ni povećanje kamatnih stopa nisu mogli da sputaju rast prodaje automobila u SAD u prvoj polovini 2018. godine, izveštava agencija AP.\nProdaja je u prvih šest meseci porasla za 1,8 odsto, a samo u junu je skočila za oko 5 procenata međugodišnje, prema portalu Edmunds.com.\nAnalitičari kažu da je ovakav rast podgrejalo snažno poverenje potrošača i niska nezaposlenost.\nPrema pokazateljima objavljenim na portalu Edmunds, najveći rast prodaje u prvih šest meseci zabeležio je Folksvagen (7,2 odsto), zatim Nisan (4,8%), a slede Fijat Krajsler (4,5%), DŽeneral Motors (4,2%), Hjundai (3,3%), Tojota (3,0%), Ford (1,8%) i Honda (0,5%).\nAnalitičari iz kompanije "Koks Otomotiv" (Cox Automotive), iznose međutim zapažanje da se znatan deo ovog povećanja duguje niskoprofitnoj prodaji kupcima koji imaju vozni park, kao što su rentakar kuće i taksi udruženja, dok je prodaja na malo individualnim kupcima porasla na temelju većih popusta i subvencionisanog lizinga.\nProdaja "prkosi gravitaciji", kaže DŽonatan Smouk, glavni ekonomista u Koksu i dodaje da je "prodaja na malo ostala na istom nivou, iako je bila podržana povećanjem podsticaja za induvidualne kupce za šest odsto ".\nAnalitičari iz Koksa su takođe upozorili da bi podizanje kamatnih stopa i mogući trgovinski rat zbog tarifnih pretnji predsednika Donalda Trampa mogli da utiču na rast cena novih vozila i visinu otplatnih rata, i da obore prodaju automobila u drugoj polovini godine.\nIpak, imajući u vidu činjenicu da su proizvođači spremni na izdatke kako bi zadržali svoje udele na tržištu, analitičari Koksa su podigli svoju godišnju prognozu prodaje za 100.000 vozila, na 16,8 miliona jedinica.\nFederalne rezerve su u junu povećale referentnu kamatnu stopu na kratkoročno zaduživanje za skromnih četvrt procentnih poena, na raspon od 1,75 do 2,0 odsto, a prema podacima sa portala Bankart.com, bankarska kamata na kredite za nove automobile u SAD sada se kreće oko 4,75 odsto.\nCena gasa je porasla za 63 centa po galonu na godišnjem nivou i u proseku iznosi 2,86 dolara, prema podacima Američke automobilske asocijacije, što jače nagriza budžete američkih domaćinstava, prenosi AP.\nAkcije automobilskih kompanija u velikom padu nakon Trampovih pretnji\nHrvatski ugostitelji će tražiti ocenu ustavnosti zatvaranja lo...\nGrčka telekomunikaciona kompanija Forthnet zvanično je postala deo telekomuni...\nNivo ugljen-dioksida raste uprkos merama protiv širenja koronavirusa\nUsporavanje industrijske aktivnosti usled pandemije smanjilo je emisije gasov...


GOMEX - Sa lakoćom čistite ubrusima\nPorodični Magazin / Ako niste znali / Sa lakoćom čistite ubrusima\nRazlog: kupatilo često i pomno čistimo. Tako treba da se ponašamo i prema stvarima u kuhinji, koje često samo na oko izgledaju čistije, a mogu da budu izvor zaraze i trovanja za koja ni ne utvrdimo uzrok. Zgražavanje nam neće mnogo pomoći, treba da zasučemo rukave i u detaljne liste za čišćenje upišemo neke površine koje često zaboravimo da očistimo ili ih glancamo na pogrešan način. Kako tvrdi dr Čarls Gerba sa Univerziteta u Arizoni, povrišne u kuhinji su tako pune bakterija, jer na njih stavljamo sveže meso i povrće, ne razmišljajući mnogo gde sve bakterije sa njih “rasejavamo”.\nU sudoperi se spiraju ostaci hrane, prljavi sudovi, voda od ispiranja mesa i povrća – ma koliko da je čistimo “obična” sredstva neće ubiti i bakterije, koje mogu danima da prežive na ovim vlažnim površinama. Ne možemo baš da svako malo prelivamo sudoperu “hemijama”, ali nije ni da nema rešenja: svako veče kad završite rad u kuhinji, preprskajte sudoperu i radne površine nekim sredstvom za dezinfekciju u spreju i nemojte ispirati. Bakterije se sa hrane prenose na naše ruke, a sa naših ruku najčešće završe na ručkama frižidera. Zato ih nemojte čistiti samo kada ribate frižider, već ručke uvrstite u onaj deo kuhinje koji brišete svakog dana. Isto važi i za česmu, koju diramo prljavim rukama, pa je džaba što peremo ruke, ako ne operemo i česmu.\nProizvod „Acord ubrus za čišćenje” (“Acord Perforated Cleaning Cloth”) se može koristiti za čišćenje i održavanje higijene na svim površinama poput keramike, stakla, drveta, metala itd. Svaki deo tkanine od kojeg je napravljen ovaj proizvod apsorbuje čak 10 puta veću količinu tečnosti nego bilo koji drugi sličan proizvod ove namene, što ga čini izuzetnim saveznikom prilikom održavanja i pranja. Bitno je istaći da „Acord ubrus za čišćenje” ne ostavlja nikakve fleke, mrlje i raspadnute delove tkanine tokom i nakon korišćenja.


Razočarali se u Fejsbuk: Prenos sve tri WTCR trke u 2019. samo na TV - Serbiaring\nJanuary 9, 2019 Jelena-Katarina Mitrović Vesti 0\nSvetski kup turing automobila neće više biti prenošen na zvaničnoj Fejsbuk stranici FIA WTCR, saopštili su organizatori.\nŠampionat se vraća na proverenu varijantu direktnih prenosa na TV Eurosport, gde će uživo ići sve tri trke svakog trkačkog vikenda u sezoni.\nProdukcija će se fokusirati na dodatne sadržaje za društvene mreže, kao što su zanimljivi klipovi i kratki filmovi, a za Fejsbuk prenose ostaju treninzi i kvalifikacije.\nU inauguralnoj sezoni 2018. prva trka vikenda išla je direktno na Fejsbuku jer su organizatori nasledili koncept TCR internacionalne serije, koja nije imala TV prenose već samo društvene mreže i Jutjub kanale.\n“Prenosi na Fejsbuku su bili razočaravajući”, priznao je Fransoa Ribeiro, WTCR promoter. “Fejsbuk jeste neka vrsta medija, ali otkrivanje kako sve to zaista funkcionište jeste bio veliki eksperiment. Rekli su mi da prenos na Fejsbuku donosi milionski auditorijum, zato sam pristao na to. A onda sam morao da objašnjavam timovima i sponzorima zašto od 50 miliona TV gledalaca imamo jedva stotinak hiljada na Fejsbuku. Zato smo odlučili da to prekinemo”.\n“Napravili smo dosta kreativnih stvari kako bismo promovisali vozače i samu seriju i sa tom praksom ćemo nastaviti. Zadržaćemo Fejsbuk prenose treninga i kvalifikacija, a društvene mreže ćemo koristiti za druge vrste promocija”, pojasnio je Ribeiro.\nKisling motorsport zatvorio garažu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Članovi Savjeta ASK ne smiju biti partijski vojnici\nIZ DEMOSA PORUČILI 07. 06. 2019. 15:10 >> 15:10 0\nIZ DEMOSA PORUČILI\nInsistiranjem da kandidati koji konkurišu za članstvo u Savjetu Agencije za sprečavanje korupcije (ASK) moraju imati položen državni ispit, vlast providno pokušava da nastavi sa praksom pravljenja partijskih ispostava od državnih institucija, ocijenili su iz Demosa.\nIz te partije su kazali da članovi Saveta ASK-a nijesu državni službenici, već javni funkcioneri koje imenuje Skupština.\nKako su rekli, nekontrolisanoj eliti na vlasti nije u interesu da ASK konačno počne da radi ono što joj je zakonska obaveza - borba protiv sveprisutne korupcije u zemlji.\n"Zato administrativnim vratolomijama nastoji da onemogući da u Savjet ove institucije uđu članovi sa javno prepoznatim kredibilitetom, a umjesto njih da instalira svoje partijske vojnike, po modelu koji je prethodno realizovan u Javnom servisu, besprizornim kršenjem elementarnih demokratskih normi", rekli su iz Demosa.\nOni su kazali da ostaju dosljedni u borbi za dekriminalizaciju crnogorskog društva i poručili da se snažno zalagati da ASK konačno počne da djeluje u interesu građana, "umjesto da služi interesima pohlepne vladajuće kaste".\n"Kao društvo moramo da krenemo naprijed, a da bi u tome uspjeli obavezni smo da pobijedimo u borbi protiv kriminala i korupcije koji razaraju našu zemlju", zaključuje se u saopštenju.


Izrečene kazne od 99.000 KM, 10 objekata dobilo zabranu rada - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Izrečene kazne od 99.000 KM, 10 objekata dobilo zabranu rada\nIzrečene kazne od 99.000 KM, 10 objekata dobilo zabranu rada\nNaveo je da je Inspektorat pristupio pojačanoj kontroli mjera i u posljednja dva dana izvršio 1.043 kontrole.\n– Tamo gdje je bilo drastičnih kršenja epidemioloških mjera i gdje su se stekli zakonski uvjeti pristupili smo privremenoj zabrani obavljanja djelatnosti i to se desilo u 10 slučajeva – rekao je Krčo na konferenciji za novinare u Banjoj Luci nakon sjednice Štaba za vanredne situacije.\nOn je naglasio da je dio lokalnih zajednica u RS pristupio sprovođenju i kontroli pridržavanja propisanih epidemioloških mjera, navodeći, između ostalih, Trebinje, Prnjavor, Prijedor, napomenuvši da se većina lokalnih zajednica nije pridružila Inspektoratu u vezi sa kontrolom poštivanja mjera.\n– To nam je otežalo kontrolu zbog naših ograničenih resursa, a naročito nismo naišli na saradnju grada Banje Luke, gdje sam jučer lično rukovodio – rekao je Krčo.\nOn je naveo da je prilikom kontrole poštivanja epidemioloških mjera u Tržnom centru “Delta” u Banjoj Luci bila velika koncentracija građana i da je svom glavnom inspektoru naredio da uspostavi komunikaciju sa lokalnom komunalnom policijom.\n– Komunalna policija koja je stajala na ulazu jednostavno nas je ignorirala, nisu uopće htjeli nikakvu saradnju sa nama – rekao je Krčo.\nPrethodni članakHrnjić i Beharić: Blokada OV nedopustiva, vijećnici da u humanitarne svrhe uplate svoje paušale\nNaredni članakBez golova u prvom poluvremenu duela Željezničara i Tuzla Cityja, Široki vodi protiv Olimpika


