Na području grada Bora trenutno 42 osobe pozitivne na virus | TV Istok\nNa području grada Bora trenutno 42 osobe pozitivne na virus\nDate: 08 маја, 2020\nPrema podacima Zavoda za javno zdravlje “Timok” Zaječar, na današnji dan imamo ukupno 108 izlečenih građana na teritoriji grada Bora, što predstavlja ukupan broj izlečenih od početka pandemije.\nOd poslednjih informacija, izlečeno je još osam osoba, a registrovano je pet novih slučajeva, što znači da na području grada trenutno imamo 42 osobe koje su pozitivne na virus. Do danas, ukupan broj obolelih osoba na području grada od početka testiranja je 153, od kojih je 108 osoba izlečeno, dok su tri osobe preminule od posledica virusa.\nNa teritoriji grada Bora, prema jučerašnjim podacima, u samoizolaciji nalazi se 166 osoba.\nPrevious : Matična biblioteka “Svetozar Marković” u Zaječaru radi sa korisnicima od ponedeljka 11. maja 2020.\nNext : U Srbiji registrovano još 95 osoba pozitivnih na koronavirus


SiM Impex i gorske službe spasavanja iz BiH ozvaničili saradnju – Fokus.ba\nGorske službe okupljaju spasilačke službe i klubove, nevladine i neprofitabilne organizacije koje se bave spašavanjem u nepristupačnim područjima na kopnu, pod zemljom, na vodi i pod vodom. Pod motom „Bilo gdje, bilo kada...“, njihova je misija stvaranje uslova za razvoj kvaliteta svih kategorija spasavanja u nepristupačnim područjima i podizanje nivoa bezbjednosti svih građana Bosne i Hercegovine\nU hotelu Vučko na Jahorini, 10. decembra 2020. godine, potpisan je ugovor između kompanije SiM Impex i gorskih službi spasavanja iz BiH, kojim je ozvaničena njihova saradnja za naredne tri godine.\nKompanija SiM Impex iz Banjaluke, jedan od lidera u distribuciji rezervnih dijelova, opreme i kozmetike za putnička i laka komercijalna vozila na tržištu BiH i gorske službe spasavanja iz BiH, potpisali su ugovor o saradnji, a povod za ozvaničenje ove saradnje je isporuka „Nokian“ guma za motorna vozila za potrebe svih gorskih službi u okviru Saveza. Potpisivanju ovog ugovora na Jahorini, prisustvovali su direktor kompanije SiM Impex gospodin Slađan Cvijanović i predstavnici gorskih službi spasavanja iz BiH Marino Vidović, Miro Kalem, Dženadin Veladžić i Adnan Osmanović, kao i predstavnik „Nokian“ kompanije Ivan Bura.\nNaime, kompanija SiM Impex je zvanični distributer robe finske marke „Nokian“, koja proizvodi vrhunski kvalitetne zimske pneumatike. Obezbjeđivanje dostupnosti ovog brenda u BiH putem ugovora o distribuciji sa SiM Impex-om, pored činjenice da je tržište dobilo premium kvalitetne proizvode, a koje garantuje upravo kompanija koja je pionir u tehnologiji proizvodnje zimskih pneumatika testiranih u najzahtjevnijim zimskim uslovima na svijetu, ima i još jednu važnu dimenziju. Praksa ove finske kompanije je da zajedno sa distributerima, daruje pneumatike za motorna vozila gorskim službama spasavanja na lokalnim tržištima, pa tako i u BiH.\n“Saradnja sa kompanijom svjetskog glasa u oblasti proizvodnje pneumatika ’Nokian’, za kompaniju SiM Impex ima veliki značaj. On, između ostalog, jasno govori o poslovnoj reputaciji koju smo stekli ne samo na području BiH, nego i šire, a rezultat je dobre poslovne prakse i tradicije koju njegujemo. Svakako, iza našeg imena stoji i jedna od najvećih svjetskih korporacija na globalnom tržištu auto-dijelova – LKQ, što nas sve zajedno čini adekvatnim i kvalitetnim partnerom za najveća svjetska imena ove industrije“, rekao je direktor kompanije SiM Impex Slađan Cvijanović. On je ovom prilikom naglasio da je „Nokian“-ov običaj poklanjanja pneumatika lokalnim gorskim službama spasavanja, divan gest i velika pomoć ovim službama. „Upravo je to razlog našeg današnjeg okupljanja, i veliko nam je zadovoljstvo što smo na ovaj način u mogućnosti da pomognemo i podržimo one koji se bave spasavanjem ljudskih života, na području cijele BiH“, naveo je Cvijanović.\nProizvodi ovog finskog proizvođača pneumatika u BiH mogu da se pronađu u svih 30 SiM Impex poslovnica širom BiH, a informacije o proizvodima, mreži poslovnica i cjelokupnoj ponudi, možete pronaći na zvaničnom sajtu SiM Impex-a putem adrese www.simimpex.ba.\n#gorska služba spašavanja#SiM Impex


Od bogate ponude voća, trenutno su najprodavanije citrusne vrste i to mandarine, pomorandže i limun. Kilogram mandarina na tezgama kreće se od 100 do 150 dinara u zavisnosti od pijace. Ako se kupuju na Kvantašu cene su od 80 do 100 dinara, dok je ponuda popularnih klementina u marketima od 130 do 160 dinara.\n- Citrusno voće se kod nas uglavnom najviše uvozi iz Grčke i Turske, a cene se na nedeljnom novu razlikuju u zavisnosti od ponude - doaju nadležni. - Ovo je period godine kada od domaćeg voća u ponudi najviše imamo jabuke, po ceni od 50 pa do 150 dinara ali i dosta sušenog voća koje je zastupljeno u ovim zimskim danima.\npijace prodaja na pijaci Beograd vesti prodaja na veliko\n21:33 „OVO JE MOJA DRUGA MATURA“: Stanivuković zajedno sa maturantima prošetao Banjalukom