Luvr iz Abu Dabija: Da Vinčijevu sliku nabavilo ministarstvo kulture Abu Dabija\n► Luvr iz Abu Dabija: Da Vinčijevu sliku nabavilo ministarstvo kulture Abu Dabija\nMuzej Luvr iz Abu Dabija saopštio je danas da je sliku Leonarda da Vinčija "Spasitelj sveta" (Salvator Mundi), koja je prodata po rekordnoj ceni od 450,3 miliona dolara, za taj muzej nabavljena preko ministarstva za kulturu i turizam Abu Dabija.\nSlika je prodata 15. novembra na Kristijevoj aukciji u Njujorku zvanično nepoznatom kupcu, ali su danas američki listovi Njujork tajms (The New York Times) i Vol strit džornal (Wall Street Journal) objavili da ju je kupio saudijski prestolonaslednik Muhamed bin Salman preko prijatelja i rođaka princa Badera bin Abdulaha bin Muhameda bin Farhana al-Sauda.\nNovi muzej Luvr u Abu Dabiju saopštio je juče da će slika biti izložena u njemu, ali nije naveo da li je slika poklonjena, pozajmljena ili iznajmljena. Princ prestolonaslednik Abu Dabija Muhamed bin Zajed blizak je saveznik moćnog saudijskog prestolonaslednika.\nLuvr iz jednog od sedam emirata u Ujedinjenim Arapskim Emiratima danas je na Tviteru naveo da iščekuje da prikaže Da Vinčijevu sliku i dodao da je "delo nabavilo ministarstvo kulture i turizma - Abu Dabi za muzej".\nRekordna cena za Da Vinčijevo delo mogla bi biti nezgodna za prestolonaslednika pošto je upravo on pokrenuo veliku akciju protiv korupcije i preteranog bogaćenja saudijske elite, naveo je ranije Njujork tajms.\nDa Vinčijeva slika "Spasitelj sveta" mogla bi biti nezgodna u ultrakonzervativnoj kraljevini i pošto prikazuje Isusa Hrista, budući da muslimani veruju da Isus nije bio spasilac već prorok.\nSaudijski sveštenici takođe insistiraju da islam zabranjuje umetnička dela koja predstavljaju ljude, dok je prikazivanje proroka posebno zabranjeno.\nleonardo da vinči /\nAmerička teniserka Serena Vilijams vratiće se na teren naredne subote na egzibicionom turniru u Abu Dabiju, skoro četiri meseca pošto je rodila ćerku.\nMuzej Luvr Abu Dabi je "veoma ponosan" na kupovinu slike Leonarda da Vinčija koja je prošlog meseca na aukciji postigla cenu od 450 miliona dolara, rekao je danas ministar kulture i...


Marija Obradović: Negovanje slobode i demokratije je obaveza prema precima i potomcima - Glas Šumadije\nNaslovna > Grad > Marija Obradović: Negovanje slobode i demokratije je obaveza prema precima i potomcima\n15/02/2021 15/02/2021 690Ostavi komentar na Marija Obradović: Negovanje slobode i demokratije je obaveza prema precima i potomcima\nMinistarka za državnu upravu i lokalnu samoupravu Marija Obradović rekla je da je negovanje slobode i demokratije, kao jedinih temelja srpske države, obaveza prema precima i potomcima.\nObradović je danas održala Sretenjsku besedu u zdanju Stare skupštine u Kragujevcu, koje je podignuto na mestu gde je 1835. godine „pod vedrim nebom“ proglašen Sretenjski ustav.\nOna je kazala da se prošlost i budućnost države svake godine sreću na Sretenje, da se na tom mestu „utvrdi dug prema precima, i dobro pazi na obaveze prema potomcima“.\nSretenje mora da nam bude živo, da bude prisutno u našem društvu, školstvu, našim životima, u našim delima – to je najvažnije, rekla je Obradović i dodala da svako dete treba da zna kakav je put Srbija prošla od „mračne“ Marićevića jaruge i koliko je stašna cena plaćena za odbranu i osvajanje slobode srpskog naroda.\nOna je rekla da Sretenje – Dan državnosti obavezuje da se nikad ne dozvoli da narod pati „pod jarmom bilo kakve tiranije“.\nKako je kazala, Dan državnosti objedinjuje dva najvažnija dogadjaja u novijoj srpskoj istoriji: početak bune protiv Osmanskog carstva i donošenje Sretenjskog ustava.\nTa dva čina, dva istorijska uzleta postavili su temelje nečega što traje vekovima, usadili su u genetski kod našeg naroda težnju za slobodom i spremnost za borbu čak i sa samim sobom. Malo je naroda koji to imaju u svojoj istoriji, navela je Obradović.\nPrema njenim rečima, vreme je pokazalo „rezultat i posledice“ ustanka u Marićevića jaruzi kao i „hrabre odluke“ narodnih poslanika da izglasaju liberalni ustav.\nVreme je donelo neoboriv sud da ništa ne može da stane na put utemeljivanju zakonodavstva, reformama, parlamentarizmu i demokratiji, rekla je Obradović.\nOna je kazala da je Dan državnosti „svečan dan“ kada se sećamo velikana, od Karadjordja, Dimitrija Davidovića do svih bezimenih heroja koji su živote položili na oltar otadžbine.\nMi danas ne možemo da hodamo u opancima tih ljudi, tih veličanstvenih figura čija je imena istorija razvejala u prethodna dva veka, ali mi kroz ovaj praznik upoznajemo sebe, gde smo bili, gde smo sada i u kom pravcu mi moramo da idemo, rekla je ministarka.\nPrema njenim rečima, kao mnogo puta u srpskoj istoriji, postavlja se pitanje da li da ostanemo „zarobljeni“ u prošlosti i na Karadjordja i Miloša gledamo kao na mitske heroje ili da „kao što se i trudimo“ hrabro nastavimo u budućnost, uradimo velike stvari i preuzmemo odgovornost za svoja dela.\nGradonačelnik Kragujevca Nikola Dašić je na svečanoj akademiji povodom Dana državnosti podsetio da je na današnji dan 1835. godine pred 2.400 narodnih predstavnika i oko 10.000 šumadijskih domaćina u Kragujevcu proglašen Sretenjski ustav.\nDokumentom državnosti u vazalnoj Srbiji, naprednim za svoje doba, započela je priča o modernoj državi, rekao je Dašić.\nOn je kazao da je Miloš čovek iz naroda, koji je smatran nepismen, prepoznao vrednosti i da je Kragujevcu, tadašnjoj prestonici moderne Srbije, sem ustava bio potreban i orkestar, i teatar, gimnazija i Novine serbske.\nKako je naveo, to vreme ostavilo je vrednosti koje su opstale do danas i sa uvažavanjem te baštine grad Kragujevac se danas razvija.\nTagovi: Dan državnosti gradonačelnik Nikola Dašić Kragujevac Marija Obradović Sretenjski ustav\nKorona virus: U Srbiji više od 600.000 vakcinisanih, u Gvineji epidemija ebole


Vesti online / Vesti / Svet / Na izložbi dijamant vredan 25 miliona dolara\nVitelbah-Grafov dijamant, koji je poslednji put javnosti pokazan 1958. godine na Svetskoj izložbi u Briselu, postavljen je u subotu na izložbi u Smitsonijanovom nacionalnom muzeju istorije prirode u Vašingtonu.\nPoslednji put u javnosti viđen 1958. godine: Vitelbah-Grafov plavi dijamant\nDijamant je do Muzeja stigao sa tajne lokacije, a vlasnici su Amerikanci Lorens Graf i njegov sin, koji su dragi kamen kupili na jednoj aukciji 2008.godine.\nVrednost mu je prvenstveno bila procenjena na 15 miliona dolara, ali ga je Lorens Graf platio fantastičnih 25 miliona “zelenih novčanica“.\nVitelbah-Grafov dijamant će u Vašingtonu biti izložen sve do avgusta i to odmah do najvećeg dijamanta na svetu, nazvanog “Nada“ (Hope), koji ima 45,52 karata.\nLorens Graf kaže da je moguće da će ga posle prebaciti u londonski Muzej istorije prirode, ali bi takođe mogao i da ga proda.


Edi Hal i Tor dobro zagrejali atmosferu pred predstojeći meč\nEdi Hal i Haftor Tor Bjerson morali su biti razdvojeni nakon što zamalo nisu krenuli sa razmenom udaraca u konfrontaciji svega nekoliko dana pre njihovog dugo očekivanog bokserskog meča...\nDva bivša najjača čoveka na svetu konačno će se susresti u svom dugo očekivanom boks meču u Dubaiju, tokom sledeće subote i u borbi nazvanoj „najteži bokserski meč u istoriji“. Bjerson, star 33 godine i Hal, star 34, nastavili su razmenu međusobnih uvreda pred njihov meč, dok su stvari kulminirale kada su se sreli lično u teretani prošlog vikenda.\nNa snimku postavljenom na društvenim mrežama, Hal se uneo u lice Bjersonu, preteći islandskom divu, koji je igrao Planinu u popularnoj HBO seriji Igre prestola, da će mu odgristi nos. Hal je zatim izazvao Bjersona da izađu napolje, nazivajući ga je***om p***om, izazivajući veoma ljutitu reakciju kod Islanđanina.\nBjerson je nazvao Hala govnetom dok su njihovi ljudi pokušavali da ih održe ova dva čoveka razdvojenim i na bezbednim distancama. Hal je u ponedeljak podstakao verbalni rat, opisavši Bjersona kao pi**u, istovremeno preispitujući odluku svog protivnika vezanu za gubljenje pedeset kilograma tokom pripreme za borbu.\n„Tor, iz potpuno nepoznatog razloga, voli da izgleda kao mršavi pas u teranju“, izjavio je Hal. „Za mene, to je potpuno glupo. Ovo bi trebalo da bude najteži boks meč u istoriji, a on izgleda bolesno. Ovo ne govorim samo ja, jer često viđam komentare na svim mogućim mestima koje postavljaju ljudi i pitaju da li je on bolestan. To nisu moje reči, ovo je zvanično mišljenje javnosti.“


COVID-19 pandemija značajno je izmenila sve aspekte funkcionisanja i rada u prethodnoj godini, pa je tako uticala i na zbrinjavanje pacijenata sa karcinomom dojke. Neminovne izmene funkcionisanja tokom pandemije navele su nas na primenu novih praksi u svakodnevnom radu i dovele do primene sve većeg broja digitalnih rešenja.\nU vreme pandemije potreba za pravovremenim lečenjem onkoloških pacijenata dobila je na još većem značaju. Pod time se podrazumeva zbrinjavanje ovih pacijenata u svim stadijumima lečenja.\nNa putu obezbeđivanja najboljeg lečenja za svakog pacijenta moramo da udružimo snage i shvatimo važnost dugoročne strateške saradnje između farmaceutske industrije i akademske zajednice.\nKoji su sve koraci koji mogu biti od pomoći da to lečenje sprovedemo na pravi način?\nInovativna integrisana rešenja u zdravstvu\nSrbija nažalost drži 2. mesto po stopi smrtnosti u karcinomu dojke iako smo po incidenci na sredini liste Evropskih zemalja. Kako bismo ovu statistiku popravili, moramo sagledati celokupnu sliku lečenja karcinoma dojke u našoj zemlji i zajednički raditi na unapređenju u svim segmentima. Ovo znači da su na putu pacijenta od postavljanja dijagnoze do samog lečenja svi segmenti značajni i bitni podjednako, i da bi problem karcinoma dojke trebalo posmatrati upravo tako, kao integrisani problem. A to zahteva rešenje koje je takođe sveobuhvatno i koje podrazumeva rešavanje svih ili bar većine segmenata zajedno, nikako odvojeno.\nSkrining – Kako bismo obezbedili pravovremeno otkrivanje karcinoma neophodno je osigurati potrebne resurse u oblasti skrininga. Oni se pre svega odnose na edukovane radiologe na primarnom nivou zdravstvene zaštite ali i primenu veštačke inteligencije kroz nabavku softvera koji se mogu povezati sa postojećim mamografima.\nCore biopsije – Kako bi proces dijagnostike bio ubrzan i optimizovan, važno je raditi na osposobljavanju svih centara koji se bave lečenjem karcinoma dojke za sprovođenje core biopsija. Pored edukacije, svi centri moraju imati obezbeđenu potrebnu opremu za sprovođenje procedure.\nNGS i molekularna dijagnostika – predstavlja segment koji je naročito važan kod trostruko negativnog karcinoma dojke i koji daje smernice za odgovarajuće ciljane terapije u metastatskom stadijumu bolesti.\nOlakšan proces lečenja\nPlan lečenja – Kako bi komunikacija lekara iz sekundarnog i tercijarnog centra bila pojednostavljena i pacijentu olakšan proces do dobijanja odluke, značajan je rad na unapređenju organizacije on-line konzilijuma. Pri ovom procesu, pacijent je prisutan u sekundarnoj ustanovi, dok lekar iz tercijarne ustanove odluku o lečenju donosi u on-line komunikaciji sa kolegom iz sekundarnog centra.\nAdministracija lekova kod kuće – postala je posebno značajna tokom pandemije COVID-19. Sve smernice za zbrinjavanje pacijenata tokom pandemije govore o značaju prebacivanja pacijenata na peroralne i supkutane formulacije. Njihova primena je bezbedna i može se sprovoditi u kućnim uslovima ili u manjim zdravstvenim ustanovama.\nDigitalna medicina i edukacija\nAplikacije – Ubrzan proces digitalizacije zdravstvenog sistema doneo je veliki broj novih aplikacija koje mogu olakšati svakodnevne procese. Neki od primera su zdravstveni Chatbot-ovi, komunikacija sa lekarima putem različitih platformi, kao i aplikacija BC Navigator koja lekarima daje uputstva za dalje usmeravanje pacijenta u procesu lečenja.\nSve tačne i pravovremene informacije koje pacijenti mogu dobiti putem različitih digitalnih kanala kao i putem lifleta su jako važni za pacijente.\nPacijente možemo edukovati i organizacijom različitih sastanaka sa udruženjima i akademijom za pacijente.


Nema svaki roditelj omiljeno dete, ali mnogi ga imaju, kaže dr Džesika Grifin tumačeći favorizovanje jednog deteta.\nVanredna profesorka psihijatrije i pedijatrije na Medicinskom fakultetu Univerziteta Masačusets u SAD Džesika Grifin govorila je o tome koliko je favorizovanje jednog deteta prisutno u prosečnoj porodici.\n„Podaci ukazuju na to da majke posebno pokazuju naklonost prema deci koja imaju slične osobine kao i one i koja su više uključena u porodicu“, dodaje profesorka.\nBez obzira na razloge, neka istraživanja pokazuju da mnogi roditelji gotovo sigurno favorizuju jedno dete, priznali oni to ili ne.\nU jednoj studiji pokazalo se da do 74 odsto majki i 70 odsto očeva u Velikoj Britaniji je naklonjenije jednom detetu.\nU drugoj studiji pri ispitivanju roditelja samo 10 odsto je priznalo da ima omiljeno dete, što ukazuje na to da za većinu majki i očeva osećaj favorizovanja ostaje čvrsto čuvana porodična tajna.\nNajmlađe dete je najčešće omiljeno\nIstraživanja takođe pokazuju da redosled rođenja igra važnu ulogu u tome koje dete roditelji preferiraju. Prema istraživanju YouGova, roditelji koji su priznali da imaju omiljeno dete pokazali su veliku sklonost prema najmlađem, i to čak 62 odsto ispitanih roditelja.\nU slučaju roditelja sa troje ili više dece, 43 odsto preferira takođe najmlađe dete, trećina bira srednje dete, a samo 19 odsto je naklonjeno najstarijem detetu.\nZašto baš najmlađe dete?\nDr Vijajeti Sinh, klinički psiholog u bolnici „Mount Sinai“ u Njujorku, kaže da je favorizovanje najmlađeg deteta često povezano sa društvenim i emocionalnim veštinama koje su u vezi sa redosledom rođenja, kako roditelji stiču više prakse u odgajanju dece, imaju bolju ideju o tome kako žele da oblikuju detinjstvo svog potomstva i koje vrednosti je najvažnije preneti.\n„Roditelji imaju tendenciju da favorizuju dete koje najviše liči na njega, podseća ih na njih same ili predstavlja ono što smatraju uspehom roditeljstva“, kaže ona.\nDoktorka je dodala i to da je „mlađu decu najverovatnije odgajao roditelj koji je s vremenom i iskustvom sve sigurniji i veštiji u odgajanju dece.“\n2022-03-03T01:07:04+01:003 марта, 2022|Zdravlje|


Osnovano Udruženja izvoznika Srbije - Retail Serbia\nOsnovano Udruženja izvoznika Srbije\nMinistarstvo ekonomije i regionalnog razvoja Srbije je saopštilo da je danas u Beogradu osnovano Udruženja izvoznika Srbije.\nOsnivanje Udruženja izvoznika Srbije realizuje se u u okviru Projekta za razvoj konkurentnosti i promociju izvoza (SECEP). Na sednici je učestvovalo više od 70 kompanija.\nTaj projekat finansira Evropska unija sa 3,5 miliona evra sa ciljem unapređenja poslovanja, konkurentnosti i izvoznih kapaciteta malih i srednjih preduzeća u Srbiji.\nNa osnivačkoj skupštini koja je održana u Ministarstvu ekonomije izabrani su članovi Upravnog odbora koji se sastoji od sedam članova, a za predsednika tog tela je izabran Svetozar Mrkšić iz firme „Berko“ iz Mola.\nUdruženje izvoznika Srbije radiće na jačanju saradnje izvoznika i stvaranju povoljnijeg okruženja, koje malim i srednjim preduzećima omogucava isplativ izvoz, rekao je Mrkšić.\nDirektor Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA), Božidar Laganin izjavio je da je za podsticanje izvoza u ovoj godini planirano 150 miliona evra i da će SIEPA aktivno podržavati osnivanje tog nezavisnog udruženja, kojem će biti obezbeđene prostorije i oprema kako bi se što pre krenulo sa radom.\nProjekat SECEP, pored Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja Srbije i SIEPA, podržali su i kabinet potpredsednika Vlade za evropske integracije, Privredna komora Srbije i Nacionalna agencija za regionalni razvoj.


Eurobanka obezbedila računarsku opremu vrednu više od milion RSD za Ekonomsku školu u Nišu\nEurobanka realizovala je još jednu donaciju u okviru samostalnog društveno-odgovornog projekta „Škola kao nacrtana za Vas” u Ekonomskoj školi u Nišu. Zahvaljujući sredstvima prikupljenim humanitarnom Mastercard kreditnom karticom „Eurobank Veliko srce”,obezbeđena je računarska i druga neophodna oprema u vrednosti od više od milion dinara, za formiranje digitalne učionice.\nZahvaljujući ovoj donaciji poboljšaće se kvalitet online nastave, a učenici različitih obrazovnih profila će imati priliku da dodatno unaprede digitalne veštine.\n„Izuzetno nam je drago što imamo priliku da podržimo Ekonomsku školu u Nišu koja postavlja standarde modernog obrazovanja i čiji đaci postižu značajne uspehe na međunarodnim takmičenjima. Uz podršku Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, kao i naših klijenata korisnika humanitarne Mastercard kreditne kartice ’Eurobank Veliko srce’, ovoj školi smo obezbedili neophodnu opremu u vrednosti od više od milion dinara, koja će poboljšati kvalitet njihovog obrazovanja. Na ovaj način, Banka potvrđuje svoje strateško opredeljenje da ulaže u razvoj mladih ljudi i stvara bolje uslove na putu njihovog profesionalnog usavršavanja” , izjavila je Slavica Pavlović, predsednik Izvršnog odbora Eurobank.\n„Zahvalni smo Eurobanci na podršci koju pruža ekonomskim školama širom Srbije. Računarska oprema za digitalnu učionicu biće od velikog značaja za učenike i profesore Ekonomske škole u Nišu, jer će poboljšati kvalitet rada i učenja, ali i unaprediti digitalna znanja i veštine. Proces digitalizacije veoma je važan kako bismo imali savremeno i kvalitetno obrazovanje”, rekao je pomoćnik ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja za srednje obrazovanje Miloš Blagojević.