Vreme 738 - Sirija i Iran: Savez izolovanih\nSirija i Iran >\nNOVI IZAZOV: Svakodnevne demonstracije u Bejrutu\nSirija i Iran imaju dugu tradiciju vojnih savezništava, ali novi, odbrambeni, formiran prošle srede, ipak je iznenađanje. Toliko veliko da ni sirijski ambasador nije uspeo da se snađe i objasni protiv koga, zapravo, oni formiraju savez i od koga nameravaju da se brane, kada je rekao da on nije uperen protiv SAD, već da Sirija želi da razvija prijateljske veze sa Amerikom. Kako su se obe države obavezale da će pomoći jedna drugoj u "suprotstavljanju svakoj pretnji sa kojima sa suočavaju", nije jasno ko njima predstavlja pretnju, ako to nisu SAD i Izrael. Ponešto se moglo zaključiti iz izjava sirijskog premijera Mohameda Nadži al Otarija i bivšeg, ali još uvek uticajnog predsednika Irana Hašemija Rafsandžanija da "jačanje odnosa između Irana, Sirije, Iraka, Libana i ostalih islamskih država u regionu ima veliku važnost". Rafsandžani je takođe izjavio da bi "Teheran i Damask mogli da igraju važnu ulogu u obnovi Iraka". I promena na čelu sirijske vojne obaveštajne službe mogla bi da bude znak da se nešto ozbiljno sprema. Amerika je reagovala izjavama da Sirija i Iran probleme imaju zbog nepoštovanja svojih međunarodnih obaveza, te da protiv sebe nemaju samo Sjedinjene Države i Izrael, već čitavu međunarodnu zajednicu.\nI Iran i Sirija su dugo vremena na tapetu američke administracije, Iran kao deo "osovine zla", zajedno sa Severnom Korejom i predratnim Irakom (o novom "demokratskom" još se nisu izjasnili), a Sirija je, čini se, veoma blizu da postane deo te "glavne osovine", za sada je "samo" zemlja koja podržava terorizam, nema nuklearno, ali ima hemijsko u biološko oružje. Američki odnosi sa Sirijom i Iranom još se veoma razlikuju.\nSAD I SIRIJA: Odnosi između SAD i Sirije veoma su komplikovani, i do sada su varirali između "dobro-loših" i loših, u zavisnosti od situacije u regionu (kako to opisuje jedan američki analitičar). Od Sirije Amerikanci traže da povuče svoje trupe iz Libana, da prestane da pruža utočište terorističkim organizacijama koje napadaju Izrael, kao i da spreči prelazak terorista iz Sirije u Irak. Iako je Sirija do sada uspela da smanji prelaske terorističkih grupa u Irak (što su i Amerikanci potvrdili) i da bar pokuša da sarađuje, to nije popravilo njihove odnose. Kao glavni problemi ostali su odnos Sirije prema Izraelu i prisustvo sirijskih trupa u susednom Libanu (u suštini, to je isti problem). nedavni atentat na bivšeg libanskog premijera Rafika Haririja (stajala Sirija iza njega ili ne) pokazao se kao dobar povod da se pritisci na Siriju da evakuiše svoje trupe iz Libana povećaju, kako od SAD tako i od Francuske. Amerikanci prete blokiranjem sirijskih računa u američkim bankama, a pominju i upade specijalaca na sirijsku teritoriju radi sprečavanja prelaska terorističkih bandi u Irak. Ni posle najnovijih sirijskih najava da će razmotriti povlačenje iz Libana, ništa se značajno nije promenilo.\nOd 2000. godine, kada je nasledio svoga oca na mestu presednika Sirije, Bašar el Asad je, čini se, pokušavao da radi na popravljanju sirijsko-američkih odnosa. Posle terorističkih napada na Njujork i Vašington 2001, Sirija je podržala rat protiv terorizma i razmenila neke obaveštajne podatke sa Amerikancima i odnosi su počeli da otopljavaju. Sve se, međutim, zakomplikovalo posle njenog protivljenja ratu u Iraku i američkih optužbi da pomaže ekstremiste.\nADUTI: Jačanje američkog vojnog prisustva, kombinovano sa sve jačim zahtevima da Sirija povuče trupe iz Libana, dovelo je do izolacije Sirije i pogoršanja njenog položaja u odnosu na Izrael. U trenutku kada Izraelci i Palestinci prave nove korake ka miru, Sirija svojom politikom prema Izraelu može da bude samo remetilački faktor. Istovremeno, njen uticaj u Libanu i podrška palestinskim ekstremistima jedan je od retkih aduta koje može da iskoristi kada pitanje Golanske visoravni jednom dođe na dnevni red. Ukoliko bi ostala bez toga, pitanje je šta bi mogla da izvuče od Izraela. Pitanje je i šta bi se desilo sa Asadovim režimom ako bi se povukao iz Libana, jer bi se i on najverovatnije, našao na udaru ekstremista koje sada podržava. Tako bar razmišljaju u Siriji. Izjava izraelskog premijera Arijela Šarona da je "Sirija previše slaba da bi vodila pregovore", data posle odbijanja Asadovog predloga o ponovnom pokretanju mirovnog procesa pre dva meseca, to potvrđuje. S druge strane, Liban bez sirijskih trupa bio bi pravi "dar s neba" za Izrael, jer bi tada i pomoć teroristma koji iz južnog Libana upadaju u Izrael bila dovedena u pitanje.\nU srcu problema, dakle, uvek je sirijski odnos prema Izraelu. Nakon što je izgubila dve trećine Golanske visoravni u ratu sa Izraelom, glavni sirijski nacionalni cilj bio je i ostao da tu teritoriju povrati. I sada se mogu čuti glasovi iz Sirije da će ona ispoštovati Rezoluciju UN-a 1559, kada Izrael ispoštuje Rezoluciju iz 1967. o povlačenju sa Golana. U poslednjih 35 godina (vreme vladavine bivšeg predsednika Hafeza el Asada i sada njegovog sina Bašara) Sirija je postala glavni bastion omraze prema Izraelu. Problem Golana više puta je bio blizu rešenja, ali nepopustljivost sa obe strane uvek je sprečavala njegovo konačno rešavanje.\nSUMNJIVI: Muhamed Hatami i Bašir Asad\nZa sve to vreme Sirija je dobro pazila da previše ne izaziva Amerikance, i, uprkos dugačkoj listi problema, ona je ostala jedina u grupi zemalja koje podržavaju terorizam, a imaju redovne diplomatske odnose sa SAD. Iako su SAD u maju prošle godine zabranile svaki izvoz u Siriju (izuzev hrane i lekova), a ovih dana razmišljaju o uvođenju novih sankcija, ipak postoji i saradnja između dve zemlje. I jedni i drugi imaju zajedničkog neprijatelja u Osami bin Ladenu, jer se i Sirija, kao jedna od retkih zemalja u regionu kojom još vladaju sekularisti, nalazi na udaru Al Kaide. Da li su sada u Siriji procenli da više nema nade da sa Amerikancima mogu da nađu zajednički jezik, pa su se okrenuli Iranu, kao jedinom savezniku koga u ovom trenutku mogu da nađu?!\nSA IRANOM – DRUGAČIJE: Sa Iranom je situacija mnogo drugačija. Još od Islamske revolucije u Iranu 1979. i krize sa američkim taocima, Iran se nalazi na američkoj "crnoj listi". Izvoz revolucije i podrška terorističkim organizacijama, naročito onima koje se protive Izraelu, samo su učvrstili animozitete sa obeju strana.\nIpak, iranski nuklearni program je ono što najviše iritira SAD, bez obzira na to što u Iranu tvrde da će se koristiti isključivo u miroljubive svrhe. Posle niza inspekcija koje je izvršila Međunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA), do sada nije utvrđeno ni da Iran svoj nuklearni program razvija u vojne svrhe, ali ni da ima isključivo mirnodopski karakter. Razlozi za sumnju postoje. Pre nešto više od godinu dana otkriveno je da je Iran svojevremeno kupio od Kine 1800 kilograma uranijuma koji nije prijavio. Takođe je otkriveno da je već uspeo da proizvede i izvesnu količinu uranijuma i plutonijuma. Uz sve to, Iran poseduje i rakete koje mogu da nose nuklearne bojeve glave i može da "dobaci" do Izraela. Da situacija bude još komplikovanija, Iran ima odlične odnose sa Rusijom, Kinom i Severnom Korejom (od kojih je i kupovao nuklearnu tehnologiju), ali i sa Francuskom i Nemačkom, tako da vojna opcija "bar za sada" (izjava Kondolize Rajs) ne dolazi u obzir. Međutim, ista izjava znači i da vojna opcija nije isključena kao rešenje.\nU američkoj administraciji postoji jako uverenje da ajatolasi žele da arsenalu svoje već respektabilne armije dodaju nuklearnu bombu i da samo kupuju vreme, pa se čak i licitiralo o tome koliko Iranu treba vremena da izvrši prvu nuklearnu probu. Procene su varirale od šest meseci (eksperti) do nekoliko godina, što je izjavio Donald Ramsfeld. I pored toga od vojne opcije za sada nema ništa, kako zbog kategoričkog odbijanja Evropljana (Francuska, Nemačka i Velika Britanija) koji ne odustaju od diplomatije, tako i zbog procena da bi Iran bio prevelik zalogaj čak i za američku vojsku koja je rasuta po raznim bojištima širom sveta. Dok se SAD, a možda i Izrael ne odluče šta im valja činiti, njihove špijunske letelice uveliko krstare nad Iranom ne bi li otkrile da su ajatolasi još nešto zaboravili da prijave, a pričalo se i o navodnim tajnim operacijama američkih specijalaca na teritoriji Irana. U svakom slučaju, posle svake "nesreće" ili "slučajne eksplozije" u blizini budućih nuklearnih elektrana koje su u poslednje vreme učestale, Evropljanima se diže kosa na glavi.\nŠto se eventualne promene režima tiče, to još uvek ostaje opcija, mada se već duže vremena ne spominje. Kako ajatolasi još uvek čvrsto drže sve poluge vlasti u svojim rukama, a iranski predsednik Mohamed Hatami (u čiju su najavu liberalnije politike Sjedinjene Države nekada polagale velike nade) pokazao je da je, uprkos svemu, on ipak posvećen prvenstveno svojoj zemlji, a ne američkim interesima u Iranu.\nPOVRATAK RUSIJE: U celu priču ponovo se umešala i Rusija, koja odjednom postaje važan faktor na Bliskom istoku, i to najavama Vladimira Putina da će Rusija i dalje podržavati Iran i pomagati mu da razvije nuklearni program u mirnodopske svrhe. U posao sa prodajom ruske nuklearne tehnologije Iranu, koji je vredan nekoliko milijardi dolara, partneri su u poslednjih nekoliko meseci uključili i prodaju određenog broja ruskih raketa, kao i iznajmljivanje ruskih satelita. Rusija je odlučila da i sa Sirijom osveži nasleđene hladnoratovske veze najavom mogužnosti da proda Siriji izvesnu količinu protivavionskih raketa. Imajući u vidu celu situaciju, izjave iranskih i sirijskih zvaničnika otvaraju mnoga pitanja. Pre svega, da li je njihov savez najava neke šire regionalne alijanse, ili Iran i Sirija samo žele da dodatno ojačaju svoje pozicije na Bliskom istoku i zajednički se suoče sa rastućim pretnjama? Da li je to samo najava i upozorenje da se situacija na Bliskom istoku može još više iskomplikovati ukoliko Vašington ne popusti sa pritiscima? Nije jasno ni dokle su spremni da idu u svojim namerama, jer je Sirija nekoliko dana posle sklapanja saveza najavila da će razmotriti povlačenje svojih trupa iz Libana. Sigurno je da bi ozbiljan savez umnogome promenio geopolitičku situacuju na Bliskom istoku, pre svega za SAD, koje bi u tom slučaju umesto dva odvojena problema mogle da dobiju jedan mnogo veći. Pritom, na Iran se gleda kao na veću opasnost na duži rok, dok Sirija na kratke staze može mnogo toga da pokvari, kako u izraelsko-palestinskom mirovnom procesu tako i u Iraku.\nPo svemu sudeći, Iran i Sirija izabrali su loš tajming da objave stvaranje alijanse (nemoguće je da su se o svemu dogovorili za dva dana), posle atentata na Rafika Haririja uz rastuće zahteve da se Sirija povuče iz Libana i uoči turneje američkog predsednika Džordža Buša po Evropi, gde su Iran, Sirija i izraelsko-palestinski sukob svakako jedna od glavnih tema. Kako je Vašington, zarad obnavljanja evroatlantskog savezništva, već odlučio da pruži šansu Evropljanima da diplomatijom i ekonomskim kolačem pokušaju da navedu Teheran da zaboravi na nuklearni program (pritom ne učestvujući i sam u tome), a za sirijsko povlačenje ima podršku celog sveta i libanskog naroda. Pre će biti da ovoga puta Sirija mora ozbiljno da razmotri svoje povlačenje, a Iran može malo i da sačeka.\nUbistvo Rafika Haririja\nUbistvo Rafika Haririja, nakadašnjeg premijera Libana i vođe opozicije, ponovo je raspalilo strasti na Bliskom istoku i podsetilo na ne tako davna vremena građanskog rata; takođe i na dugu "tradiciju" političkih ubistava koju ova mala bliskoistočna zemlja ima. Iako atentatori još nisu otkriveni, a nepoznata teroristička organizacija koja tvrdi da je povezana sa Al Kaidom preuzima odgovornost za napad, libanska opozicija koju je Hariri predvodio, zajedno sa SAD, Izraelom i Francuskom odmah je uprla prstom na Siriju kao na glavnog osumnjičenog. Razlog je, po njima, bio Haririjev zahtev da Sirija povuče svoje trupe iz Libana, koje se tu nalaze od 1976. i najzaslužnije su za prekid građanskog rata 1990. Međutim, od tada je Liban praktično postao sirijska marioneta i istureno bojište prema Izraelu. Hariri je 20. oktobra prošle godine napustio premijersko mesto kada je sadašnjem prosirijskom predsedniku Emilu Lahudu izglasano produženje mandata od tri godine i nagoveštavao je da bi ponovo mogao da postane vođa opozicije na parlamentarnim izborima u maju ove godine. Kako su ove analize jedini "dokaz" o sirijskoj umešanosti u atentat, a Sirija je sve optužbe negirala, američki zvaničnici su donekle promenili retoriku, ali su zahtevi za povlačenje trupa u skladu sa Rezolucijom SB UN-a 1559. iz septembra prošle godine pojačani, uz pretnju novim sankcijama.\nUbistvo Rafika Haririja može ponovo iskomplikovati situaciju u Libanu. U zemlji koja je hronično podeljena između hrišćanskih, sunitskih i šiitskih verskih sekti, sa nasleđem 15-godišnjeg građanskog rata, aveti prošlosti ponovo počinju da se javljaju. Haririjeva porodica nije dozvolila da sahrani prisustvuju članovi nove libanske vlade Omera Karameha (takođe prosirijski orijentisanog), kao i bilo ko od sirijskih zvaničnika. Stotine hiljada ljudi zahtevalo je na sahrani da se sirijske trupe povuku iz Libana i da sadašnja vlada podnese ostavku, a protesti su se nastavili i traju i dalje.\nRafik Hariri bio je jedna od najuticajnijih ličnosti u Libanu. Rođen je u siromašnoj sunitskoj porodici u malom lučkom mestu na obali Sredozemnog mora. Baveći se građevinskim radovima u Saudijskoj Arabiji uspeo je da postane jedan od najbogatijih ljudi na svetu, sa bogatstvom koje se merilo milijardama dolara i sa poslovima po celom Bliskom istoku. Smatran je ocem obnove Libana posle građanskog rata, a bio je i jedna od ključnih figura u donošenju Taefskog sporazuma 1989, kojim je građanski rat završen. Na mesto premijera došao je još 1992, tada prosirijski raspoložen, ali su vremenom, s jačanjem libanske ekonomije i sve većom sirijskom izolacijom posle američkog napada na Irak, njegovi zahtevi za povlačenje sirijskih trupa iz Libana postajali sve glasniji. Iako, prema mišljenju analitičara, on nikada nije prešao "crvenu liniju" i došao u otvoreni sukob sa svojim moćnijim istočnim susedom, ukazujući čak da stabilnost u Libanu najviše zavisi od Sirije, ipak je mogao da bude pretnja.\nPočinioci atentata još nisu otkriveni, a Haririjeva porodica najavila je da će pozvati strane eksperte. Što se samog atentata tiče, analitičari su jedino saglasni da takav napad nije mogla da izvede teroristička grupa, jer je Hariri imao izuzetno obezbeđenje, po njima, iza napada najverovatnije stoji neka obaveštajna služba. Povodom atentata oglasila se i Al Kaida negirajući svoju umešanost uz tvrdnju da iza atentata najverovatnije stoje sirijski, američki ili izraelski obaveštajci.


Nobelovka za mir koja progoni milione - Sputnjik Srbija\nNobelovka za mir koja progoni milione\n16:00 07.09.2017 (osveženo 17:35 07.09.2017) Preuzmite kraći link\nLider Mjanmara Aung San Su Ći izjavila je danas da njena vlada čini sve što može kako bi zaštitila sve građane u nemirima u oblasti Rahine.\nPrema procenama, broj pripadnika progonjenih pripadnika muslimanskog naroda Rohinđa, koji su prebegli u Bangladeš, samo za jedan dan skočio je sa 18.000 na 164.000.\nZapadni kritičari optužuju Su Ćija da u svojim govorima i ne pominje 1,1 milion Rohinđa, pripadnike manjinskog muslimanskog stanovništva, koji se godinama bune zbog proganjanja većinskog budističkog stanovništva Mjanmara.\nMnogi je „prozivaju“ zbog Nobelove nagrade za mir koju je dobila 1991. za doprinos demokratiji i smatraju da bi trebalo da joj bude oduzeta.\n„Mi moramo da vodimo brigu o svojim građanima, o svima koji borave u našoj zemlji, bili oni naši državljani ili ne“, izjavila je Su Ći, preneo je Rojters.\n„Naravno, naši resursi nisu ni dovoljni, ni adekvatni onoliko koliko bismo želeli da budu, ali dajemo sve od sebe da osiguramo sprovođenje zakonske zaštite svih stanovnika“, izjavila je premijerka tokom posete indijskog premijera Narendre Modija.\nU svom govoru ona je optužila „teroriste“ za „ledeni breg dezinformacija“ o razdoru u oblasti Rahine, ali nijednom rečju nije pomenula Rohinđe koji su izbegli.\nPremijerka je pod velikim pritiskom muslimanskih zemalja, a generalni sekretar Saveta bezbednosti UN Antonio Gutereš upozorio je da u Mjanmaru postoji rizik od etničkog čišćenja koji bi mogao destabilizovati region.\nMjanmar je u pregovorima sa Kinom i Rusijom od kojih traži da spreče sankcije koje bi im Savet bezbednosti mogao izreći. Su Ći je rekla da je situacija u Rahini teška već decenijama i da je „malo neodgovorno“ očekivati od uprave koja je na vlasti samo 18 meseci da je to već rešila.\nRohindža, muslimani, Aung San Su Ći, Mjanmar


Nova većina u Skupštini KS ponudila novi sporazum četvorki - Sarajevska sehara\nNova većina u Skupštini KS ponudila novi sporazum četvorki\ndsc 0065 8 scaled\nNova većina u Skupštini Kantona Sarajevo predvođena SDA zajedno sa SBB-om i DF-om sačinila je novi sporazum i pozvala je Našu stranku, SDP, NiP i NBL da ga još danas potpišu, saznaje Klix.ba.\nPrema pisanju ovog medija u prijedlogu sporazuma je navedeno da sjednicama Skupštine Kantona privremeno, a do izbora predsjedavajućeg Skupštine, predsjedava Smiljana Viteškić, zamjenica predsjedavajućeg Skupštine KS iz reda srpskog naroda, koja je ujedno najstarija zastupnica u Skupštini.\nDalje se u sporazumu navodi kako se on potpisuje u cilju stvaranja pretpostavki normalizacije rada Skupštine KS, a samim time i donošenja odluka kojim bi se osiguralo kontinuirano finansiranje korisnika Budžeta KS, odnosno pružanja usluga korisnicima Zavoda zdravstvenog osiguranja, te Službe za zapošljavanje KS, ali i donijele potrebne odluke o izboru predsjedavajućeg.\nSve to, kako se navodi, imajući u vidu pismo visokog predstavnika od 15. januara upućenom Kantonu Sarajevu, te članu 30. B. Ustava KS kojim je propisano da “predsjedavajući i premijer KS ne mogu biti iz istog konstitutivnog naroda odnosno iz reda Ostalih“.\nU sporazumu je predviđeno da ga potpišu Mirza Čelik (SDA), Danijela Kristić (NiP), Vibor Handžić (Naša stranka) i Smiljana Viteškić, kao i predsjednici klubova.\nTags: skupština ks\nKišna dova ili Brega, pitanje je sada\nIstočni derbi pripao Bucksima, i bez Antetokounmpa na parketu jedu protivnike