RTS :: Izrael protiv Hamasa, demonstracija sile\nSvet Izrael protiv Hamasa, demonstracija sile\nčetvrtak, 20. maj 2021, 12:40 -> 13:27\nSa bezmalo 700 borbenih aviona i vojnim budžetom od više od 20 milijardi dolara, izraelske oružane snage predstavljaju dramatično opasniju silu u odnosu na protivnike iz Hamasa. U dosadašnjim akcijama uništeno više od 300 objekata. Pojas Gaze pred humanitarnom katastrofom.\nUbrzo će uslediti veliki udar, rekla je nepoznata osoba vlasniku radnje u Pojasu Gaze nekoliko minuta pre nego što je celu zgradu sa zemljom sravnio projektil ispaljen iz izraelskog aviona.\nNjegova radnja je samo jedna u 316 objekata koje je za desetak dana bombardovanja uništila izraelska avijacija, gađajući sigurne kuće, tunele, bunkere i radionice za sklapanje projektila, koje ka Izraelu ispaljuje Hamas.\nIzraelsko ratno vazduhoplovstvo, jedno od najmoćnijih na svetu, na raspolaganju ima najmanje 684 aviona, uključujući višenamenske letelice pete generacije F-35, niz varijanti aviona F-15 i F-16 i niz jurišnih helikoptera.\nOsim za napade na položaje u Pojasu Gaze, izraelski avioni presreću i bespilotne letelice koje ka Izraelu lansira Hamas.\nIzraelski mediji javili su 13. maja da je F-16 projektilom "pajton 5" oborio palestinski dron, te da je sistemom "gvozdena kupola" oborena još jedna takva letelica. Još nekoliko bespilotnih letelica uništeno je "tajnim sredstvima".\nZapadni izvori nisu uspeli da ustanove kojim su tajnim sredstvima uništeni dronovi, ali je bez velike dileme utvrđeno da je tokom serije napada Hamasa "gvozdena kupola" po prvi put uspešno upotrebljena protiv protivničkih bespilotnih letelica.\nO moći izraelskih snaga najbolje svedoči napad izvršen 14. maja, kada je 160 aviona istovremeno napalo kompleks tunela koji se nalaze na severu Pojasa Gaze. Tokom napada, koji je trajao 40 minuta, Izraelci su na 150 meta ispalili 450 projektila.\nIstovremeno, izraelska artiljerija napala je položaje Hamasa na kojima su se, navodno, nalazili protivtenkovski projektili. Iz tenkova i haubica ispaljeno je oko 550 granata.\nIzraelske snage su do sada gađale oko 750 ciljeva, uključujući bunkere i tunele, sigurne kuće lidera Hamasa i oko 200 podzemnih bunkera u kojima su smešteni projektili.\nOsim dronova, izraelske oružane snage tvrde da su oborile 90 odsto projektila koje Hamas ispaljuje ka Izraelu. Tvrdnje Izraelaca nisu sasvim tačne, jer preciznije računice navode na zaključak da svega nešto više od polovine ispaljenih raketa uspe da dobaci do teritorije Izraela, dok ostale završe ili u Pojasu Gaze ili u Sredozemnom moru.\n"Gvozdena kupola" je takođe pokazala izvesne slabosti, pre svega u okolini Aškelona, gde se jedna od baterija jednostavno pokvarila, pokazujući da ovaj sistem, uprkos izvanrednim rezultatima, nije savršen.\nSa vojnim budžetom od 20,5 milijardi dolara, Izrael se nalazi na 15. mestu po potrošnji za naoružanje.\nIzraelci na položaje Hamasa pucaju i sa brodova, mahom sa korveta i raketnih čamaca.\nBalansiranje na ivici ratnih zločina\nOrganizacije za zaštitu ljudskih prava navode da izraelske vlasti, tokom akcija protiv Palestinaca, opasno balansiraju na granici ratnih zločina.\n"Postoji jasna nebriga za ljudske živote, što je proizvod činjenice da su takve akcije decenijama ostajale nekažnjene", rekao je Omar Šakir, direktor Hjuman rajts voča za Izrael.\nŠakir tvrdi da je čvrsto savezništvo sa Sjedinjenim Američkim Državama, čija vojna pomoć iznosi oko 3,8 milijardi dolara godišnje, jedan od ključnih elemenata samopouzdanja koje pri pokretanju vojnih operacija u Pojasu Gaze imaju vlasti u Tel Avivu.\nOd početka nove serije sukoba, američke diplomate su u tri navrata blokirale usvajanje zajedničkih saopštenja u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacije, koja bi, bar teoretski, mogle otvoriti vrata uspostavljanju kakvog-takvog primirja.\nTakođe, Izrael i Hamas su prethodnih dana razmenili oštre optužbe oko odgovornosti za ozbiljna oštećenja elektrodistribucione mreže koja snabdeva Pojas Gaze.\nDodatni problem predstavlja činjenica da je samo oko jedan odsto stanovnika Gaze vakcinisano protiv kovida 19, što otežava evakuaciju ili boravak u skloništa.\nI bez ovih problema, stanje u Gazi je već godinama katastrofalno, jer je Izrael još 2007. godine uveo oštru blokadu svih vazdušnih, morskih i kopnenih prilaza ovom regionu, što je prouzrokovalo kolaps ekonomije, pa je gotovo polovina od ukupno dva miliona stanovnika, nezaposlena.\nDve trećine stanovnika Pojasa Gaze čine palestinske izbeglice.\nMunicija kao toalet-papir na početku pandemije – kriza na tržištu oružja u SAD zbog masovne kupovine\nZbog čega su odnosi Australije i Kine sve gori