nedelja, 05 januar 2014 13:24\n"Staklara" se neće ugasiti\nSrpska fabrika stakla (SFS), sa novim proizvodnim linijama, i Industrijska zona, predstavljaju zamajac razvoja i zapošljavanja u Paraćinu.\nPredsednik te opštine Saša Paunović ukazao da su u SFS u poslednje dve godine investirana velika sredstva, koja se mere milionima evra, što dugoročno znači stabilnost preduzeća, ali i zamajac razvoja opštine.\n"SFS nije na spisku preduzeća za restrukturiranje, neće se ugasti", rekao je Paunović na konferenciji za medije i izrazio žaljenje što je ta firma morala otpustiti nekoliko stotina radnika.\nKada je reč o Industrijskoj zoni, zemljište je rasprodato i ove godine se očekuje intenzivnija izgradnja i zapošljavanje radnika ali i početak razgovora sa vlasnicima zemljišta oko Industrijske zone za njeno proširenje ako bude potrebe, dodao je Paunović.\nOn je istakao da će opština, koliko je to u njenoj nadležnosti, pomoći firmama u stečaju i u procesu privatizacije da se ubrza taj postupak, i tamo gde postoji zainteresovanost, a postoji, za neke objekte da se izdaju ili zakupe i zaposle ljudi. Godina 2013. za opstinu Paraćin bila relativno uspešna, istakao je predsednik opštine.\n"Godinu smo završili sa suficitom većim nekoliko miliona nego što je bilo planirano budžetom. Ta sredstva biće iskorišćena ove godine za izgradnju kapitalnih objekata", rekao je Paunović.\nOn je ocenio da će ova godina biti teška za opštine i gradove, jer će se smanjenje sredstava odraziti na razvoj ali, dodao je, "mi u Paraćinu se nadamo da ćemo je izgurati bez većih problema".\n"To što smo obećali građanima biće urađeno u nekim okvirnim rokovima koje smo dali", rekao je Paunović.\nOn je napomenuo da je opština vratila pre vremena četvrtinu duga i 40 miliona dinara duga Doma zdravlja koga je prošle godine preuzela zajedno sa Apotekom.\n"Rešavamo probleme građana, za nas je ovo brz napredaka, za građane možda nije. Oni bi hteli - normalno - brže, ali u ovom ekonomskim okolnostima je to nemoguće", rekao je Paunović.\nOn je izrazio nadu da će 2014. biti uspešna i očekivanje da će biti još boljih rezultata za opštinu Paraćin, pre svega na izgradnji komunalne infrastrukture i investicijama u privredi.\n"Neće to dovesti do velike revolucije, ali hoće do jednog pozitivnog trenda, i ukoliko nastavimo kao do sada, a sve govori da hoćemo, znatno ćemo rešiti problem koji imamo i koji ima cela Srbija, a to je nezaposlenost", zaključio je Paunović.\nsubota, 04 januar 2014 11:25\nPalma: U Jagodinu uloženo više od 200 miliona evra\nStrana ulaganja u Jagodini premašila su 200 miliona evra, kaže predsednik Skupštine grada Dragan Marković Palma, dodajući da je siguran da će za godinu-dve Jagodina biti prvi grad u Srbiji po ostvarenom deviznom prilivu.\nIstičući da je Jagodina lider u dovođenju stranih investitora i da će istom dinamikom nastaviti i sledećih godina, Marković je podsetio da je do sada u taj grad došlo šest kompanija iz Italije i jedna iz Rusije.\nU 2013. zaposleno je oko 2.200 ljudi, a ove godine samo u fabrikama stranih investotora zaposlenje će naći 3.000 Jagodinaca, istakao je Marković u izjavi Tanjugu. Tako će, prema njegovim rečima, fabrika „Aunde“ za proizvodnju sedišta za automobile, koja počinje sa radom krajem januara, zaposliti više od 200 radnika, a u istom peridu proizvodnju će pokrenuti i italijanska fabrika kuhinjskog nameštaja „Gruppo Turi“ gde će posao naći 250 radnika.\nKrajem januara ili početkom februara, proizvodnju sedećih garnitura započeće fabrika kompanije „Sofalive“ iz Altamure, u zakupljenom prostoru od 3.000 kvadratnih metara i zaposliti oko 150 radnika, najavio je Marković, dodajući i da će šoping centar „ViVO“ , najveći tržni centar u ovom delu Srbije, koji se prostire na 10.000 kvadratnih metara, biti završen 15. juna i u njemu raditi 300 radnika.\nPored toga, fabrika „Vibac“, najveća investicija prošle godine u Srbiji od 70 miliona evra, trebalo bi da bude završena u avgustu naredne godine i u njoj će biti zaposleno 450 radnika, dok će fabrika „Nort karton“ ruske kompanije biti završena u junu 2015. i u njoj će raditi više od 250 radnika.\n-Sve ove italijanske kompanije i ruski „Nort karton“ sa nama imaju ugovore o izgradnji, grade ili su pri završetku izgradnje fabrika, rekao je Marković i najavio izgradnju fabrike za preradu mleka i proizvodnju sira italijanske kompanije „Dalla Valentino“ iz Varone.\nObjašnjavajući lidersku poziciju Jagodine u dovođenu stranih investitora Marković kaže da to mogu zahvaliti privrednim delegacijama iz Srbije koje su obilazile gradove Evrope u potrazi za investitorima.\nZahvaljujći tim posetama, investitori su došlu i u Batočinu i počeli izgradnju fabrike, sklopili poslovnu i trgovinsku saradnju sa fabrikom „Ravanica“ iz Ćuprije, „Prvom petoletkom“ iz Trstenika, proizvođačima džinsa iz Novog Pazara i drugima, podseća Marković.\nGovoreći o zapošljavanju, Marković je istakao da je Jagodina s obzirom na broj stanovnika, sigurno grad u kojem je prošle godine najviše ljudi našlo posao, ali i ocenio da država ne treba da ukida subvencije prilikom zapošljavanja jer, kako kaže, subvencije države dobilo je više domaćih, nego stranih firmi.\nJagodina je, kako kaže, „jedini grad u Srbiji gde odbornici ne primaju naknade, članovi Gradskog veća takođe, jedini grad u Srbiji gde opštinske automobile koriste građani, a ne političari.\n-Poslednjih devet godina đaci i penzioneri u Jagodini ne plaćaju prevoz, učenici četvrtog i osmog razreda osnovne škole o trošku grada idu na letovanje u Crnu Goru, a maturanti srednjih škola u Grčku, rekao je Marković.\nKada je reč o borbi protiv „bele kuge“, on je podsetio da je tokom 2012. svaka porodica za novorođeno dete dobijala 1.200 evra, prošle godine po 200 evra, a da su poslednjih pet godina, trudnice i porodilje koje nisu zaposlene, dobijale mesečno po 12.000 dinara iz gradskog budžeta.\n-Đacima prvacima, prilikom polaska u školu dajemo po 8.000 dinara, a najsiromašnijima i rančeve sa kompletnim školskim priborom. To je urodilo plodom, pa su tako u Jagodini upisana dva odeljenja đaka prvaka više nego prošle godine, a grad je, po poslednjem popisu, uvećan za novih 400 porodica, istakao je Marković.\nOn je napomenuo da se iz gradskog budžeta obezbeđuju i lekovi za najsiromašnije građane.\nPodsećajući da svakog poslednjeg petka u mesecu, prima od 1.200 do 1.400 građana, koji dobiju pomoć od 2.000 do 5.000 dinara, Marković je rekao da je broj onih koji dolaze zbog socijalne pomoći iz meseca u mesec sve manje, jer se veći deo njih zaposlilo u novootvrenim fabrikama i preduzećima.\nSva socijalna davanja ostaće i u 2014. godini, ali će se kriterijumi promeniti, kaže Marković, napominjujući da će novčana sredstva dobijati samo najugorženiji.\nnedelja, 29 decembar 2013 16:51\nĆuprijska autobuska stanica izbegla zatvaranje, čeka bankrot\nGlavna autobuska stanica u gradu kraj Koridora 10 za malo izbegla zatvaranje. Agencija za privatizaciju pokazala veliko razumevanje i omogućila rad.\nDa se ostvario očekivani scenario, glavna autobuska stanica u gradu kraj auto-puta Beograd – Niš spustila bi rampe, pa bi prevoz na međugradskim linijama, praktično, dospeo u kolaps. Do ovakvog epiloga, međutim, nije došlo zahvaljujući prvenstveno velikoj upornosti bivšeg direktora firme „Velmortrans plus“, koja tom stanicom upravlja, ali i razumevanju Agencije za privatizaciju.


Beta 29. jula 2015. 18:20\nKancelarija za Kosovo i Metohiju osudila je današnji upad sudskih izvršitelja i policije u prostorije „Jugobanke“ u severnom delu Kosovske Mitrovice, Gračanici i Štrpcu koji je, kako se navodi, izvršen sa ciljem da Srbi u pokrajini budu finansijski blokirani.\nKako se navodi u saopštenju, svaka blokada rada „Jugobanke“ kao jedine srpske banke na Kosovu i Metohiji, imala bi nesagledive posledice po srpski narod i njegove institucije u pokrajini.\n„Budući da ‘Jugobanka’ na KiM deluje u skladu sa svim relevantnim međunarodnim propisima i u okviru finansijskog sistema koji je pod okriljem Republike Srbije i Narodne banke Srbije, svaki neovlašćeni upad u prostorije banke radi nekakvog kontrolisanja dokumentacije može se tumačiti samo kao loš izgovor za izazivanje šire društvene nesigurnosti i nestabilnosti“, piše u saopštenju.\nKako je ocenila Kancelarija, upad u banku nad kojom Priština nema nikakvu nadležnost predstavlja „novu“ u nizu provokacija koje za cilj imaju opstrukciju normalizacije odnosa.\n„Ovakva provokacija usred otvorenih briselskih razgovora na brojne druge teme i bez prethodnih razgovora o poslovanju privrednih subjekata, najblaže rečeno jeste nedobronamernost koja kvari šanse za razgovor u civilizovanoj atmosferi“, stoji u saopštenju.\nKancelarija je pozvala Prištinu da „prestane sa konstantnim destruktivnim aktivnostima u procesu normalizacije odnosa“ a sve relevantne faktore da reaguju i obezbede zaštitu srpske imovine i uslove za nesmetano poslovanje srpskih pravnih i fizičkih lica na Kosovu i Metohiji kao i da građanima omoguće pravo na normalan život.


Počinje omiljena akcija: Danas počinje akcija “4+1” – Festivali.Me\nPočinje omiljena akcija: Danas počinje akcija “4+1”\nBroj prodatih ulaznica za ovogodišnji Exit već je premašio brojku iz istog perioda prošle, rekordne godine, a već danas počinje omiljena “4+1” akcija fanova festivala.\nU ovoj akciji društvo koje zajedno kupi četiri ulaznice, petu dobija na poklon. Akcija se odnosi na ulaznice za ceo festival, bilo da su to četvorodnevna ili petodnevna za Exit, trodnevna za Sea Dance ili Exit Avantura ulaznica koja objedinjuje ova dva festivala u Novom Sadu i Budvi. Bitno je samo da svih pet ulaznica budu iste, pa kombinovanje različitih vrsta ulaznica i festivala nije moguće. Akcija “4+1” će trajati dok se ne rasproda za to predviđen veoma ograničen broj paketa koji svake godine nestanu za svega par nedelja.\nČetvorodnevne ulaznice za Exit (6-9. jul) već su u prodaji po promotivnoj ceni sa 50 odsto popusta, od 6.990 dinara, dok su od danas u prodaji i petodnevne ulaznice za festival, koje obuhvataju i Day Zero sa nastupom sastava The Killers (5-9. jul) po ceni od 8.490 dinara. Svi koji već imaju četvorodnevnu ulaznicu, a žele da je nadograde na petodnevnu i tako gledaju i velike Kilerse uživo, mogu da kupe Get EXITed dodatak po ceni od samo 1.490 dinara (parter). Oni koje zanima samo koncert Kilersa i Day Zero, mogu da kupe i pojedinačne ulaznice za taj dan po ceni od 2.990 za parter, 4.990 za Fan Pit i 12.000 dinara za Gold VIP. Akcija “4+1” odnosiće se i na ulaznice za Exit Avanturu (Exit 4 dana + Sea Dance), gde će društvo koje kupi četiri ulaznice za Avanturu po ceni od 7.490 dinara, petu dobiti na poklon. Karte se prodaju u mreži Gigstix.com i u svim knjižarama Vulkan, te putem sajta www.exitfest.org.\nSvi pratioci Exitovog javnog četa na Viberu (viber.com/exit) koji u ovom momentu broji preko 1.1 miliona pratilaca mogu da učestvuju u kreiranju novog paketa Exit stikera i tako osvoje VIP ulaznice za festival i ostale vredne nagrade. Najbolji predlozi do pet reči koje korisnici pošalju do 14. maja biće u paketu novih Exit Summer of Love 2017 stikera. Svako ko želi da učestvuje, potrebno je da ode na Exitov javni čet na Viberu i tamo klikne na ikonicu za privatnu poruku, a Exit pomoćnik će ga provesti dalje kroz par lakih koraka.\nexit festivalulaznice exit 2017\nPrevious ArticleFLARE STUDIO: Najbolji aftermovie LAKE FEST 2016\nNext ArticleOUTLOOK FESTIVALU URUČENO PRIZNANJE GRADA PULE ZA DOPRINOSE I POSTIGNUĆA


Dimitrijević: RIK spreman za referendum na KiM, čeka obaveštenje u vezi sa bezbednosnim uslovima - 12.01.2022, Sputnik Srbija\nDimitrijević: RIK spreman za referendum na KiM, čeka obaveštenje u vezi sa bezbednosnim uslovima\nPredsednik Republičke izborne komisije Vladimir Dimitrijević izjavio je večeras da je RIK tehnički spreman da na 140 biračkih mesta na teritoriji KiM... 12.01.2022, Sputnik Srbija\n“Takva je bila praksa i ranije. Mi još čekamo obaveštenje od nadležnih državnih organa o tome da li su ispunjeni svi bezbednosni uslovi za održavanje referenduma. Očekujemo da odmah po dobijanju obaveštenja preduzmemo sve radnje”, rekao je Dimitrijević odgovarajući na pitanje članova RIK-a da li postoji plan da se građanima na teritoriji KiM omogući glasanje.RIK je večeras usvojio predlog za donošenja dopunskih rešenja o imenovanju članova i zamenika članova glasačkih odbora za sprovođenje glasanja na republičkom referendumu, 16. januara.Dimitrijević je naveo da je u proteklih dva dana stiglo 608 ispravnih predloga koji se imenuju na predlog predsednika Narodne skupštine.\nsrbija, politika, referendum, srbija – politika\nPredsednik Republičke izborne komisije Vladimir Dimitrijević izjavio je večeras da je RIK tehnički spreman da na 140 biračkih mesta na teritoriji KiM organizuje glasanje na referendumu, ali je podsetio da to zavisi od obaveštenja u vezi sa bezbednosnim uslovima.\n“Takva je bila praksa i ranije. Mi još čekamo obaveštenje od nadležnih državnih organa o tome da li su ispunjeni svi bezbednosni uslovi za održavanje referenduma. Očekujemo da odmah po dobijanju obaveštenja preduzmemo sve radnje”, rekao je Dimitrijević odgovarajući na pitanje članova RIK-a da li postoji plan da se građanima na teritoriji KiM omogući glasanje.\nDimitrijević je naveo da je u proteklih dva dana stiglo 608 ispravnih predloga koji se imenuju na predlog predsednika Narodne skupštine.


MANDIĆEVA, ZEČEVIĆ I OBRADOVIĆ POTPREDSEDNICI OKS – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaMANDIĆEVA, ZEČEVIĆ I OBRADOVIĆ POTPREDSEDNICI OKS\nU olimpijskoj kući danas je održana prva konstitutivna sednica Izvršnog odbora Olimpijskog komiteta Srbije u ciklusu Tokio 2020, kojom je predsedavao predsednik Božidar Maljković, a na kojoj je izabrano troje potpredsednika Izvršnog odbora u novom sazivu: Milica Mandić, Žarko Zečević i Bogdan Obradović. U svom obraćanju članovima Izvršnog odbora predsednik Maljković rekao je:\n„Mi ovde nismo predstavnici sportova iz kojih dolazimo već članovi najvišeg tela koje ima zadatak da se bavi unapređenjem vrhunskog sporta u našoj zemlji. Uveren sam da ćemo svi zajedno raditi na razvoju vrhunskog sporta u Srbiji, a na taj način, naravno, razvijati i svoj sport. Molim vas da to svi uvek imamo na umu.“\nNa prvoj konstitutivnoj sednici imenovan je i Savet za razvoj olimpijskog sporta, stalno radno telo Olimpijskog komiteta Srbije, kome se u manadat stavlja kreiranje strategije za razvoj olimpijskog sporta, a na čijem čelu će biti Ivan Todorov. Članovi ovog saveta biće Zoran Gajić, član Izvršnog odbora OKS i predsednik Odbojkaškog saveza Srbije, Božidar Đurković, predsednik Rukometnog saveza Srbije, Nebojša Ilić, dugogodišnji trener u veslanju, Prof. dr Vladimir Koprivica sa Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje i Jasna Šekarić, sedmostruka učesnica Olimpijskih igara i osvajač 5 olimpijskih medalja u streljaštvu.\nPrethodnog dana u Olimpijskom komitetu Srbije konstituisana je i Sportska komisija OKS koju će u novom sazivu predvoditi Ivan Miljković, proslavljeni odbojkaš i prvi potpredsednik Odbojkaškog saveza Srbije. Izvršni odbor usvojio je ažurirane liste kategorisanih sportista u programima „Tokio 2020“ i „Razvojnom programu OKS“.\nNa održanoj sednici usvojena je i konačna brojčana prijava za predstojeći Evropski olimpijski festival mladih koji će se od 23. do 29. jula održati u mađarskom Đeru. Nakon plasmana ženske odbojkaške reprezentacije Tim Srbije na XIV EYOF-u brojaće 46 sportista u ukupno 8 sportova.


Otvara se Međunarodni sajam knjiga\nU Beogradu danas počinje 54. Međunarodni sajam knjiga, koji će trajati do 1. novembra i na kojem će učestvovati više od 800 izdavača iz Srbije i inostranstva.\nSajam će otvoriti jedan od srpskih savremenih pisaca Dragan Velikić i predsednik Udruženja književnika Grčke, pisac Tanasis Voltinos.\nOve godine Grčka je zemlja počasni gost sajma, a učestvuju i izdavači iz Švedske, Japana, Kanade, Kine, Rusije, Francuske, Njemačke, Italije, Austrije, Španije, Portugalije, Švajcarske, Izraela, Brazila, Irana, Angole, Bugarske, Makedonije, Hrvatske, BiH, Crne Gore.\nŠtand zemlje počasnog gosta - Grčke, kao zemlja počasni gost, će na svom štandu između ostalog, predstaviti 12 savremenih grčkih pisaca, kao i izdavačku delatnost šest izdavačkih kuća, među kojima i Nacionalnog muzeja savremene umetnosti Grčke i Svetogorskog ognjišta.\nGrčka će organizovati svakodnevni program koji uključuje predavanja, projekcije dokumentarnih filmova, radionice za decu, performanse.\nNovina na Sajmu knjiga je otvaranje strip radionice u kojoj će gostovati renomirani britanski strip autor Džejmi Delano i domaći autori stripa Aleksa Gajić, Dejan Ognjanović, Borislav Stanojević i Bane Kerc i u okviru strip radionice će svakoga dana biti održavani paneli, predavanja, promocije i specijalni pokloni za posetioce.\nBiće dodeljene i nagrade za izdavača godine, izdavački poduhvat godine i dečja knjiga godine, kao i Nagrada "Dositej Obradović" - godišnja nagrada stranom izdavaču sa kontinuiranim doprinosom u objavljivanju i promociji srpske književnosti.\nDežulović & Lucić


Rumunija, OPCOM: Balansno tržište utiče na rast cena električne energije; najavljeno kaplovanje balansnog tržišta - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Rumunija, OPCOM: Balansno tržište utiče na rast cena električne energije; najavljeno kaplovanje balansnog tržišta\nRumunija, OPCOM: Balansno tržište utiče na rast cena električne energije; najavljeno kaplovanje balansnog tržišta\nStudija Transelektrike, pomoću koje će rumunska Vlada pokušati Evropskoj komisiji da objasni zašto su termoelektrane na ugalj u Olteniji od vitalnog značaja za Rumuniju, takođe sadrži izuzetno zanimljiv zaključak, koji je po prvi put izneo Operator tržišta elektirčne energije, OPCOM: cene na energetskim tržištima, koje putem računa plaćaju krajnji potrošači, kreiraju se na osnovu cena na balansnom tržištu. I prema onome što pokazuju podaci, cene su povećane kao rezultat intervencije regulatora, ANRE, koji je prošle godine promenio pravila na ovom tržištu.\nU dokumentu je predstavljen zaključak operatora tržišta električne energije i prirodnog gasa, OPCOM, da je da trend rasta cena na centralizovanim tržištima za bilateralne ugovore o električnoj energiji uslovljen sve većim rastom cena ostvarenih na DAM, na koje utiču cene deficita na balansnom tržištu.\nCena deficita na balansnom tržištu naglo je povećana od sredine leta i dostigla je vrednosti uobičajene za zimski period. Međutim, ovde nije rečeno da su cene na balansnom tržištu takođe porasle kao rezultat regulative ANRE, odnosno administrativne intervencije. Evo zašto:\nKrajem januara 2018. godine, na snagu stupa Uredba ANRE 31/2018, koja se tiče izmena pojedinih propisa vezanih za balansno tržište. Za ovu raspravu relevantna je odredba koja je stupila na snagu šest meseci kasnije, dakle krajem jula, i koja je eliminisala odredbu iz pravila balansiranja: obaveznu razliku između najniže i najviše cene.\nBalasno tržište je tržište sa najvišim cenama, na kome električnu energiju prodaju proizvođače koji su najfleksibilniji ili imaju rezervne kapacitete, a kupuju proizvođači kod kojih se pojavulje neravnoteža između onoga što su prethodno najavili da će proizvesti i onoga oni su ustvari proizveli (niža proivodnja od procenjene). To je praktično „poslednje tržište“, na kome se obezbeđuje savršena ravnoteža proizvodnje i potrošnje električne energije na nivou sistema. Proizvođač koji nije proizveo (ili kupio) električnu energiju koju je prethodno najavio da će prodati, stvorio je deficit u sistemu, pa će kupiti električnu energiju po ceni deficita. Prodavac je onaj ko u tom trenutku ima raspoloživu električnu energiju – ponude na ovom tržište prihvataju se uglavnom u zavisnosti od cene, obično od hidroelektrana, koje imaju mogućnost da veoma brzo „uđu“ u sistem.\nPre pojave ove uredbe, postojala je razlika od 250 leva (52,7 evra) po MWh između maksimalne i minimalne cene koju učesnici mogu ponuditi na balansnom tržištu. Uredba 31 eliminisala je ovu razliku, a posledica je bilo, kako je kasnije postalo jsno, spektakularno povećanje cena na ovom tržištu.\nJedino preostalo ograničenje vezano za balansno tržište je gornja granica od 450 leva (94,9 evra) po MWh, postavljena kao razliku između cene na spot tržištu i maksimalne cene aukcija na balansnom tržištu. To znači, kada je na primer 19. septembra na spot tržištu zabeležena najviša cena po satu u istoriji (158 evra po MWh), granica koju bi cene na balansnom tržištu mogle da dostignu iznosi više od 1.000 leva (210 evra) po MWh (prosečna cena na zatvaranju DAM bila je 122 evra).\nBudući dizajn energetskog tržišta, u skladu sa novom evropskom regulativom, odnosi se i na pravila balansiranja, kažu predstavnici ANRE, koji ocenjuju da se na ovom tržištu trguje sa prevelikim količinama električne energije.\nClaudiu Dumbraveanu, direktor Generalne direkcije ANRE za tržište i cene električne energije, rekao je da ponekad balasno tržište ima preveliki obim, i da bi ovo tržište trebalo ima udeo od 1% u potrošnji, ali dostiže i 6-7 %.\nA brojke upravo to i dokazuju. Na primer, 27. avgusta u 21.00 h, neravnoteža sistema je imala vrednost od 416 MWh/h, prema podacima OPCOM, u uslovima kada je potrošnja iznosila oko 8.000. Dakle, znatno iznad 1%.\nZvaničnik ANRE kaže da će se pravila balansiranja promeniti, na osnovu nove regulative, koju će Rumunija morati da usvoji: postojaće samo jedna cena (ne dve, kao sada, za deficit i suficit), ograničenja cena moraju se eliminisati, a tržište će funkcionisati u režimo kaplovanja sa evropskim tržištima (kao što je slučaj sa DAM).


HomeHronikaVirtuelni kampovi za obuku terorista\n12/04/2021Redakcija BALKAN TVHronika, Vesti, za slajder0\nPraćenje tragova novca otežava pojava kriptovaluta\nEvropol je nedavno podržao italijansku policiju u akciji hapšenja Italijana osumnjičenog da je unajmio ubicu na mračnoj strani interneta – „dark-vebu”.\nUbica, angažovan putem veb-stranice na mreži TOR, plaćen je u vrednosti od oko 10.000 evra u kriptovaluti bitkoin, da ubije bivšu devojku osumnjičenog, saopšteno je 7. aprila na sajtu Evropola.\nU istrazi ovog slučaja, Evropol je uradio složenu analizu kako bi pratio i pronašao dobavljača od kojeg je osumnjičeni kupio bitkoine. Italijanska policija je potom stupila u kontakt sa dobavljačem kripto usluga, koji je potvrdio informacije otkrivene tokom istrage i pružio vlastima detalje o osumnjičenom. Pravovremena policijska istraga ovog komplikovanog slučaja sprečila je ubistvo devojke.\nMračna strana interneta – „dark-veb”, funkcioniše kao neistražen prostor interneta na kome se može naleteti na sve i svašta. Zbog mogućnosti skrivanja identiteta i lokacije, „dark-veb” predstavlja idealno okruženje za nuđenje hakerskih usluga i prodaju hakovanih podataka, ponudu različitih kriminalnih aktivnosti pa čak i narudžbine ubistava, kupovine narkotika, organa i dečje pornografije.\nNa „dark-vebu” se mogu naći i podaci koji nisu nastali kao predmet krivičnog dela, ali su tu publikovani i objavljeni.\nRazni dokumenti o zločinima autokratskih režima, kao i drugi dokumenti koji razotkrivaju kriminal i korupciju nalaze se na „dark-vebu”. Ovakve informacije na tamnu stranu interneta najčešće „kače” uzbunjivači i to zbog opasnosti da ne budu otkriveni kao i usled cenzure.\nDarko Obradović, stručnjak za bezbednost, objašnjava za „Politiku” da je „dark-veb” najprostije rečeno mreža sajtova kojima se ne može pristupiti na konvencionalan način.\n„Mora se koristiti poseban pretraživač i da onaj koji pretražuje zna šta traži i koju vrstu tih sajtova pretražuje”, navodi Obradović.\nKriminalci uveliko koriste „dark-veb”, a mnoge svetske policije izvestile su da unapređuju svoje mehanizme otkrivanja ilegalnih aktivnosti na tamnoj strani interneta.\nBritanska policija, na primer, od 2015. godine ima svoje onlajn patrole. Takođe, i službe bezbednosti ugrađuju svoje „dark-veb” sajtove kao svojevrsne zamke za prestupnike.\n„Pojava kriptovaluta je dodatno usložila bezbednosno okruženje kada se govori o praćenju traga novca. Taj sistem omogućava da se sakrije stvarni vlasnik novca koji je pretvoren u kriptovalutu”, dodaje naš sagovornik.\nZabrinjavajuće je da prednosti tamne strane interneta koriste i teroristi. Islamska država i druge terorističke organizacije dosta ulažu u tehnička dostignuća za svoje aktivnosti. Na „dark-vebu” postoje pravi virtuelni kampovi za obuku terorista. Mnogi pojedinci, pre svega u Zapadnoj Evropi, su „samoradikalizovani” putem interneta. Oni pristupaju terorističkim sadržajima na konvencionalnom internetu, a potom se povezuju sa istomišljenicima i takozvanim digitalnim instruktorima koji im daju ulaznicu za „dark-veb” sajt. Na sajtovima koje dobiju od digitalnih instruktora oni mogu naći priručnike o tome kako se pripremaju teroristički napadi, kako se prave eksplozivne naprave, kao i podatke o taktičkim instrukcijama i treninzima. Ovo su klasične internet metode vrbovanja budućih boraca za terorističke formacije i regrutaciju sledbenika – „usamljenih vukova”.\nDarko Obradović dodaje da na „dark-vebu” postoje i virtuelne džamije.\n„Kada pojedinac uđe u virtuelnu džamiju, onlajn instruktor kroz pitanja proverava da li je on šit ili sunit, iz kojeg je mesta, kom paradžematu pripada… Tako rade selekciju i proveravaju da li slučajno nije reč o ubačenom operativcu službe bezbednosti”, zaključuje Darko Obradović.