Evropa se oslobađa migranata, a Vučić ih oberučke za novac prima\nU Srbiju stižu dva nova talasa migranata. S juga, preko Makedonije došlo je oko 18.000 izbeglica, a iz zemalja Evropske unije, iz Nemačke je, samo u poslednjih pet dana novembra, u Beograd deportovano 4.800, a očekuje se da u decembru stigne još oko 30.000 migranata. Projektom „Nova zemlja", koji finansira Sorošev Fond za otvoreno društvo, predviđeno je da Srbija do 2022. godine postane sabirni centar u kome će se trajno nastaniti oko 600.000 izbeglica s Bliskog istoka. Aleksandar Vučić je u tom poslu već zaradio 80 miliona evra.\nEvopa je „migrantski cunami" 2015. dočekala s mnogo optimizma. Vlade Nemačke, Francuske, Danske i ostalih ekonomski stabilnih članica Evropske unije organizovale su prihvat, smeštaj i programe integracije izbeglica iz Azije i Afrike. Transparentni humanizam brzo je splasnuo pod teretom realnih problema.\nU mnogim sredinama s migrantima je došlo do povećanja krivičnih dela, uličnog nasilja i razbojništava, pa i do njihovog učešća u terorističkim napadima. Promena raspoloženja domicilnog stanovništva uticala je na političku oligarhiju, koja je bila prinuđena da traži druga rešenja. Po uzoru na Švedsku, koja je prva odustala od projekta „Nova zemlja", većina zapadnoevropskih vlada sada pokušava da vlastite interese zaštiti zaustavljanjem priliva novih izbeglica i povratkom „starih" u države u kojima su registrovane, uglavnom u Grčku, Severnu Makedoniju i Srbiju.\nVećina zemalja Evropske unije je po hitnom postupku promenila zakone o „međunarodnoj zaštiti izbeglica". Novom regulativom ukinute su garancije na pravičnost i efikasnost postupka azila.\nU značajnoj meri je smanjen sistem besplatne pravne pomoći i rokovi obrade zahteva za azilom, kao i automatski suspenzivni efekat žalbe na prvostepenu odluku, čime su podnosioci izloženi riziku da budu vraćeni u zemlje u kojima je njihov život u opasnosti i pre nego što se završi pravna procedura.\nNovim odredbama omogućeno je neselektivno određivanje pritvora, čak i za decu, bolesne i žrtve nasilja. U skladu sa sporazumom Evropske unije i Turske, ozakonjena je „geografska zabrana" za tražioce azila i to bez mogućnosti sudske revizije izrečene mere. Umesto odredbi koje bi olakšavale integraciju, ograničeno je pravo azilanata na rad. Represivne mere su u suprotnosti sa zakonima Evropske unije i Evropskog suda za ljudska prava, ali otežavaju odobravanje azila i olakšavaju povratak migranata u države u kojima su registrovani.\nHorst Zehofer, ministar unutrašnjih poslova Nemačke, pre mesec dana dramatično je upozorio na opasnost novog talasa od tri miliona izbeglica, koji se pripremaju da iz kampova u Turskoj krenu prema Evropskoj uniji. Kao odgovor na taj scenario, Brisel je odlučio da napravi dve tampon zone.\nPrva će biti u Grčkoj, druga u Srbiji. Međutim, vlast u Grčkoj odbija tu ideju i po cenu ekonomskih sankcija iz EU. S druge strane, Srbija pristaje na sve zahteve Evropske unije.\nSrpski ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović i evropski komesar za migracije, unutrašnje poslove i državljanstvo Dimitris Avramopulos 20. novembra potpisali su sporazum o graničnoj saradnji i upravljanju granicama.\nSporazum dozvoljava pripadnicima Evropske agencije za graničnu i obalsku stražu (Fronteks) da „pomažu Srbiji da upravlja granicama" i da sa srpskim MUP-om sprovodi zajedničke operacije na granicama Srbije sa zemljama članicama EU. Tako je na papiru. U praksi, to znači da će evropski policajci kontrolisati granične prelaze i sprečavati prolazak migranata iz Srbije u Hrvatsku, Mađarsku, Rumuniju i Bugarsku.\nFronteks je takav sporazum već potpisao sa Albanijom i Crnom Gorom, a uskoro će to uraditi i s Bosnom i Hercegovinom i Severnom Makedonijom.\nAleksandar Vučić je Džordžu i Aleksandru Sorošu iznajmio Srbiju da u njoj naprave sabirni centar za izbeglice s Bliskog istoka. U početku migrantske krize, Vučić je otvorio Srbiju i pomogao u stvaranju tzv. Balkanske rute. Takvu političku odluku je doneo kako bi se Angeli Merkel dokazao kao lojalan saradnik. Lojalnost je trajala sve dok nije shvatio da na nesreći izbeglica može da zaradi mnogo više nego što je do tada uzimao ugrađujući se u organizaciju njihovog transporta od Makedonije do Mađarske.\nŠverc ljudi kontrolisali su pojedinci iz vrha Srpske napredne stranke. Za dobar honorar prevozili su, često i pod policijskom pratnjom, prevoz kamionima i autobusima kroz Srbiju. Zaokret u stavovima vlada zapadnih država, koje su odustale od gostoprimstva, stvorio je privlačnu šansu za Vučićeve poslovne kombinacije.\nKriza je kulminirala posle terorističkih napada u Berlinu, Parizu i Madridu, kad je javnost saznala da su u njima učestvovali i džihadisti koji su u Evropu stigli kao izbeglice. Komesari Evropske unije počeli su da traže alternativna rešenja. Po običaju, nepoželjni teret su nameravali da prebace na slabe države, koje su podložne ucenama, kao što je Srbija.\nMeđutim, Vučić nije pristao na besplatne ustupke. Do tada je bespogovorno izvršavao naloge svoje gazdarice Merkel, ali nije hteo da propusti priliku za zaradu. Umesto da se suprotstavi nemačkoj kancelarki, izvršio je pritisak na Soroša, finansijera međunarodnog projekta koji je za cilj imao promenu demografske karte Evrope.\nDok je Vučić plasirao politički korektne poruke, pune empatije prema izbeglicama, njegovi mediji su vodili žestoku antisoroševsku i, samim tim, antimigrantsku kampanju. Režimski listovi objavljivali su naslove poput "Džordž Soroš više ne krije svoj podli plan: Migrante iz Evrope bi trebalo naseliti u Srbiji", "Razotkriven prljavi Sorošev plan: Evo šta američki milijarder i spletkaroš sprema Srbiji" i slične. Teze, kojima su dokazivali da će muslimanske izbeglice preplaviti i uništiti pravoslavno srpsko društvo, dokazivali su citatima Soroševih izjava.\n-\tMigranti dobrim delom idu Balkanskom rutom. Vidim da ih Srbija posebno tretira sa poštovanjem. Srbi imaju odlične prihvatne centre, resurse i iskustva. Pomažem lično koliko god mogu i preko Fonda za otvoreno društvo da ih Srbi što bolje integrišu. Zaista ne vidim razlog zašto migranti ne bi mogli da se integrišu u matično srpsko društvo, uprkos verskoj razlici, rekao je Soroš ne krijući svoje prljave namere - objavio je Informer krajem 2016. godine.\nU seriji tekstova, naprednjački bilteni su uzbunjivali javnost tvrdnjama da "Soroš ima pakleni plan da što više izbeglica iz Sirije i Iraka trajno naseli u Srbiju", među kojima ima "mnogo mudžahedina, koji će se ovde infiltrirati, napraviti novu islamsku državu na Balkanu i izazvati haos".\nNa opasnost koja preti ukazivano je naslovima "Avganistanski manijak slobodno šeta Srbijom", "Teroristi su među nama" itd. Nedostajalo je samo da citiraju Vučićevu staru pretnju: "Za jednog Srbina, ubićemo sto muslimana", pa da širenje nacionalne i verske mržnje bude potpuno.\nU kampanji je istaknuto i ono što je najviše zanimalo vladara Srbije - količina novca koji je Soroš namenio za finansiranje svog "paklenog plana". Prema navodima iz Vučićevih medija, Soroš je u projekat uložio 500 miliona dolara. U to vreme, Fond za otvoreno društvo promovisao je platformu "Međunarodna izbeglička inicijativa - upravljanje migracijama i njihovo sprovođenje". U realizaciji tog plana u Srbiji uključeno su 22 nevladine organizacije, za čije akcije je Sorošev Fond namenio 8.413.402 dolara, kako bi promovisale ideje i konkretne projekte za trajnu integraciju migranata u srpsko društvo.\nVučićevo medijsko reketiranje je dalo dobre rezultate, dobre po njega, ne po Srbiju. Uz posredovanje svog savetnika i poslovnog partnera Tonija Blera, Vučić se sa Džordžom Sorošem sreo u Njujorku. ž\nNaprasno, preko noći, srpski mediji su promenili percepciju, pa je Soroš postao "ugledni filantrop", a naseljavanje migranata "šansa za demografski i privredni oporavak i razvoj Srbije". Do promene je došlo istog časa kad su Vučić i Soroš napravili sporazum, koji je podržan i od birokrata iz Brisela.\nVučić je preuzeo obavezu da u Srbiju iz zemalja Evropske unije primi migrante koji su ovde registrovani, a tamo nisu dobili azil. U tom paketu, Fond za otvoreno društvo i druge međunarodne humanitarne organizacije obavezale su se da finansiraju boravak izbeglica u Srbiji. Po tom cenovniku, Srbija dnevno dobija 11 evra po glavi migranta. Troškovi smeštaja, ishrane i zdravstvene zaštite su mnogo manji, ali razlika u ceni predstavlja proviziju koju uzimaju Vučić i njegovi saradnici.\nOd građana Srbije skrivaju se svi podaci tog plana, posebno finansijska konstrukcija. Predstavnici vlasti kriju tačne informacije o obavezama koje su preuzete potpisivanjem serije međunarodnih ugovora, kakav je Dablinski sporazum, koji daje mogućnost zemljama potpisnicama da azilante pošalju u treću zemlju, koja i ne mora da bude obuhvaćena tim dokumentom.\nZna se da je Srbija potpisala bilateralne sporazume o readmisiji s gotovo svim članicama Evropske unije, kojim je preuzela obavezu da bezuslovno prihvati sve nepoželjne azilante, bez obzira da li su na nezakonit način ušli i boravili u zemlji. Srbija je ove godine već prihvatila više od 30.000 "stranaca - povratnika", kojima su evropske države odbile zahtev za azil. Premijerka Ana Brnabić odbija da se izjasni o Dablinskom i Marakeškom sporazumu, a ministri Ivica Dačić i Nebojša Stefanović ne obaveštavaju javnost ni o konkretnim događajima, kakav je bio zahtev Italije da Srbija, sredinom avgusta, primi migrante s broda Dičoti.\nNa sajtu MUP-a Srbije, odnosno Kancelarije za azil, nema podataka o broju migranata i posupaka za odobravanje azila. U poslednjoj zvaničnoj informaciji, iz 2015, pominje se podatak o 620.000 aplikacija za azil.\nDve godine kasnije, u odgovoru na poslaničko pitanje, MUP je objavio da je registrovano 1.170.000 migranata koji su podneli zahtev za azil ili izrazili nameru da to urade. Radoš Đurović, direktor beogradskog Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila, nedavno je izjavio da je zahtev za dobijanje azila u Srbiji podnelo oko 7.100 izbeglica. S druge stane, Vladimir Cucić, republički komesar za izbeglice, tvrdi da je samo 30 migranata zatražilo trajni azil.\nLicitira se i brojem migranata koji se u Srbiji zadržavaju privremeno, dan ili dva. Dok Đurović tvrdi da je u prvoj polovini 2019. u Srbiju ušlo oko 16.000 izbeglica, među kojima je bilo više od 37 odsto žena i dece, evropske organizacije raspolažu trostruko većim ciframa.\nDržavne institucije ignorišu i dramatične informacije koje na društvenim mrežama plasiraju pojedini lideri opozicionih stranaka. Prema tim izvorima, poslednjeg vikenda u novembru sprovedena je opsežna akcija nemačkih i srpskih vlasti, koje su organizovale transport oko 4.800 migranata.\nU nekoliko konvoja, s ukupno sto autobusa, kao i avionskim letovima iz Dizeldorfa, Baden Badena i Karlsruea, nemačka služba GSG 9 srpskom MUP-u predala je migrante kojima je tamo odbijen zahtev za azil. Nema zvanične potvrde ili demantija tih informacija.\nBez obzira na to, u poslednje vreme eskalirali su sukobi između građana Srbije i migranata. U centru Beograda obijena je zgrada dečjeg vrtića, a sumnja se da su razbojništvo izvršili migranti, koji su se okupljali u dvorištu.\nKod Ekonomskog fakulteta došlo je do nekoliko incidenata između migrantskih grupa, ali i sa slučajnim prolaznicima. U Pirotu su tri migranta napala taksistkinju Nataliju Rangelov. Dok ih je vozila iz grada prema Tranzitno-prihvatnog centra "Četvrti kilometar", oni su je napali, psovali joj "majku srpsku", šamarali i zapalili joj kosu. U znak solidarnosti s koleginicom i sa zahtevom da policija spreči mogućnost ponavljanja takvih incidenata, desetak pirotskih taksista protestovalo je pred Centrom.\n-\tGlupo je da neko dođe sa strane i da nas maltretira u našoj zemlji. Oni maltretiraju sve, ne samo taksiste, ovde niko nema lepo mišnjenje o njima. Ovakvi incidenti ne smeju da prođu i svi moramo da se borimo protiv toga - rekao je taksista Mihajlo Krstić.\nPolicija je identifikovala napadače i obavestila Osnovno javno tužilaštvo u Pirotu, koje je procenilo da nema elemenata ni krivičnog dela, ni prekršaja.\nIsti epilog dobio je incident u Somboru, kad je jedan migrant nasrnuo na ženu, koja je krenula u školu po dete. Žena nije povređena zahvaljujući slučajnim prolaznicima, koji su oterali napadača. Međutim, meštane Sombora ne brine samo nasilničko ponašanje migranata, nego i reakcija policije. Napadač je identifikovan i pušten samo uz upozorenje, pošto je, kako kažu u policiji, i ranije hapšen, ali nije imao novca da plati kaznu, pa bi bilo besmisleno da ga opet privode.\n-\tMoja supruga je napadnuta na samo 50 metara od naše kuće. Nije fizički povređena, ali pretrpela je šok i psihički je uznemirena. Pozvana je policija, patrola je izašla na teren, našli su napadača i pustili ga da se udalji, a od mene i supruge nisu ni uzeli izjave, što dokazuje da i nasilni migranti uživaju zaštitu ove države - izjavio je suprug napadnute žene.\nNaravno, takvi incidenti svakodnevno se dešavaju širom Srbije među Srbima, ali posebno uznemirenje javnosti nastaje kad u njima učestvuju migranti. Kad se desi jedan takav slučaj, izbledi empatija prema toj ranjivoj populaciji, prisiljenoj da pobegne iz zavičaja i spas traži u belom svetu.\nDo povećanja broja i intenziteta problema nastaje usled priliva novih migranata. Sukobi su uobičajeni i u prihvatnim centrima, a naročito među izbeglicama koje ne žele pomoć državnih organa, već sami traže načine da odu u neku od zemalja Evropske unije. Još pre tri godine aktiviran je štab za vanredne situacije u Kanjiži, koji ima sve veći obim posla.\nU novembru je primećeno povećanje broja migranata u gradovima u blizini granice s Mađarskom, čija policija je sprečila ilegalan ulazak više od dve hiljade izbeglica s Bliskog istoka. Mađarska policija je saopštila da je nedavno otkrila i zatrpala dva tunela kojima su ilegalci stizali iz Srbije. Jedan tunel je pronađen u selu Asothalom, a drugi, dug 22 metra, u selu Čikerija.\nProbleme s migrantima imaju i druge zemlje u regionu, a svaka ih rešava mnogo oštrije od Srbije. Pre nekoliko dana u kampu Vučjak, u Bosni i Hercegovini, došlo je do napada migranata na policiju. Kad je u kamp stigao kamion s drvima za ogrev, grupa izbeglica je legla pod njega sa zahtevom da im policija dozvoli da napuste Vučjak i nastave put prema Hrvatskoj.\nPošto im ultimatum nije ispunjen, nekoliko njih nasrnulo je na policijsku patrolu. Reagovala je specijalna policijska jedinica, koja je pretukla migrante. Još su dobro prošli, s obzirom na tretman kakav nad njihovim sapatnicima primenjuju pripadnici hrvatske pogranične policije.\nHrvatski mediji i nevladine organizacije cele godine izveštavaju o nasilju koje policija vrši nad migrantima, koji pokušavaju da iz Bosne i Hercegovine uđu u Hrvatsku. Hju Vilijamson, direktor Odeljenja za Evropu i Centralnu Aziju organizaije Hjuman Rajts Voč, upozorio je hrvatsku predsednicu Kolindu Grabar Kitarović da zaustavi nasilno vraćanje migranata u BiH i Srbiju.\nGrabar Kitarović je te optužbe odbacila tvrdnjom da se "migranti sami povređuju kad prelaze preko teškog terena". Ona se zalagala za postavljanje žičanih ograda na granici prema istočnim susedima, a inicirala je izmenu zakona, kojom je omogućena upotreba vojske protiv ilegalnih migranata. Podizanje mera bezbednosti ona opravdava tvrdnjama da je "narod zabrinut zbog ugrožavanja nacionalne sigurnosti".\nPošto u Hrvatskoj traje kampanja pred predsedničke izbore, i drugi kandidati zaoštavaju stavove prema neželjenim posetiocima iz Azije. Miroslav Škoro insistira na upotrebi vojnih trupa, kao i Anto Đapić, koji predlaže da se na granice postave fizičke prepreke. Samo Zoran Milanović, kandidat levog centra, odbacuje ideju o upotrebi vojske i ukazuje da je policija nadležna za obezbeđenje granice.\n-\tU Poljskoj nema nijednog ilegalnog migranta. Nula. Na to sam ponosan - tvrdi Mateuš Moravjecki, predsednik poljske vlade.\nIsto stanje je u Mađarskoj, a slično u Austriji i Češkoj. Mađarska je u julu najavila povlačenje potpisa sporazuma o migracijama s Ujedinjenim nacijama, što je Donald Tramp, predsednik Sjedinjenih Američkih Država, uradio još pre dve godine, kad je procenio taj taj sporazum nije kompatibilan s migracijskom politikom njegove zemlje.\nS politikom srpskog predsednika Aleksandra Vučića kompatibilno je sve što mu donosi prihod. Od interesa države i naroda, njemu su značajnije finansijske kombinacije sa Džordžom i Aleksandrom Sorošem. Čim su platili, Vučić je počeo da primenjuje projekat "Nova zemlja". Iako često lamentira nad belom kugom i iseljavanjem mladih i obrazovanih stanovnika Srbije, ne propušta priliku da optuži Srbe za ksenofobiju i versku zatucanost, zbog koje ne žele da prihvate migrante iz muslimanskih država.\nVučić je procenio da su izbeglice s Bliskog istoka spas za srpsku privredu. Srbi su lenji, ne vole da rade, za razliku od migranata. Takođe, kod njih je izražena mnogo veća stopa prirodnog priraštaja, što će pomoći Srbiji da popuni napuštena sela i obnovi poljoprivredu.\nIza tih parola krije se, naravno, finansijski interes. Isti Aleksandar Vučić organizovao je šverc naoružanja, kojim teroristi ubijaju u Siriji i Jemenu, pa to stanovništvo beži u Srbiju. Vučić zarađuje na svakom komadu granate i migranta, a strada običan svet, podjednako ovaj odavde, kao i prognanici s Bliskog istoka.\nDanas, kad neko na društvenim mrežama objavi vapaj "Vučić hoće da nas zameni migrantima, mi mu smetamo", to izgleda kao šala. Ali, u svakoj šali, u kojoj se pominje Vučić, ima 99 odsto istine. Em dobija 11 evra dnevno po jednom registrovanom migrantu, em može da ih koristi za praktične manipulacije u vreme izbora.\nNa beogradskim izborima, prošle godine, u biračke spiskove, samo u tri centralne opštine, upisano je nekoliko stotina glasača poreklom iz Sirije, Avganistana i Iraka. Pozivi za glasanje ubacivani su u poštanske sandučiće na adresama na kojima ne žive, niti su tamo prijavljeni.\nMeđutim, to i nije bitno, njihovi glasački listići mogu da se upotrebe u korist Srpske napredne stranke ili nekog od njenih satelita. Pored toga, korist od ove vrste trgovine ljudima imaju i drugi pripadnici naprednjačkog kartela. Na migrantima dobro zarađuju policajci, koji obezbeđuju njihov transport, kao i pojedinci koji im iznajmljuju prostor za privremeni smeštaj. Nikome od njih nije u interesu da pokvare Vučićeve kombinacije sa Sorošem, bez obzira na dugoročnu štetu koja može da nastane.\nKroz celu istoriju, srpski narod je pomagao svim prognanicima. U Srbiji su spas tražili i nalazili pripadnici svih nacija i vera. Uosalom, da ne postoji klaustrofobija potvrđuje i tužna činjenica da se danas na vlasti nalazi Aleksandar Vučić, za koga ne može da se utvrdi da li ima srpsko ili albansko poreklo, i Hrvatica Ana Brnabić, a skoro dve decenije ministarske funkcije obavlja Bošnjak Rasim Ljajić.\nSrbi, iako se nalaze na ivici bede, i danas, kad u emigraciju šalju svoje najrođenije, pomažu migrantima da što lakše podnesu put na kojih ih je muka naterala.\nMeđutim, to ne znači da podržavaju Vučićevu nameru da od Srbije napravi sabirni centar za sve Sirijce, Avganistance i ostale izbeglice, koji ne uspeju da dobiju azil u nekoj od država Evropske unije.\nUkoliko Vučić uspe da realizuje Sorošev plan da ovde trajno naseli milion migranata, to će zauvek promeniti etničku strukturu Srbije. Ako se to desi, neće se usrećiti ni nevoljnici s Bliskog istoka. I oni su, kao i Srbi, samo repromaterijal za Vučićeve poslovne transakcije.


Predsednik Vučić se sastao sa ruskim timom - Radio televizija Pančevo\n25. aprila 2020. 25. aprila 2020. 0319\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas predstavnike tima Oružanih snaga Ruske Federacije, koji pomažu u sprečavanju širenja korona virusa i suzbijanju zarazne bolesti COVID-19, a koje predvodi general-major Mihail Černišov. Sastanku je prisustvovao i ambasador Ruske Federacije Aleksandar Bocan-Harčenko.\nPredsednik Vučić je, u svoje ime i u ime građana Srbije, zahvalio predsedniku Putinu na ljudskoj i državničkoj solidarnosti, koju je pokazao upućivanjem medicinske pomoći u Srbiju, iako je i Rusija pogođena epidemijom. „Odluka predsednika Putina je izraz solidarnosti, ali i potvrda izvanrednih strateških odnosa i najbližeg prijateljstva dveju zemalja“, naveo je predsednik Vučić.\nPredsednik Vučić je ruskom timu uputio reči zahvalnosti što su pružili tako važnu pomoć: „Profesionalnim i efikasnim angažovanjem ste se, od jutra do mraka, borili za svoje prijatelje u Srbiji. Srbija vam to nikad neće zaboraviti.“ Takođe je rekao da su oni, u saradnji sa srpskim jedinicama atomsko-biološko-hemijske odbrane, za kratko vreme pomogli da se pod kontrolu stavi epidemija u najvećim žarištima, kao što su Beograd, Kikinda, Valjevo, Ćuprija, Niš i druga mesta. On je dodao da je bio fasciniran njihovom marljivošću i preneo da su se stanovnici srpskih gradova i mesta, u kojima je bio angažovan ruski tim, osećali sigurnije. „Vi ste svojim radom zadobili poštovanje naših građana i produbili bratske odnose između dvaju naroda“, rekao je predsednik Vučić.\nAmbasador Bocan-Harčenko je rekao da pohvale predsednika Vučića znače tim više, jer je on poznat kao čovek koji otvoreno i iskreno govori ono što misli. Ruski ambasador je istakao da je dolazak ovog tima proizašao iz razgovora predsednika Vučića i predsednika Putina, ali pre svega iz njihovog ličnog odnosa poštovanja i poverenja.\nPredsednik Vučić je uputio pozdrave predsedniku Putinu i ministru odbrane Šojguu, izrazivši nadu da će oni uskoro ponovo posetiti Srbiju.


Novi zakon uvodi red u prodaju i proizvodnju rakije\nBeta\t 13. jula 2015. 16:25\nNovi zakon o jakim alkoholnim pićima uskladiće regulativu u Srbiji sa pravilima EU i omogućiti poljoprivrednicima da višak rakije legalno prodaju registrovanim proizvođačima, saopštilo je danas Ministarstvo poljoprivrede Srbije.\nKako se navodi u saopštenju, na javnoj raspravi o Nacrtu zakona o jakim alkoholnim pićima u Privrednoj komori Beograda rečeno je da se u izvesnoj meri liberalizuje proizvodnja i daje mogućnost poljoprivrednicima da uz relativno jednostavne uslove i male troškove, voće prerade u rakiju, što je izuzetno važno za Srbiju u kojoj proizvodnja rakije ima vekovnu tradiciju.\nDodaje se i da će novi zakon omogućiti građanima da kroz ugovorni odnos, višak destilata prodaju registrovanim proizvođačima za dalju doradu i preradu.\nPomoćnik ministra poljoprivrede Nenad Katanić rekao je da je Ministarstvo u obavezi da u kontinuitetu donosi nova zakonska akta i do ulaska Srbije u Evropsku uniju pripremi sve proizvođače za zajedničku poljoprivrednu politiku EU, istakavši da je Zakon o jakim alkoholnim pićima jedan od takvih propisa.\nRukovodilac grupe za biljnu proizvodnju i preradu biljnih proizvoda Ministarstva poljoprivrede Milan Ćuprić rekao je da se izradi novog zakona o jakim alkoholnim pićima pristupilo se zbog važnosti koju proizvodnja jakih alkoholnih pića, prvenstveno rakija od voća, ima za razvoj poljoprivrede Srbije, kao i njenom uticaju na razvoj primarne proizvodnje voća.\nĆuprić je precizirao da se donošenjem zakona, između ostalog, reguliše proizvodnja i kvalitet jakih alkoholnih pića na jedinstven način, kako po pitanju samih definicija jakih alkoholnih pića, njihovih podela i geografske oznake, tako i po pitanju kategorija, deklarisanja, starenja.\nKako je rečeno na prezentaciji Zakona, sva rešenja koja su predložena novim Zakonom, vode smanjenju troškova proizvodnje, rastu konkurentnosti proizvođača, povećanju proizvodnje i kvaliteta a time i izvoza jakih alkoholnih pića iz Srbije.


POČINJE NOVA AGENDA: Prvi pacijent u svetu oboleo od klimatskih promena! - Naša Borba\nPOČINJE NOVA AGENDA: Prvi pacijent u svetu oboleo od klimatskih promena!\nKanađanin iz mesta Nelson u provinciji Britanska Kolumbija koji je suočen sa problemima sa disanjem prvi je pacijent u svetu koji boluje od posledica klimatskih promena, jer lekari smatraju da su talasi vrućine i loš kvalitet vazduha uzrok njegovom stanju.\nDoktor Kajl Merit, koji je odgovoran za dijagnozu datu pacijentu iz Nelsona obolelog od astme, naglasio je da je ovo prvi put u protekloj deceniji da je klimatska promena uzrok problema.\nDr Kajl Merit\n-Ukoliko ne vidimo uzrok i samo lečimo simptome, onda ćemo i dalje zaostajati. Jednostavno, pokušavam da shvatim šta se dešava – naglasio je Merit.\nKanada je tokom juna bila suočena sa neuobičajeno jakim talasom vrućina koji je potom pratio gust smog uzrokovan šumskim požarima. Britanska Kolumbija nalazi se na krajnjem zapadu Kanade i premašila je temperaturne rekorde u junu koji su uzrok smrti najmanje 500 ljudi. Šumski požari uticali su da kvalitet vazduha bude 43 puta gori od prihvatljivih nivoa tokom jula i avgusta.\nDijagnoza koju je dao doktor Merit dovela je do toga da i ostali lekari iz provincije pokrenu inicijativu pod nazivom „Lekari i medicinski tehničari za planetarno zdravlje“. Profesionalni radnici zdravstvenih službi koriste ovu grupu za zastupanje boljeg zdravlja zaštitom ekologije.\nPožari u Kanadi\nEkstremni vremenski uslovi u Kanadi jedan su od niza problema sa kojim se svet suočava zbog klimatskih promena.\nVrućine u Kanadi\nSvetski lideri na Konferenciji UN o klimatskim promenama u Glazgovu vrše pritisak da se odrede stroži ciljevi u borbi protiv klimatskih promena kako bi se sprečile mnogo teže posledice i obećavaju da će smanjiti emisije štetnih gasova kako temperatura ne bi rasla više od dva stepena Celzijusa.\nPrethodni tekstKON NA PINKU U DRUŠTVU ČEDE I BRNABIĆKE: Protivnici vakcina su moji neprijatelji!\nSledeći tekstŠEKLER: Rezultate novog leka protiv kovida znaćemo kad ga isprobamo na pacijentima!