Maja BJELAJAC, Slobodan KOSTIC\nIzjava premijera Republike Srpske, Milorada Dodika, da Bosna i Hercegovina dugoročno nije održiva, te njegova ponovljena teza da je zbog toga referendum o samostalnosti tog entiteta neizbježan, nametnula je pitanje da li iza ovih stavova stoje ozbiljne tendencije o izdvajanju RS-a iz BiH, ili je ipak riječ o predizbornoj kampanji. Učestale Dodikove susrete sa premijerom Srbije, Vojislavom Koštunicom, dio javnosti tumači kao Dodikovo flertovanje sa srpskim nacionalnim korpusom, ali priču o referendumu u RS-u malo ko ne shvata ozbiljno.\nTarik Sadović, iz Stranke demokratske akcije, smatra da je riječ o neostavernim ciljevima iz nedavne bosanskohercegovačke prošlosti koji, kako kaže, i danas žive u glavama srpske političke elite u BiH:\n“Bojim se da nije u pitanju predizborna retorika, nego je jedna namjera da se na toplom režimu drži ideja Radovana Karadžića, pogotovo što predstoji definitivno rješavanje pitanja statusa Kosova, pa neki krugovi u Srbiji, kod kojih je Milorad Dodik svakodnevni gost, i ostala politička elita se stalno dogovaraju o tome kako treba situaciju u BiH držati nestabilnom, s jedne strane da se vrši pritisak na međunarodnu zajednicu da bi region Balkana mogao ponovo da bude zapaljen, a s druge strane ne bi li Srbija spasila što se spasiti može po pitanju Kosova.”\nOtkako je mogućnost referenduma prvi put spomenuta, Milorad Dodik tvrdi da je ova teza odgovor na ideje o ukidanju RS-a, koje potiču od stranaka iz Federacije BiH. Ova teza je, neposredno pred izbore, barem u očima javnosti, približila najljuće političke protivnike - Dodikov Savez nezavisnih socijaldemokrata i Srpsku demokratsku stranku. Ognjen Tadić, SDS:\n“Ono što je pozitivno, ono što je pohavlno i ono što daje nadu da svi prije ili kasnije, uslovno rečeno, nadođu na naše ideje i našu politiku i počnu da ih prihvataju. Sigurno je da Republika Srpska mora imati sve opcije u vidu kad je u pitanju njen opstanak i odbrana u slučaju neprincipijelnog, protivustavnog i na svaki drugi način nekorektnog i neprihvatljivog nastojanja da dođe do njenog ukidanja.”\nJozo Križanović, Socijaldemokratska partija BiH:\n“Nažalost, pokazuje se da nacionalisti i ovaj put igraju na siguran dobitak u BiH, po njihovom mišljenju, a to je radikaliziranje političke situacije u BiH - i opet pokušaj plašenja naroda drugim narodom, nemogućnost življenja u ovoj zemlji itd.”\nPredsjednik Helsinškog komiteta za ljudska prava BiH, Srđan Dizdarević, kaže da u kontekstu razmatranja mogućnosti referenduma u RS-u treba uzeti u obzir predizbornu kampanju, kao i Dodikovu retoriku koja je uspjela animirati i dio SDS-ovih glasača. On, međutim, ističe da ne treba gubiti iz vida regionalni kontekst ove priče:\n“Očigledano je da Beograd, a evo sad i Banja Luka kroz premijera Dodika, ima interes da koristi i BiH kao element pritiska na međunarodnu zajednicu u tom procesu pregovaranja o budućnosti Kosova. Ono što je značajno to je da političari u BiH moraju shvatiti dvije stvari: prva je da je samo dogovor mogućnost iznalaženja političkih rješenja i da unilateralizam, pokušaj nametanja nema nikakvu perspektivu u BiH, i tu ne treba kopati duboko u istoriju, već i recentna istorija na to ukazuje, i drugo - da se sva tri naroda i svi građani moraju u BiH osjećati kao u svojoj kući.”\nUčestali susreti Dodika i Koštunice - kako zvanični, tako i oni manje formalni - posljednjih mjeseci dodatno su podgrijavali priču o referendumu u RS-u. Nakon što su u julu dvojica premijera dogovorili izgradnju mosta na graničnom prelazu Rača, malo je prošlo do dana kada su iz VIP lože skupa navijali za Crvenu zvezdu. Koštunica i Dodik će i večeras iz VIP lože, ali ovaj put na stadionu u Banjoj Luci, tek svojom pojavom poručiti Dodikovim biračima da je kampanja dostigla vrhunac, ali i da priča o referendumu nije gotova. Sve ulaznice za prijateljsku utakmicu banjalučkog Borca i Crvene Zvezde već su rasprodate.\nU glavnom gradu Srbije istraživali smo koliko Dodikove stavove podržava tamošnji establišment. Izdvajanje RS iz BiH otvoreno podržava samo Srpska radikalna stranka, ali u vladajućim krugovima nisu retki oni koji bi buduća rešenja za Kosovo želeli primeniti i u BiH.\nMada državni čelnici Srbije izbegavaju da podrže sve učestalije najave da bi se u Republici Srpskoj mogao organizovati referendum na kome bi se odlučivalo o nezavisnosti tog bosansko-hercegovačkog entiteta, niko od onih koji nešto znače na političkoj sceni nije se usprotivio takvim predlozima. Šta-više, Srbija je postala mesto gde premijer Republike Srpske, Milorad Dodik, navraća sve češće, tvrdeći kako bi odvajanje Kosova osnažilo razmišljanja ljudi u Republici Srpskoj o sličnom pravu:\n„Mislim da Bosna i Hercegovina, bez obzira koliko bila projekt međunarodne zajednice i koliko god oni željeli da to nekako uspije, dugoročno nije održiva zemlja.“\nNjegov politički partner, ali i neformalni domaćin, bilo da je reč o fudbalskim utakmicama ili upravo završenom saboru u Guči, obično je premijer Vojislav Koštunica:\n„Truba iz Guče se čula i širila se dalje i dalje. Godine 2002. prešla je Drinu.“\nDramski pisac, Nenad Prokić, neće se složiti sa Koštuničinim opaskama iznetim tokom saborovanja da oni koji ne vole Guču ne razumeju Srbiju, ali ni sa premijerovim aluzijama o trubama koje prelaze Drinu:\n„Na žalost, Srbiju na taj način ne razume niko. U tom smislu je i to ponašanje Dodika i Koštunice verovatno jedna te ista distinkcija između realnosti i otkucaja srca za nešto što nije moguće ostvariti. Mislim da ova vlada ima veliku potrebu da nastavlja tu istu vrstu politike ogromnog razmaka između realnosti i onoga što bi ona želela da vidi.“\nNo dvosmislene poruke srpskog premijera, bez obzira na njegove izjava iz perioda rata kako će Republika Srpska kad-tad biti deo Srbije, ipak nisu dobile formu javne podrške zagovornicima referenduma u Republici Srpskoj. U situaciji kada bi takav stav naišao na oštru osudu međunarodne zajednice, referendum bosanskih Srba podržava jedino Srpska radikalna stranka. Portparol Demokratske stranke Srbije, Andreja Mladenović, ne odbacuje s druge strane mogućnost da bi se rešenje za Kosovo moglo odraziti na sudbinu Republike Srpske:\n„Pitanje Kosova i Metohije jeste pitanje poštovanja međunarodnog prava. Ukoliko se na tom testu prekrši međunarodno pravo, onda se zaista dovodi u pitanje funkcionisanje, ne samo u regionu, već svuda u svetu. Kako ćemo na taj način moći da objasnimo poštovanje međunarodnog prava na nekim drugim primerima? Kosovo ne može biti presedan, ne može biti jedinstven slučaj, a sve ostalo da se drugačije tretira. Međunarodno pravo važi za sve podjednako. To je slučaj Kosova i Metohije, to je slučaj Bosne i Hercegovine i Republike Srpske.“\nDovođenje u vezu sudbine Kosova sa sudbinom same Bosne i Hercegovine ipak ostaje, prema mišljenju stručnjaka za međunarodne odnose, Vatroslava Vekarića, jedna od iluzija koje se Srbija mora osloboditi:\n„Povezivanje slučajeva Kosova i Bosne oduvek je bilo za međunarodnu zajednicu krajnje neprihvatljivo. Mislim da se ne radi o ničem što bi bilo realistično. Međunarodna zajednica je mnogo uložila u opstanak Bosne i Hercegovine takve kakva jeste, multietnička, i mislim da nema nikakvog govora o tome da bi se nešto u tom pravcu moglo menjati.“


Putin upozorio SAD da ne snadbijavaju oružjem Ukrajinu\nVladimir Putin na press konferenciji u Ksianmenu 05. septembar 2017.\nRuski predsjednik Vladimir Putin izjavio je da bi bilo koja odluka SAD o snadbijevanju Ukrajine oružjem mogla potpaliti konflikt na istoku te zemlje.\nPutin je u Ksianmenu na summitu BRIKS-a (BRICS) izjavio da je pravo Vašingtona da odluči kome će prodati ili dati oružje, ali da isporuka oružja u zonu konflikta "ne pomaže mirovnim naporima, već samo pogoršava situaciju".\nAmerički ministar odbrane James Mattis rekao je prošlog mjeseca da Vašington "aktivno razmatra" snadbijvanje Ukrajine odbrambenim oružjem da bi im pomogli da se brane od proruskih separatista koje podržava Moskva u regionima Donjeck i Luganjsk.\n"Takva odluka ne bi promijenila sitauciju na terenu, ali bi se broj žrtava mogao povećati" rekao je Putin, koji je nagovijestio da bi separatisti mogli uzvratiti tako što bi pojačali sopstvenu borbenu kampanju.\n"Samoproklamovane Republike imaju dovoljno oružja, uključujuči i onog kojeg su oduzeli od suprostavljene strane" rekao je Putin, misleći na takozavne vlasti republika Donjeck i Luganjsk.\n"Teško je reći kako bi samoproklamovane Republike mogle ragovati na američko slanje oružja u zonu sukoba" rekao je Putin i dodao:"Oni bi mogli rasporediti oružje u drugim oblastima gdje je konflikt".\nJames Mattis. ministar odbrane SAD\nKijev i NATO tvrde da je Rusija obezbijedila najveći dio oružja za proruske separatiste na istoku Ukrajine, pa se Putinove izjave tumače kao upozorenje Moskve i separtista da bi mogli odgovoriti pojačavanjem sopstvenih snaga i povećanjem pristiska na ukrajinske snage, kao i da bi mogli pokušati da okupiraju i druge dijelove Ukrajine.\nZapad i Rusija su zahladili odnose nakon što je Rusija anektirala ukrajinsko poluostrvo Krim u martu 2014., i potom podržala proruske separtiste na istoku Ukrajine u sukobima u kojima je od aprila 2014., poginulo više od 10.000 ljudi.\nPosjetivši Kijev 24. avgusta, na 24-tu godišnjicu od proglašenja nezavisnosti od Sovjetskog saveza, ministar odbrane SAD James Mattis je izjavio:\n"Kada je riječ o odbrambenom naoružanju, mi to aktivno revidiramo."\nMattis je dodao da će obavijesti američkog državnog sekratara Rexa Tillersona i predsjednika Donalda Trumpa o svom stavu u tome u, kako je rekao,"veoma konkretnom obliku".\n"Odbrambeno oružje nije provokativno osim ukoliko nijeste agresor, a jasno je da Ukrajina nije agresor budući da se borbe vode na njenoj sopstvenoj teritoriji" rekao je Mattis, što je protumačeno kao relativno jasan signal o tome kakav bi stav mogao zauzeti po tom pitanju.