N1: Ozvaničena koalicija oko Đilasa za beogradske izbore - Pokret za preokret\nKandidat za gradonačelnika Beograda Dragan Đilas je sa koalicionim partnerima kod notara overio sporazum o saradnji za beogradske izbore 4. marata i naziv liste sa kojom će nastupati je „Dragan Đilas – Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju“.\n„Četvrtog marta Beograd i ljudi Beograda doneće odluku da li žele da žive u gradu kakav zaslužuju. Da li žele da provode sate u saobraćaju, da li žele da njihova deca i unuci imaju mesta u obdaništima, da li žele da deca koja idu u osnovnu školu dobijaju besplatne udžbenike“, kazao je Đilas.\n„Verujemo da ćemo pobediti i da posle 4. marta u Beogradu i da ćemo živeti bolje, u gradu u kome vredi živeti“, rekao je Đilas nakon overe potpisa kod javnog beležnika, a sa njim su bili i predsednik i potpredsednica Narodne stranke Vuk Jeremić i Sandra Rašković Ivić, predsednici Pokreta slobodnih građana, Levice Srbije i Pokreta za preokret, Saša Janković, Borko Stefanović i Janko Veselinović.\nRašković Ivić je ocenila da je ime liste jako dobro jer „u sebi sadrži i to da Beograđani treba da odlučuju i da se njihov grad vrati njima“.\nNa listi „Beograd odlučuje, ljudi pobeđuju“ naći će se kandidati iz Pokreta slobodnih građana, Narodne stranke, Pokreta za preokret, Levica Srbije, kao i vanstranačke ličnosti.


OTVOREN TREĆI FORUM GRADONAČELNIKA GLAVNIH GRADOVA DRŽAVA CENTRALNE I ISTOČNE EVROPE I\nNARODNE REPUBLIKE KINE (16+1)\nU Palati Srbija održana je zajednička ceremonija otvaranja Trećeg foruma gradonačelnika glavnih gradova država Centralne i Istočne Evrope i Narodne Republike Kine (16+1) i Trećeg sastanka ministara saobraćaja zemalja Centralne i Istočne Evrope i Narodne Republike Kine.\nNa svečanosti, u ime domaćina, govorili su Aleksandar Vučić, predsednik Republike Srbije, gradonačelnik Beograda prof. dr Zoran Radojičić, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, ministar rudarstva i energetike i nacionalni kooridnator za saradnju Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope Aleksandar Antić. Na otvaranju samita prisutnima su se obratili ministar saobraćaja NR Kine Li Sjaopeng, zamenica gradonačelnika Pekinga Vang Hung i predstavnici kineskog Sekretarijata za saradnju sa zemljama CIE Li Julje.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je na otvaranju foruma istakao da bez saradnje sa kineskim prijateljima, pozitivnog pritiska da se nešto izgradi, premoste reke, naprave novi putevi, nikada sami ne bismo uspeli.\n– Zato sam zahvalan premijeru Li Kećijangu i posebno predsendiku Ši Đipingu, sa kojim sam imao pet razgovora do sada, i kojem sam zahvalan na ličnom odnosu koji ima prema Srbiji i našem regionu. Zahvalan sam na infrastrukturnim projektima koje gradimo, od Koridora 10, Koridora 11, kako železničkog tako i putnog, tu je i izgradnja nove pruge Beograd–Budimpešta koja će postati čvorište razvoja železničkog saobraćaja u Centralnoj i Istočnoj Evropi – objasnio je predsednik Vučić.\nOn je dodao da to ne bi bilo moguće bez posvećenog rada predsednika Đipinga, kojem je preneo pozdrave iskrenog prijateljstva u nadi da će do sredine iduće godine ponovo moći da ga dočeka u Beogradu.\nSrbija sa Kinom, prema Vučićevim rečima, ima razvijene odnose u svim drugim oblastima. Predsednik Srbije je podsetio na značaj Kine za srpsku privredu, istakavši da je ova zemlja, u trenutku kada je „Železara” propadala, kupila ovo preduzeće.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da zemlje Jugoistočne i Centralne Evrope treba međusobno bolje da se povežu i naglasio da je ono zbog čega su svi okupljeni danas na ovom forumu novi putevi, saradnja i prijateljstvo.\n– Želimo da budemo bolji, da se spojimo u jednu celinu ostvarenih naroda – naglasio je Vučić, izrazivši uverenje da će biti izgrađeni auto-putevi prema Crnoj Gori, BiH, ali i Rumuniji, čime bi se napravili značajni pomaci u narednom periodu.\nVučić je ukazao da Beograd predstavlja čvorište između istoka i zapada, severa i juga i da je on najbolje mesto za novi početak.\n– Zadovoljstvo mi je što će učesnici skupa imati prilike da vide i steknu uvid u naše projekte koji našu prestonicu uvode u red najmodernih gradova na obalama dve reke – rekao je predsednik Srbije, izrazivši želju da Srbija i region uvećaju broj kineskih turista, zamolivši predstavnike kineske države da prenesu pozdrave predsedniku Đipingu i da mu zahvale na svemu što je uradio za našu zemlju.\nReči dobrodošlice predstavnicima Kine i 16 evropskih zemalja uputio je i gradonačelnik Radojičić.\n– Odnosi Srbije i Kine su na najvišem nivou, a Samit ministara transporta Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope i Forum gradonačelnika prilika je za razgovore o novim investicijama. Velika je čast za Beograd da bude domaćin skupa, koji je prilika da se razgovara o novim investicijama u privredi i celom društvu. Zadovoljstvo nam je da su naši odnosi na najvećem nivou, pre svega zahvaljujući naporima predsednika Srbije i Kine, Aleksandra Vučića i Si Đinpinga, i da je naša saradnja produbljena – rekao je Zoran Radojičić.\nGradonačelnik Beograda je dodao da su se kao domaćini potrudili da program bude interesantan i izrazio nadu da će učesnici tokom razgovora i razmene iskustava doći do značajnih zaključaka.\n– Verujem da ćete u Beogradu provesti lepe dane, da ćete ih se sećati i poželeti da ponovo dođete kao naši sagovornici ili kao gosti, i bićete dobrodošli – zaključio je Radojičić.\nZamenica gradonačelnika Pekinga Vang Hung zahvalila je Beogradu i Srbiji na domaćinstvu ovog međunarodnog foruma.\n– Srbija i Kina su veliki prijatelji kao što su Beograd i Peking prijateljski gradovi. Mi ubrzano jačamo saradnju u oblasti kulture, privrede, turizma, ali i u drugim oblastima. Želja nam je da naši narodi, građani Pekinga i Beograda imaju konkretnu dobit – rekla je Vang Hung.\nOna je učesnicima foruma podelila iskustva kako se Peking razvija i modernizuje, od razvoja infrastrukture do ekološkog razvoja.\nPrema rečima potpredsednice vlade i ministarke građevinarstva Zorane Mihajlović, Srbija bi mogla da bude lider u Evropi u realizaciji infrastrukturnih projekata zahvaljujući mehanizmu saradnje Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope.\nMihajlovićeva je istakla da infrastrukturni projekti koji se u Srbiji realizuju u saradnji sa Kinom znače razvoj i budućnost naše zemlje.\nMinistar energetike i nacionalni koordinator za saradnju Kine i CIE Aleksandar Antić naglasio je da Srbija zahvaljujući snažnim prijateljskim odnosima predsednika Aleksandra Vučića i predsednika Kine Si Đipinga ima najviše projekata u okviru mehanizma saradnje Kine plus 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope.\nAntić je rekao da je posebno značajna za region globalna inicijativa Kine „Put svile”.\n– Srbija treba da bude ponosna pošto imamo jednu od najznačajnijih uloga, kao posledicu snažnih partnerskih i prijateljskih odnosa Vučića i Đipinga. Srbija ima najveći broj projekata u oblasti infrastrukture i energetike. Tako planiramo i da nastavimo, to je jedan od naših prioriteta – zaključio je Antić.


Kriza na Bliskom istoku prija dolaru, ali škodi akcijama : Nadlanu.com\nKriza na Bliskom istoku prija dolaru, ali škodi akcijama\nVest da se kriza na Bliskom istoku ne smiruje, već proširuje, juče je na vodećim deviznim berzama, podstakla rast dolara, dok je istovremeno evropsko tržište akcija bilo depresivno. Dolar je na indikativnoj berzi u Londonu ojačao bezmalo jedan odsto prema evru i jenu, jer su investitori, posle vesti da su izraelski borbeni avioni ubili još 17 ljudi u Libanu, dali prednost američkoj valuti.\nPovratak poverenja u „zelenu valutu“ bio je očit i na osnovu činjenice da je u Evropi zabeležen i skok dolara prema švajcarskom franku, iako je protekle sedmice baš „švajcarac“ proglašen za „sigurno pribežište u kriznim vremenima“.\nU prepodnevnoj trgovini na londonskoj berzi dolar je kotirao 1,2528 za evro, što je osetno bolje u odnosu na 1,2861 s početka ovog meseca, kada devizno tržište još nije bilo „zapljusnuto“ najnovijim geopolitičkim događajima. Dolar je, istovremeno, vredeo 117,17 jena, najviše u toku minula tri meseca, a menjao se i za 1,2476 švajcarskih franaka, ili jedan odsto više nego na samom kraju prošlonedeljnog poslovanja. Analitičari napominju da je jučerašnji uzlet dolara usledio i pored lošijih od očekivanih privrednih pokazatelja u SAD, koji su javnosti servirani u petak. Jednostavno, bliskoistočna kriza i tenzije oko Irana i Severne Koreje su „radili“ u korist „zelene valute“.\nPostoje među ekspertima i oni koji veruju da bi produžetak geopolitičke nestabilnosti mogao naškoditi dolaru, jer bi cela američka privreda bila, zbog daljeg verovatnog skoka cena nafte, u nepovoljnijem položaju nego trenutno. Na evropskom tržištu akcija silazni trend je bio uočljiv, prvenstveno, po padu panevropskog indeksa akcija FTSEurofirst 300, koji obuhvata vrednosne hartije vodećih evropskih kompanija, za 0,7 odsto, na 1.268,3 poena. FTSEurofirst je sada oko deset odsto ispod maksimalnog nivoa u proteklih blizu pet godina, zabeleženog 11. maja. (“Pregled”)


Žene u crnom obeležile Međunarodni dan borbe protiv rasizma | Autonomija\n"Srbija treba raditi na inkluziji migranata i izbeglica"\nAkitivisti i aktivistkinje nevladine organizacija „Žene u crnom“ (ŽUC) obeležili su danas Međunarodni dan borbe protiv rasizma 21. mart akcijom „Jedna rasa – ljudska rasa“ u Knez Mihajlovoj ulici u Beogradu.\nAktivista ŽUC-a Goran Lazin kazao je da današnju akciju organizuju da bi ukazali na „rast desnice, kao i ksenofobije prema migrantima i izbeglicama u Evropi“.\n„Zahtevamo od Evrope da otvori granice“, rekao je Lazin i dodao da traže „drugačiji tretman izbeglica“.\nOn je kazao da je u Srbiji izbeglica i migranata „nema mnogo i dodao da se nasilje prema njima uglavno beleži na granicama“.\nLazin je naveo da Srbija treba raditi na inkluziji migranata i izbeglica.\nAktivisti i aktivistkinje ŽUC-a su nakon akcije otišli u park kod Ekonomskog fakulteta gde su migrantima i izbeglicama podelili stvari koje su prikupili.\nTokom akcije aktivisti i aktivistkinje su nosili transparente na kojima je pisalo „Protiv rasizma“.\nMeđunarodni dan borbe protiv rasizma se obeležava u znak sećanja na 21. mart 1960. kada je u Južnoafričkoj Republici ubijeno 69 ljudi koji su mirno demonstrirali protiv aparthejda.


Štrpce: Stopirani radovi na izgradnji mini-hidrocentrale\nRadovi na izgradnji mini-hidrocentrale na mestu “Obe reke” zaustavljeni su do daljnjeg, saopšteno je nakon sastanka meštana sa investitorom, predstavnicima lokalne samouprave, policije i pravosuđa.\nMeštani Štrpca (Foto Kim)\nNakon sastanka koji je održan u Štrpcu, a kojem su prisustvovali predstavnici Opštine, građana, kompanije "Matkos grupe", Policije Kosova za region Uroševac, Ministarstva za zaštitu životne sredine i regulatorne Kancelarije za energiju, odlučeno je da se radovi na izgradnji mini-hidrocentrale na mestu “Obe reke” zaustave do daljnjeg, odnosno dok se ne proveri sva dokumantacija i papiri koje kompanija "Matkos grupa" poseduje.\nJedan od organizatora protesta u Štrpcu Dobrivoje Stevanović za RTV Kim kaže da je narod od lokalnih predstavnika zahtevao obustavu izgradnje mini-hidrocetrale, te da im je Opština pružila podršku.\n“Sada je lokalna samouprava vrlo jasno i glasno stala na stranu naroda, dala podršku narodu i rečeno je da je ova prekomerna upotreba sile bila van svake norme, pa je samim tim i osuđena od strane ove lokalne samouprave. Lokalna samouprava će u narednom periodu da razmotri tu pravnu regulativu i da ponovnom odlukom SO potvrdi zabranu izgradnje mini-hidrocentrale na lokaciji `Obe reke`“, kazao je Stevanović.\nOn ističe da je ovo jedan veliki pomak i korak unapred za stabilizaciju političke situacije u Sirinićkoj župi.\nStevanović napominje da će meštani, u slučaju da se donese bilo kakva odluka koja je u suprotnosti sa njihovim interesima, braniti svoje reke, jer, kako kaže, “ako im se oduzmu reke, gubi se smisao opstanka”.\nIz Opštine Štrpce je nakon održanog sastanka poručeno da se ulažu svi napori kako bi se ova situacija trajno rešila i kako bi se izbegli svi dalji problemi, a vodosnabdevanje mesta koja se vodom napajaju iz Kaluđerke i Bolovanke teklo nesmetano.\n"Naš primarni cilj je da ovaj problem rešimo trajno. Opštinskom rukovodstvu i gradonačelniku Bratislavu Nikoliću su uvek na prvom mestu bili interesi građana ove opštine, što se pokazalo bezbroj puta. U dogovoru i zajedničkim snagama sa stanovnicima naše opštine rešavaćemo sve ono sto stoji na putu boljeg života i budućnosti naših stanovnika", naveli su iz Opšine.\nIz Opštine su jos jednom osudili prekomernu upotrebu sile koju su uptrebili prpadnici specijalnih jedinica policije Kosova u petak i naveli da će tražiti da odgovorni budu adekvatno kažnjeni.\n07.05.2021 ’’Antigona’’ ili zašto je pobuna nemoguća (195)


Srbija kupila šest moćnih sistema „Pancir S1“ | INFO 24\nRusija i Srbija zaključile su ugovor o nabavci jedne baterije sistema za protivvazdušnu odbranu „Pancir S1“, realizacija je već započela, izjavio je za Sputnjik izvor iz oblasti vojno-tehničke saradnje.\nJednu bateriju čini šest sistema „Pancir S1“. Sporazum za jednu bateriji zaključen je prošle godine.\nPočela je njegova realizacija koja će se završiti 2020. godine, precizirao je sagovornik agencije. Izvor je dodao da će prve isporuke sistema biti krajem februara „shodno uslovima ugovora“.\nPodsećamo, predsednik Vučić je krajem oktobra prošle godine na vojnim vežbama „Slovenski štit“ već govorio o nabavci, ali se tada radilo samo o jednom sistemu „Pancir S“. Osim toga, Vučić je naglasio želju Srbije da stavi u službu sistem za protivvazdušnu odbranu dugog dometa S-400.\nSrbija je najveći uvoznik ruskog naoružanja i vojne tehnike u Evropi. Ranije je od Rusije kupila sedam helikoptera Mi-17 i Mi-35, a takođe je na poklon dobila šest lovaca MiG-29 i deset oklopnih transportera BRDM-2MS.\nRusija će pomoći Belorusiji u remontu i modernizaciji šest lovaca MiG-29 do nivoa MiG-29M2 za naknadni izvoz u Srbiju, preneo je Sputnjik, pozivajući se na izvor u oblasti vojno-tehničke saradnje.\n„Pomažemo Belorusima u remontu i modernizaciji šest aviona MiG-29 do nivoa MiG-29M2. Letelice će za Srbiju stići od beloruskog Ministarstva odbrane“, naveo je izvor.\nKako se podseća, Rusija je ranije Srbiji isporučila šest lovaca MiG-29 iz arsenala svojih Vazdušno-kosmičkih snaga.\nVesić: Procedura poslata na više od 10.000 adresa u Krnjači\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić objavio je na svom Fejsbuku profilu proceduru izgradnje kanalizacije i priključenja na kanalizacionu mrežu u naselju Krnjača, a koju je poslao na više od 10.000 adresa…\nOdržan turnir u šahu „Povežimo se virusom prijateljstva“\nZelenovićev predsednik Lovačkog udruženja uhvaćen u krivolovu


Međunarodna akcija Familija: Uhapšen CRNOGORAC | Mondo.Me Prod\nMedjunarodna akcija Familija Uhapsen CRNOGORAC\n25. October, 02:57\nMeđunarodna akcija Familija: Uhapšen CRNOGORAC 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n27.07.2019. / 10:46 10:52\nMeđunarodna akcija Familija: Uhapšen CRNOGORAC\nIzvor mondo.rs 27.07.2019. / 10:46 10:52\nU međunarodnoj kriminalističkoj akciji "Familija" u Evropi i Aziji je uhapšeno 16 osoba, a zaplijenjeno više od tone kokaina i dva miliona eura u gotovini\nCrnogorski državljanin M.D. (60) uhаpšen je u Švаjcаrskoj u okviru međunarodne akcije "Familija".\nKako je saopšteno iz MUP-a Srbije, prilikom pretresа iznаjmljenih stаnovа u Beogrаdu, koje je koristio crnogorski držаvljаnin M.D. (60) koji je uhаpšen u Švаjcаrskoj, policijа pronаšlа i zаplijenilа veću količinu novcа rаzličitih vаlutа i аpoenа, аutomobil "аudi A8", 10 luksuznih ručnih sаtovа, fаlsifikovаnа dokumentа, četiri pištoljа, prigušivаč, devet mobilnih telefonа i mаnju količinu mаrihuаne.\nU аkciji "Fаmilijа", koju su vodile policije Srbije, Hrvаtske i Češke u sаrаdnji sа kolegаmа iz Švаjcаrske, Kine, Frаncuske, Belgije, Slovenije i Itаlije, а u koordinаciji Evropolа, DEA i Fronteksа, zаplijenjena su 1.024 kilogrаmа kokаinа, dvа milionа eurа i predmeti u vrijednosti većoj od milion eurа, dok je uhаpšeno 16 osobа.\nhapšenje međunarodna akcija


Zaev zatražio raspisivanje vanrednih izbora: Preuzimam odgovornost i razočaranost svog naroda | Insajder\nZaev zatražio raspisivanje vanrednih izbora: Preuzimam odgovornost i razočaranost svog naroda\n"Moj predlog je brzi prevremeni izbori, najbrže što možemo", rekao je Zaev, a prenosi RTS.\nDodao je da će s predlogom za brze izbore sutra prisustvovati sastanku rukovodstva koji organizuje šef države Stevo Pendarovski.\nSavet ministara Evropske unije juče se nije saglasio o otvaranju pregovoroa sa Severnom Makedonijom i Albanijom.\nOdluka lidera Evropske unije da se Severnoj Makedoniji ne odobri početak pretpristupnih pregovora dovela je do razočaranja u ovoj zemlji, a juče su održani predstavnika sastanci državnog vrha kako bi se utvrdilo kakva je budućnost vlade čiji premijer Zoran Zaev nije ispunio predizborno obećanje da će otvoriti pregovore o članstvu sa EU.\n„U toku su konsultacije na različitim nivoima, a odluke će biti donete u najboljem interesu države i građana. Premijer je komunicirao s premijerima Bugarske, Nemačke, Švedske, Slovenije, Malte i drugih država i sa evropskim komesarom Hanom i od svih je stigla jasna poruka da bi država trebalo da nastavi putem koji je krenula i da nastavi reforme”, citirala je juče Telma izjavu iz kabineta premijera.\nEU: O proširenju ponovo u maju 2020.\nZaev je uoči konačne odluke EU o otvaranju pregovora izjavio da je „bez pregovora sa EU njegova vlada mrtva”, a pojedini mediji su najavili njegovu ostavku.\nPredsednik Severne Makedonije Stevo Pendarovski najavio je da će tokom vikenda okupiti lidere svih političkih stranaka kako bi definisali poteze nakon francuske blokade u EU i naveo da smatra da je vreme za jedinstvo.\nNa samitu EU države članice nisu postigle sporazum o započinjanju pregovora o pristupanju sa Severnom Makedonijom i Albanijom, a Evropski savet će se na to pitanje vratiti pre samita EU-Zapadni Balkan u Zagrebu u maju 2020. godine, navedeno je u kratkim zaključcima dvodnevnog samita lidera EU u kojima u poglavlju „Proširenje” piše samo ta jedna rečenica.\nSkoplje i Tirana su očekivali zeleno svetlo za početak pregovora o članstvu u EU, što je proces koji traje godinama. Severna Makedonija ima status kandiata od decembra 2005, a Albanija od juna 2014.