DODIK NAKON SASTANKA SA IZETBEGOVIĆEM I ČOVIĆEM RAZOČARAN: 'SDA je teška, uporna, mislio sam da ćemo nešto završiti...' | Slobodna Bosna\n"Predsjedavajući pripada Srbima. Usaglasili smo se da tri od devet ministarstava pripada Srbima, tri Bošnjacima, tri Hrvatima", kazao je Dodik.\nZavršena je nova runda pregovora oko formiranja državne vlasti u Bosni i Hercegovini u zgradi Predsjedništva BiH. Predsjedavajući Milorad Dodik je novinarima kazao da Vijeće ministara neće moći biti formirano do kraja marta.\n"MAP je odjednom pitanje života i smrti. Imamo stavove i rezoluciju NSRS. Tu stoji da to nije interes Republike Srpske. Tako se ponašamo. Ako neko očekuje da ćemo to promijeniti da bi ušli u Savjet ministara, hvala Savjetu ministara", kazao je Dodik.\nDa li je SDA "omekšala" oko uslovavanja oko MAP-a, Dodik je poručio: "SDA je teška, uporna. Mislio sam da ćemo nešto završiti".\nŠto se Vijeća ministara Dodik je kazao da će se formirati po ustaljenom principu.\nPoručio je da ne vjeruje da će se Vijeće ministara formirati do kraja marta, kako je to ranije bilo najavljivano.\n"Ja sam mislio da to uradimo do dolaska Hahna. Bilo bi veoma dobro da imamo tu vrstu završenog posla, ali sada je to nemoguće. Procedure to ne dozvoljavaju. Kada smo bili u Briselu rečeno je da su očekivanja od BIH da završe roaming, akreditovanje visokoškolskih ustanova i Savjet ministara i da se to ne treba uslovljavati. Mi smo završili dvije stvari, a volio bih da to završimo prije dolaska Hahna", naveo je Dodik u izjavi.\nŠto se tiče četvrtog partnera u vlasti - Dodik je rekao da ga nema.\n"Ovdje postoji srpska i hrvatska politička reprezentacija, to je davno konstituisano. Kako će izgledati bošnjačka - to je stvar bošnjačke strane", izjavio je Dodik.\nDanašnjem sastanku prisustvovali su Milorad Dodik, Dragan Čović i Bakir Izetbegović, lideri SNSD-a, HDZ-a i SDA. Usaglašena je i izjava o prinicipima vezanim za formiranje vlasti na državnom nivou.


Agencije u BiH tijekom prošle godine potrošile 34 milijuna KM | Hercegovina.Info\nAgencije u BiH tijekom prošle godine potrošile 34 milijuna KM\nPrema projekcijama javnih proračuna do 2015. godine, ovaj broj će i dalje rasti, što je bila praksa i prethodnih godina. Više od 34 milijuna KM potrošilo je prošle godine 19 agencija na razini BiH, mahom na osobna primanja zaposlenih, a veći dio njih, s obzirom na rezultate rada, “zrelo” je za ukidanje.Agencije crpe novac\nIako se godinama upozorava na nefunkcionalnost državnog aparata BiH, koji velikom većinom čine razne agencije, one i dalje crpe ogromne količine novca iz proračuna BiH, ne pokazujući gotovo nikakvu opravdanost svog postojanja.\nPrema podacima iz izvješća o radu Vijeća ministara BiH za prošlu godinu, određen broj agencija naveo je da zbog privremenog financiranja, nisu bile u mogućnosti realizirati neke od planiranih aktivnosti.\nSa ovim "problemom" suočili su se i u Agenciji za forenzička ispitivanja i vještačenja, nisu bili u mogućnosti da osiguraju potrebna sredstva za nastavak nabave neophodne specijalizirane opreme, ni da zaposle predviđeni broj radnika. Ipak, uspjeli su potrošiti oko 1,04 milijuna KM, od čega je za primanja zaposlenih otišlo oko 686.000 KM.\nUglavnom za plaće\nAgencija za državnu službu potrošila je oko milijun KM.\nAgencija za sigurnost hrane u BiH ima 38 zaposlenih, a potrošila je oko 1,6 milijuna KM, od toga oko milijun KM leglo je na račune radnika.\nAgencija za rad i zapošljavanje na razini BiH potrošila je lani 1,11 milijuna, od čega za bruto plaće i troškove zaposlenih 868.000 KM.\nVelike troškove za osobna primanja zaposlenih imala je lani i Agencija za poštanski promet BiH, koja je za 12 zaposlenih potrošila oko 590.000 konvertibilnih maraka. Novac su trošile i agencije za školstvo, od predškolskog pa do visokog obrazovanja, Agencija za unapređenje stranih investicija te mnoge druge.


Imigracija zauzima četvrto mesto na spisku najčešće navođenih problema u EU | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Imigracija zauzima četvrto mesto na spisku najčešće navođenih problema u EU\nPrema rezultatima Eurobarometrovog istraživanja objavljenog sredinom decembra, prvog otkako je Junkerova komisija stupila na dužnost 1. novembra, većina Evropljana ima pozitivan stav o Evropskoj uniji.\nIstraživanje, koje je sprovedeno na uzorku od 32.598 građana EU i zemalja kandidata, pokazalo je „poboljšanje u ključnim političkim pokazateljima” kao i to da je u poslednjih šest meseci broj onih koji imaju pozitivnu sliku o Evropskoj uniji porastao na 39 odsto, a da je broj onih koji imaju poverenja u Evropsku uniju porastao na 37 odsto.\nPoverenje u Evropsku uniju je poraslo najviše u Luksemburgu (18 odsto), Španiji (14 odsto) i Slovačkoj (14 odsto), dok je opalo u Belgiji, Bugarskoj i Grčkoj.\nProcenat građana koji imaju negativan stav o EU je od juna opao sa 25 na 22 odsto, ali je u padu i broj onih koji smatraju da se njihov glas računa u EU – sa 42 odsto u maju, što je bio rekordno visok procenat u poslednjih deset godina, na 40 odsto.\nIstraživanje je jasno pokazalo da je ekonomska situacija u Evropskoj uniji najveća briga građana Evrope, budući da samo 22 odsto ispitanika izražava optimizam u pogledu sledeće godine, dok 46 odsto smatra da „najgore tek sledi”.\nPodršku evru, međutim, izražava 67 odsto ispitanika u evrozoni odnosno 56 u čitavoj EU.\nKada su u pitanju najveće brige građana, imigracija se i dalje napreduje na listi najvećih problema, kako na nivou pojedinačnih država tako i na nivou cele EU: sa 24 odsto, imigracija trenutno zauzima četvrto mesto na spisku najčešće navođenih problema u EU. U Velikoj Britaniji, Nemačkoj i na Malti, građani je čak navode kao problem broj jedan.\nČak 71 odsto Evropljana odobrava zajedničku evropsku politiku u oblasti migracija, dok većina građana EU, odnosno 52 odsto, gleda na migracije među državama članicama kao na pozitivnu stvar.\nPročitajte istraživanje Eurobarometra.\nevropa imigranti junker


“Gebruder Weiss” je ovlašćeni privredni subjekat › Made-in-Germany.rs\n“Gebruder Weiss” je ovlašćeni privredni subjekat\nKompanija “Gebruder Weiss” je prva među provajderima transportnih i logističkih usluga u Srbiji dobila rešenje ovlašćenog privrednog subjekta (OPS), čime joj je potvrđen statuspouzdanog partnera u uvozu i izvozu robe.\nU saopštenju kompanije navodi se da je “Gebruder Weiss” bila jedna od pet kompanija koje su predale zahtev za sticanje OPS statusa, a uprava carine je 1. septembra 2014. godine odobrila podnošenje njenog zahteva. Ovlašćeni privredni subjekat je uveden na osnovu carinskih propisa Evropske Unije (EU), a ovaj status, kompanijama koje poštuju propise i koje su pouzdane, omogućiće da koriste olakšice u vezi sa carinskim postupcima i carinskom kontrolom, dodajese u saopštenju, a prenosi „eKapija“.\nStatus ovlašćenog privrednog subjekta čine tri vrste ovlašćenja podeljena prema olakšicama. Prvi tip ovlašćenja OPS odnosi se na carinska pojednostavljenja (označava se sa “AEO C”), drugi tip ovlašćenja OPS jesu za sigurnost i bezbednost (“AEO S”), a treći tip ovlašćenja OPS je za carinska pojednostavljenjai sigurnost i bezbednost (“AEO F”).\n„Kompanija “Gebruder Weiss” je nosilac trećeg tipa ovlašćenja OPS za carinska pojednostavljenja i sigurnost i bezbednost (“AEO F”). Ovo ovlašćenje izdaje se privrednom subjektu koji ispunjava kriterijume poštovanja carinskih propisa, odgovarajuće standarde vođenja evidencije, finansijsku solventnost, uz poštovanje odgovarajućih standarda bezbednosti i zaštite“, kaže se u saopštenju kompanije.\nKompanija ističe da će klijenti koji prevoze robu preko “Gebruder Weiss”, zbog pojednostavljenih carinskih postupaka u uvozu i izvozu, biti u mogućnosti da brže dobijaju robu, jer će tranzit njihove robe na graničnim prelazima biti olakšan.\n“Gebruder Weiss” nagrađen u Hamburgu\nSDT Group postala ovlašćeni zastupnik Kogela\nU EPS se vraća sedam privrednih društava\nOd MiG na 19/05/2015 / Investicije, Transport, Trgovina, Usluge / Ostavite komentar\nNacionalna asocijacija proizvođača rakije\nProdato 363 državnih kola od ukupno 510


Prva Srpska Televizija :: Info :: "Nisam neprijatelj Albanaca, oni bi voleli da..."\n01. 11. 2018. 13:21 >> 14:05\n"Nisam neprijatelj Albanaca, oni bi voleli da..."\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da nije neprijatelj Albanaca i da razume izjavu predsednika kosovske skupštine Kadrija Veseljija.\n"Zbog Albanaca hoću da kažem da nisam neprijatelj Albanaca, naprotiv, ja sam neprijatelj svakome ko hoće da progoni i ubija srspki narod. Stoga razumem izjavu Kadrija Veseljija", rekao je predsednik Vučić za Prvu televiziju.\nVučić je dodao da će "morati da vodi računa u inostranstvu kako će koji Albanac da reaguje ili da ugrozi nečiju bezbednost".\nOn je naglasio da će nastaviti da štiti interes Srbije i našeg naroda.\n"Oni bi mnogo voleli da su im protivnici oni koje bi lako pobeđivali, pa sam na neki način i počastvovan takvom izjavom", kazao je Vučić.\nVučić se osvrnuo i na situaciju u kafiću "Panda" i decembra 1999. godine, kada su poginuli mladići, a odgovor na pitanje ko su krivci postavili su roditelji.\n"Imamo saznanja, a naši ograni tragaju za potpunim saznanjima. Radimo sve i mogu da budu uvreni da istinu nećemo kriti. Bilo da je reč o Albanicma ili Srbima. Mislio sam da ćemo to ranije da rešimo, ali sam prvi koji je skupio hrabrosti da govoriim o tome, tih 20 godina niko nije hteo da se izloži riziku da o tome priča. To je naša obaveza“, kaže Vučić.\nCeo intervju pogledajte u nastavku...


Prosečan student u Srbiji ima 23 godine, ženskog je pola, ne radi tokom studiranja, živi sa roditeljima, mesečni troškovi su joj 34.000 dinara i potpuno finansijski zavisi od roditelja, rezultati su istraživanja koje je predstavljeno u okviru projekta „Eurostudent“.\nKoordinator istraživanja za Univerzitet u Beogradu Dragan Stanojević kazao je da je istraživanje sprovedeno na reprezentativnom uzorku studenata svih državnih i privatnih fakulteta i na svim univerzitetima u Srbiji.\n„Istraživanje je usmereno na socijalnu dimenziju studenata u Srbiji. Prema rezultatima čak 96 odsto studenata potpuno finansijski zavisi od roditelja, što je velika razlika u odnosu na studente u Evropi. To pokazuje da studiranje u Srbiji zavisi potpuno od finansijskog stanja roditelja, pa će studiranje postati privilegija bogatih i srednje klase“, rekao je za agenciju Beta Stanojević.\nPrema njegovim rečima, više od 50 odsto studenata živi kod roditelja, 40 odsto iznajmljuje smeštaj, a 10 odsto studenata živi u domovima.\n„U odnosu na studente u Evropi, studenti iz Srbije malo putuju zarad učenja, čak manje od dva odsto studenata je bilo u inostranstvu i vratilo se. Zemlje u koje putuju su Nemačka, Austrija, Italija i Španija“, istakao je Stanojević.\nOn je dodao da studenti u Srbiji, za razliku od studenata u Evropi, nemaju priliku da rade tokom studija.\n„To što studenti u Srbiji ne rade nije razlog u tome što su studenti lenji, već je sistem obrazovanja u Srbiji takav da ne dozvoljava rad tokom studiranja, budući da su prisustva na predavanjima i vežbama na fakultetima obavezna. Drugi problem je što naše tržište rada nema fleksibilno radno vreme, niti poslove na kojima bi mogli studenti da rade“.\nSavetnica ministra prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Tatjana Cvetkovski istakla je na promociji rezultata istraživanja „Eurostudent“ da u Srbiji postoji veliki demografski problem koji utiče na visoko obrazovanje.\n„Svake godine u Srbiji umre 35.000 ljudi, a prosečna starost je 42 godine. Zato moramo uključiti veći broj stanovništva u visoko obrazovanje. Ministarstvo prosvete će u svoj program uključiti rezultate ovog istraživanja“, rekla je Cvetkovski.\nIstraživanje „Eurostudent“ sprovodi se u Evropi svake druge godine.\nIstraživanje je sproveo Univerzitet u Beogradu, a rezultate je predstavio HERE tim u saradnji sa Fondacijom „Tempus“.\nViše iz ove kategorije « Prodaja građevinskog zemljišta kraj Dolme: Parcelu kupili Bečejci\tNovinari iz regiona: Diskriminacija, cenzura i pritisci »


Žabalj: održan Sabor kulturnog stvaralaštva -\n18. septembra 2020.091\nSabor kulturnog stvaralaštva, koji će u naredna tri meseca biti mesto okupljanja brojnih izlagača i umetnika iz ove opštine, otvoren je danas u dvorištu Opštinske narodne biblioteke „Veljko Petrović“ u Žablju.\nKulturni događaj, koji se sastoji od tri faze, otvorili su Pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama Dragana Milošević i predsednik Opštine Žabalj Čedomir Božić.\nPozdravljajući prisutne umetnike iz Udruženja „Društvo Šajkaška“, koji će u narednim danima biti deo likovne kolonije, sekretar Dragana Milošević je istakla da opština Žabalj prednjači u brojnim kulturnim aktivnostima i dešavanjima i kao takva je primer drugima.\nZahvaljujući podršci resornog sekretrijata i same opštine kvalitet kulturnih sadržaja ovde jeste zapravo praznik kulture, istakla je Miloševićeva i dodala da je posebno zadovoljstvo što će se ti sadržaji produžiti i u naredna dva meseca, kroz izložbu rukotvorina i narodnih nošnji.\nOna je dodala da je zadatak svih nas da ovakvu kulturnu misiju pokušamo da razvijemo u svakoj vojvođanskoj opštini i da sa jedne strane oplemenimo sadržaje, a sa druge da prezentujemo velike umetnike, koji se nalaze u tim sredinama.\nČesto se dešava, da baš ti talentovani ljudi uz malu podršku kreiraju sjajne sadržaje, a primer za to je upravo danas pred nama, rekla je Dragana Milošević.\nDa bi sačuvali naš kulturni identitet, smatra Miloševićeva, mi moramo da sačuvamo svaki segment naše kulture uopšte, kako bi ih predali budućim generacijama, a to možemo samo ako na ovaj način podržavamo i oplemenjujemo umetnost.\nDragana Milošević i Čedomir Božić na otvaranju Sabora kulturnog stvaralaštva u Žablju\nMoj opšti utisak o današnjoj likovnoj koloniji u opštini Žabalj je i više nego pozitivan, pre svega jer su u pitanju slikari amateri, a radovi su zaista kao da su slikali ozbiljni profesionalci. Slike su zaista predivne. Ono što me posebno raduje, i to mogu slobodno da kažem, je da Opština Žabalj prednjači u kulturnim aktivnostima, prednjači u razvijanju kulturnih sadržaja na teritoriji svoje opštine. Pozvala bih i građane okolnih opština da posete opštinu Žabalj i da se uvere koja doza i kvalitet umetnosti se ovde realizuje svakoga dana. U narednom periodu Žabalj će biti centar kulturnog stvaralaštva i očuvanja kulturnog nasleđa. Pokrajinski sekretarijat za kulturu, na čijem sam čelu, nastaviće ozbiljnu saradnju sa Opštinom Žabalj u smislu realizacije i pokretanja što više projekata koji za cilj imaju razvoj kulture i očuvanje tradicije, jer bez kulture nemamo ni nacionalni identitet, istakla je Pokrajinska sekretarka za kulturu, javno informisanje i odnose sa verskim zajednicama Dragana Milošević.\nIspred Opštine Žabalj prisutne je pozdravio predsednik Čedomir Božić, koji se zahvalio na podršci Pokrajinske vlade i resornog sekretarijata, podsećajući na projekte, koje je ova opština uradila u sferi kulture u prethodnom periodu.\nOn je precizirao da je podržan projekat uređenja dvorišta i zgrade Narodne biblioteke „Veljko Petrović“ u Žablju, uređene su bioskopske sale u Čurugu, Žablju i Gospođincima, a za narednu godinu povećana su sredstva svim udruženjima i manifestacijama, koje se bave kulturnim aktivnostima.\nDanas prisustvujemo otvaranju Sabora kulturnog stvaralaštva, a koji će se realizovati u naredna tri meseca, i na koji smo veoma ponosni. Saradnja između Pokrajinskog sekretarijata za kulturu i Opštine Žabalj je zaista na jednom visokom nivou i upravo zahvaljujući istoj realizovan je veliki deo kulturnih događaja na teritoriji opštine Žabalj. Poslednje dve godine Opština Žabalj je napravila veliki pomak na polju kulture, a tu bih pre svega izdvojio renoviranje infrastrukturnih objekata, a koji su namenjeni za održavanje kulturnih manifestacija. U narednom periodu lokalna samouprava izdvojiće znatno više sredstava za ovu oblast, a takođe veliki broj kulturnih manifestacija biće podržan, ali i organizovan od strane Opštine, rekao je Predsednik Opštine Žabalj Čedomir Božić.\nPrva faza Sabora kulturnog stvaralaštva je likovna kolonija, u kojoj učestvuje dvadesetak umetnika iz Udruženja „Društvo Šajkaška“, dok će druge dve faze biti izložba rukotvorina i izložba narodnih nošnji. Svakog meseca biće održana po jedna aktivnost Sabora kulturnog stvaralaštva, kako bi bile ispoštovane sve mere zaštite i sprečavanja širenja virusa.\nRelated tags : biblioteka žabaljčedomir božićdragana miloševićdruštvo šajkaškaopština žabaljsabor kulturnog stvaralaštva\n14. oktobra 2020.0101\nPredsednik Božić obišao radove na rekonstrukcije ulice u Čurugu\n16. aprila 2019.0554\n20. marta 2019.0392\n21. oktobra 2020., 05:58


► Duda: Apsolutna greška bi bila da EU zatvori svoja vrata za nove članice\nPredsednik Poljske Andžej Duda upozorio je danas na Srednje-evropskom ekonomskom Forumu u Krinjici na jugu Poljske da bi apsolutna greška bilo to da Evropska unija (EU) sada zatvori vrata za nove članice, jer samo proširenjem Evropa će moći i da konkuriše silama kao što su SAD ili Kina.\n"Apsolutna greška bi bila da se Unija zatvori i kaže - više neće biti primljena nijedna članica u EU. Zašto? Zato što tada bi se po mom mišljenju prekinula optimistična perspektiva. EU mora da ostavi otvorena vrata jer to povećava njenu atraktivnost", rekao je predsednik Duda na prvom panelu Ekonomskog foruma u Krinjici.\n"Danas EU ima pola milijarde stanovnika, ali ako ih bude više, ako prostor EU u vezi sa tim bude veći zato što će primati nove članice utoliko će veća biti šansa EU da konkuriše svetskim ekonomskim silama kao što su SAD ili Kina. Nove zemlje članice povećavaju efikasnost Unije", kazao je Duda.\nPredsednik Poljske najavio je ranije učešće u današnjoj debati "Nedovršena integracija i aspiracije evropskih zemalja" upravo kao podstrek zemljama kandidatima za EU sa zapadnog Balkana i upozorenje Briselu da je danas jednu od najuspešnijih politika EU, politiku proširenja, gurnuo neopravdano na margine.\nDuda je upozorio takođe da će na atraktivnosti početi da gubi i da će to biti početak njenog kraja ne samo EU zatvorenih vrata, već i EU u više brzina.\n"Ukoliko EU počne da se formalno deli u EU više brzina, na države koje će imati veće mogućnosti razvoja, odlučivanja i koje će moći da odlučuju o drugima, izgubiće na atraktivnosti. Za sve koji će se naći u EU B ili EU C ali u krajnjoj liniji izgubiće atraktivnost i za one koji će se naći u EU A", rekao je Duda.\nPoljski predsednik ocenio je da se takva neatraktivna Unija neće isplatiti ni politički ni ekonomski ni državama u jezgru a da će zemlje koje budu gurnute na periferiju izgubiti svoj evrooptimizam.\n"Države koje su danas optimisti kada je u pitanju EU osetiće se odbačeno a posledica toga će biti pad podrške EU i novi egziti. To će biti početak kraja EU", kazao je poljski predsednik.\nNa 27. Evropskom ekonomskom forumu u Krinjici, koji nazivaju i Davos istoka, među oko 3.500 učesnika čije debate prati oko 600 domaćih i stranih novinara prvi put ove godine nema nijednog premijera ni predsednika neke od članica EU iako je na njemu ceo poljski državni vrh.\nNagrada foruma čovek godine ovog puta biće uručena poljskoj premijerki Beati Šidlo, javljaju poljski mediji.


Opozicija je najhrabrija kada Vučić nije u zemlji\nZamenik šefa poslaničke grupe Srpske napredne stranke Aleksandar Martinović izjavio je danas da nisu tačni navodi opozicijeda premijer Aleksandar Vučić i članovi vlade izbegavaju da dodju u skupštinu i odgovaraju na poslanička pitanja.\nMartinović je novinarima u skupštini rekao da je Poslovnikom o radu parlamenta predvidjeno da vlada u skupštinu dodje poslednjeg četvrtka u mesecu, samo ako je u toku sednica skupštine, a da ove nedelje sednice nema.\n„Da sam na mestu poslanika bivšeg režima i bivšeg premijera (Zorana Živkovića) molio bih Boga da ne dodjem u situaciju da (Aleksandar) Vučić dodje u skupštinu i odgovara na moja besmislena pitanja. Kada god to učini oni izadju iz te političke borbe kao gubitnici“, istakao je Martinović.\n„Samo neka imaju dovoljno strpljenja, doći će i taj neki novi poslednji četvrtak kada će biti sednice i kada će Vučić odgovarati na pitanja velikana srpske politike“, rekao je Martinović.\nOn je istakao da SNS pruža punu podršku vladi i Vučiću pre svega u vodjenju „mudre, odlučne i izbalansirane spoljne politike“, koja čuva i štiti interese Srbije i njenih gradjana.


Ponoš: Vulin diletantski tumači vojnu neutralnost – NovostiDana.rs\nPonoš: Vulin diletantski tumači vojnu neutralnost\nPotpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš upozorio je danas predsednika Srbije i predsedavajućeg Saveta za nacionalnu bezbednost Aleksandra Vučića da ministar odbrane Aleksandar Vulin „diletantski“ tumači vojnu neutralnost i pokazuje elementarno nerazumevanje političkih procesa u svetu.\nPonoš je u pisanoj izjavi istakao da navodi ministra odbrane da će „u borbi protiv Islamske države vojnu efektivu (Srbije) staviti na raspolaganje svakom“ dokazuje da on ne razume ni svet, niti koncept vojne neutralnosti.\n„Vojna neutralnost znači da naša država zadržava suvereno pravo da odlučuje o zaštiti svojih nacionalnih interesa, kao i da ne učestvuje u tudjim sukobima, što je upravo suprotno od shvatanja Vulina koji nudi naše snage na bespogovorno raspolaganje trećim akterima“, rekao je Ponoš.\nOn je dodao da je osnovni „postulat ovog režima“ da nacionalne resurse stavlja na raspolaganje drugima, bilo da se radi o direktnim subvencijama, zemljištu, budžetu za snimanje filmova, i svemu ostalom.\nPonoš je takodje upitao Vučića da razjasni da li je Vulin, na primer, spreman da srpsku vojsku stavi na raspolaganje i Ankari, Bagdadu, ili Teheranu.\n„Uz to, ministar odbrane izgleda nije obavešten o tome da je takozvana Islamska država već pred vojnim porazom. Da stvar bude još gora, ne razume ni da na Bliskom istoku svaki globalni akter deluje iz svog ugla i interesa, tako da bi stavljanje naše vojske bespogovorno na raspolaganje jednom, izazvalo rezervu i skepsu svih drugih“, naveo je Ponoš.\nNarodna stranka poziva Aleksandra Vučića da se postara o tome da ljudi od njegovog najvećeg poverenja prestanu da daju olake izjave o uključivanju srpske vojske u medjunarodne konflikte, dodaje se u saopštenju.


Zvezda sa Slovencima za nadu - Naslovi.net vesti\nZvezda sa Slovencima za nadu\nKurir subota, 10. mart 2007.\nKošarkaši FMP žele trijumf nad Zagrepčanima, koji bi im omogućio prednost domaćeg terena u polufinalu regionalnog takmičenjaKošarkaši FMP i Cibone odigraće danas u 16.30 veliki derbi 24. kola NLB lige u Železniku. Osim što se sastaju klubovi iz Srbije i Hrvatske, ovaj meč će imati posebnu težinu, jer bi mogao da odluči o prednosti koju donosi domaći... »\nZagrepčani za radni doručak\nGlas javnosti subota, 10. mart 2007.\nVažni mečevi očekuju srpske timove u 24. kolu NLB lige Pokušaću da ravnomerno rasporedim minutažu, kako bi igrači odmorniji dočekali put u Litvaniju. Naša ambicija u meču sa Cibonom je jasna, a to je pobeda, poručuje trener FMP Vlada VukoičićVažni mečevi očekuju srpske timove u 24. kolu NLB lige Zagrepčani za radni doručak Pokušaću da ravnomerno rasporedim minutažu, kako bi igrači odmorniji dočekali put u Litvaniju. Naša ambicija u meču... »\nDanas subota, 10. mart 2007.\nOvog vikenda igraju se mečevi 24. pretposlednjeg kola NLB ligeBeograd - Pretposlednje kolo ligaškog dela regionalne košarkaške lige igra se tokom ovog vikenda, s tim što se sve utakmice sem jedne igraju već danas. Od četiri srpska tima najteži posao, praktično, ima Crvena zvezda koja u... »\nPotentni Renault TwinRun koncept konačno otkriven\nVrele gumepre 15 minuta\nRTSpre 11 minuta


Srbija žestoko osudila odluku o zabrani ulaska srpskim zvaničnicima na Kosovo | Bosanski.com\nNaslovna Vijesti Region Srbija žestoko osudila odluku o zabrani ulaska srpskim zvaničnicima na Kosovo\nPrema navodima Kancelarije, ne može se aktom nijedne institucije u Prištini “pružiti legalno pokriće za maltretiranje kojem su proteklih dana bili izloženi predstavnici Kancelarije za Kosovo i Metohiju u nastojanju da budu sa svojim narodom”.\n“Ponavljamo da nema te zabrane i nasilja ili novčane kazne kojima Priština može obeshrabriti Srbe na Kosovu i Metohiji i spriječiti ih da glasaju za Srpsku listu 6. oktobra”, poručili su iz Kancelarije za Kosovo i Metohiju.\nKako se dalje navodi, “predstavnici administracije u Prištini u paničnom strahu od srpskog političkog jedinstva i nesalomive riješenosti Srba da po svaku cijenu očuva čvrste veze sa svojom državom Srbijom posežu za nepromišljenim i ekstremističkim potezima, kakvi su nezamislivi u bilo kojem demokratskom društvu”.\nKancelarija ukazuje da je “zabrinjavajuća i indikativna šutnja predstavnika međunarodne zajednice u Prištini, koji nijemo posmatraju eskalaciju političkog nasilja nad srpskim narodom”, prenose beogradski mediji.\nU saopštenju Kancelarija je još jednom pozvala srpski narod na Kosovu da “jednodušnom podrškom Srpskoj listi stane u odbranu kolektivnih prava i podrže svoju državu Srbiju u borbi za dostojanstven život našeg naroda u južnoj pokrajini”.\nprevious Zlatan Latifović iz Maglaja izdavao lažne certifikate za njemački jezik, od 20 osoba uzeo 50.000 KM\nnext Na zahtjev Erdogana u BiH poništene boravišne dozvole za četiri turska državljanina


Zašto je američki predsjednik neobično rezervisan o koronavirusu?\nTrampovi komentari su u oštroj suprotnosti sa kritikama koje je žestoko iznosio na račun svog prethodnika, Baraka Obame, tokom epidemije ebole 2014. i 2015. godine, kada je u zapadnoj Africi umrlo vise od 11.000 ljudi.\nAmerički predsjednik Donald Tramp ima mnogo toga da kaže na sve teme, ali evidentno je da se vrlo oprezno izjašnjava o širenju smrtonosnog tipa koronavirusa u svijetu, ne želeći da izazove potrese na berzi niti da naljuti Kinu, piše AP.\nTramp, koji je, kako sam priznaje, opsednut čistoćom i uništavanjem bakterija, u javnosti malo govori o novom virusu od kojeg je umrlo 170 ljudi, a zaraženo više od 7.700 osoba.\nDo sada je rekao da je o virusu razgovarao sa predsjednikom Kine Si Ðinpingom i da Peking i Vašington blisko sarađuju po tom pitanju.\n“Blisko sarađujemo sa Kinom kad je riječ o virusu koji se širi”, rekao je juče Tramp nakon ceremonije potpisivanja novog trgovačkog sporazuma SAD sa Kanadom i Meksikom u Bijeloj kući.\nKasnije je na Tviteru objavio fotografije sa sastanka sa zvaničnicima administracije o koronavirusu, uz ocjenu da SAD imaju najbolje eksperte koji rade 24 sata.\nBijela kuća je potom saopštila da je na sastanku formiran 12-očlani tim za brzo reagovanje kao odgovor na novi virus, kojim predsjedava sekretar za zdravstvo i ljudske usluge Aleks Azar.\nSaradnici kažu da Trampov oprezan pristup temi koronavirusa predstavlja dio njegove političke strategije da bi se izbjeglo uznemirenje na berzi ili eventualno optuživanje Kine da ne upravlja dovoljno dobro situacijom.\nTada je Tramp govorio da je Obama “glupan” i da je “nesposoban” i tražio da se ljudima iz zemalja zaraženih ebolom zabrani dolazak u SAD.\nTramp se tada čak zalagao i za to da se zaraženim američkim zdravstvenim radnicima zabrani da dođu u SAD da se liječe.


Polovni Schaffer rukovanje tovarom oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Rukovanje tovarom > Schaffer\nDizači robe i nameštaja (8)\nPolovna Schaffer rukovanje tovarom na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Schaffer rukovanje tovarom mašina koje su za prodaju. Schaffer rukovanje tovarom oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Schaffer rukovanje tovarom u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Schaffer rukovanje tovarom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Schaffer rukovanje tovarom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Schaffer rukovanje tovarom koje Vas interesuju.


► Tereza Mej smatra da bi sastanak Tramp-Putin mogao da smanji tenzije\nBritanska premijerka je rekla NATO vođama na večeri sinoć u okviru samita Alijanse u Briselu da je napad nervnim agensom na bivšeg ruskog špijuna Sergeja Skripalja i njegovu ćerku u Engleskoj ; primer "dobro ustanovljene šeme ruskog ponašanja da se podriju naše demokratije i oštete naši interesi širom sveta".\nMej je međutim dodala da su "otvoreni kanali komunikacije između SAD i Rusije ključni za upravljanje rizicima konfrontacije". Predsednici SAD i Rusije treba da se sastnu u ponedeljak u Helsinkiju posle Trampovog učestvovanja na samitu NATO u Briselu, koji se završava danas, i posete Velikoj Britaniji.\nVelika Britanija predvodi napore da izdejstvuje da se kazni Rusije od kada je izvršen napad nervnim agensom na Skripalja i njegovu ćerku u Engleskoj u martu. U drugom trovanju nervnim agensom prošlog meseca takođe u Engleskj, koji bi mogao da bude povezan s tim umrla je jedna žena a njen partner se oporavlja u bolnici. Britanija smatra Rusiju odgovornom za to trovanje što Rusija negira.\nBritanska premijerka Tereza Mej i predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker izjavili su večeras da su imali konstruktivan sastanak i da planiraju da se sastanu još jednom do kraja meseca da...


Bila je mala i slatka, a onda je porasla i zaljubila se u glumca\nSrpska glumica Aleksandra Tomić uživa u stabilnoj vezi sa kolegom Andrijom Miloševićem, a osim emocija, mladi glumački par veže i poslovna saradnja.\nRomansu su započeli pre više od dve godine, kada su zajedno igralu u jednoj predstavi, a Aleksandra je igrala i u popularnom sitkomu "Andrija i Anđelka".\nAleksandra i Andrija su nedavno otpočeli i zajednički život, ali su u nekoliko navrata izjavljivali kako im brak ništa ne znači. Inače, Aleksandra je veoma aktivana na društvenim mrežama, i često postavlja fotografije sa Andrijom. Međutim, ovog aputa lepa glumica je objavila fotografiju iz detinjstva, na kojoj pozira u krilu sa tatom.\n- Srećan ti rođendan, tata- napsala je Aleksandra u komentaru uz fotografiju.


Parlamentarci za decu\nŽENEVA , 15. decembar 2021. – UNICEF je juče organizovao konsultacije na visokom nivou sa parlamentarcima iz cele Evrope i centralne Azije u cilju promovisanja i zaštite prava dece i mladih u regionu.\nU Evropi i Centralnoj Aziji, dodatnih 3,2 miliona dece biće među procenjenih 6,4 miliona ljudi koji će se pridružiti 22 miliona dece i njihovih porodica koje žive ispod nacionalne granice siromaštva. Najviše su pogođena deca sa smetnjama u razvoju, na institucionalnom zbrinjavanju, izbeglice i migranti i iz manjinskih zajednica.\n„Uticaj COVID-19 nije podjednako raspoređen: bio je i biće najteži i najdugotrajniji za decu koja su već bila u situaciji ugroženosti. Zatvaranje škola je, posebno, povećalo jaz u pristupu kvalitetnom obrazovanju, ostavljajući mnogu decu bez sredstava ili institucionalne podrške da imaju koristi od digitalnog učenja. Rešavanje ovih pitanja i osiguranje da mere odgovora na COVID-19 uzmu u obzir potrebe dece zahtevaju naše hitne kolektivne napore“, rekla je gospođa Afshan Khan, regionalna direktorka UNICEF-a za Evropu i centralnu Aziju.\nDogađaj Regionalne konsultacije parlamentaraca okupio je oko 110 učesnika koji predstavljaju nacionalne parlamente, međunarodne i regionalne parlamentarne organizacije iz cele Evrope i Centralne Azije. Virtuelni sastanak se fokusirao na hitne potrebe dece i mladih u regionu i bitnu ulogu koju parlamentarci mogu da imaju u rešavanju ključnih razvojnih izazova koji utiču na njihove živote. Sastanak je angažovao zakonodavce i zainteresovane strane da identifikuju saradnju, napredak i nove mogućnosti u vezi sa zakonodavstvom, budžetiranjem i javnim finansijama za decu, zagovaranjem, partnerstvima i angažovanjem mladih.\n"Ustav Republike Srbije sadrži posebne odluke o pravima deteta i njihovog poštovanja. Relevantno je oko 100 zakona u oblasti prava deteta ali i pored toga postoji prostor za poboljšanje normativnog okvira i stalnog unapređenja postojećih i donošenja novih zakonskh rešenja." rekla je poslanica u Skupštini Republike Srbije i članica Odbora za prava deteta, Dubravka Filipovski\nKao nastavak, UNICEF će uspostaviti regionalnu parlamentarnu platformu za zakonodavce za razmenu iskustava, razmenu znanja, informisanje i ubrzavanje značajnih promena politike i konkretnih rešenja za ostvarivanje prava dece.\n„Možemo dati nadu našoj deci, posebno najugroženijoj i marginalizovanoj, kroz društvenu koheziju i inkluziju“, rekao je g. Filip Kori, zamenik regionalnog direktora UNICEF-a za Evropu i Centralnu Aziju, koji je zaključio sastanak obećanjem da će UNICEF nastaviti da pruža kontinuiranu podršku parlamentarcima u unapređenju prava deteta u regionu.\nSastanak je završen tako što su parlamentarci iz 22 zemlje potvrdili privrženost svojih zemalja pravima deteta podržavajući deklaraciju o namerama za izgradnju bezbednije i bolje budućnosti za svako dete širom Evrope i Centralne Azije.\nDečija prava na 141. skupštini IPU-a u Beogradu\nPreko 1800 parlamentaraca iz 149 država, predstavnika agencija UN-a i civilnog društva okupilo se na 141. IPU skupštini


On je rekao u intervjuu "Sputnjiku" da je Damask održavao kontakt sa Kurdima sa severa Sirije tokom sukoba u Siriji iako su mu bile poznate njihove bliske veze sa Vašingtonom.\nAsad je rekao da su većinske Kurdske grupe na severu Sirije zvanično obavijestile Damask da ne žele da se pridruže državnim oružanim snagama, ali da žele da zadrže svoje naoružanje.\n- Pokušavamo da uvjerimo ove borce da se uključe u Sirijsku arapsku armiju u okviru sirijsko-ruske saradnje i borbe protiv turskih osvajača, što je ispravan i pravilan način da se povrati zemlja čiji su gubitak izazvali na sjeveru Sirije - rekao je Asad.\nSirijski predsednik je rekao da Turska verovatno neće vratiti na sjever Sirije tri miliona sirijskih izbeglica i da bi mogao da izbije "etnički sukob" ukoliko se to desi.\nAsad je rekao da raspolaže informacijom da su SAD iskoristile terorističku grupu "Islamska država" kao "vojnu alatku" protiv Damaska.\nOn je dodao da će Sirija uložiti žalbu pred UN povodom plana Vašingtona da preuzme kontrolu nad sirijskom naftom, ali da ne veruje da će to donijeti rezultate.\n- Nema Ujedinjenih nacija zato što nema međunarodnog prava. I tako, sve žalbe koje se ulažu pred UN ostaju u ladicama - rekao je sirijski predsednik.\nČija je pobeda povlačenje Amerike iz Sirije - TRAMPOVA ILI PUTINOVA?\nOni koji su PODNELI NAJVEĆE ŽRTVE u ratu u Siriji će zbog Trampove odluke postati NAJVEĆI GUBITNICI\nAsad Kurdima: "Amerikanci će vas strpati u džepove kako biste im poslužili kao SREDSTVO ZA TRAMPU"\n"Tramp je odlučio da povuče vojsku iz Sirije i time IZDAO ODANOG SAVEZNIKA"\nIzašli su najsmejani sa satanka u Parizu, ali jedan predsednik u domovini može biti dočekan kao IZDAJNIK - a nije Putin!\nNejedinstvo NATO-a pokazalo se u potpunosti na dan otvaranja samita Alijanse u Londonu prošle nedelje, a napetost se osetila i između Francuske i Turske, u vezi sa kupovinom ruskog naoružanja.\nDžonson pred izbore RAZBESNEO SVE: Odbio da pogleda sliku bolesnog dečaka i oteo telefon novinaru, a onda je usledio NOVI ŠOK POTEZ\nBritanski premijer Boris Džonson izazvao je bes javnosti nekoliko puta poslednjih dana. Džonson je prvo bio na udaru kritike zbog svog odgovora kada mu je prikazana fotografija bolesnog deteta kako leži na podu u bolnici, a onda zato što je preleteo svega 145 kilometara u avionu sa 72 sedišta, umesto da uzme svoj autobus za kampanje.\nKIŠA+ŠPIC=VELIKE GUŽVE Saobraćaj se otežano odvija širom prestonice, evo koje delove grada treba IZBEGAVATI\nMINISTARKA TRIVIĆ U POSETI IZRAELU "Dobar primer kako da primenimo nove tehnologije u obrazovanju"


Direkni marketing - Ellecta\nPomažemo vam da se povežete direktno sa vašim ciljnom grupom, obezbeđujući pritom visok nivo povratnih informacija značajan za donošenje uspešnih poslovnih odluka. Prepustite nam da vam predložimo najbolje načine\nDigitalni Marketing / Direkni marketing\nU današnje vreme kada su potrošači prezasićeni različitim vrstama marketing kampanja, potrebno je osmisliti strategiju i prilagoditi komunikaciju potrebama usko definisanih segmenata tržišta ili čak individualnih kupaca. Direktni marketing ima znatno veći uticaj od jednostavne prodaje proizvoda i usluga jer je on efektivno sredstvo za interakciju sa potrošačima i izgradnju dugoročnih odnosa sa njima.\nObaveštenja o prodaji i akcijama, ponude i druge poruke krucijalne za brend se lako mogu dostaviti velikoj količini potrošača i potencijalnih potrošača. Mi ćemo vam pomoći pri kreiranju efektivne kampanje na osnovu ciljeva i ciljnih tržišta, pri kreiranju ponude, pri odabiru sredstava testiranja i merenja uspeha kampanje. Posedovanje baze potrošača veliki je preduslov za uspešnu e-mail marketing kampanju.\nBolji pristup globalnim potrošačima dobija se premeštanjem kataloga iz realnog sveta na internet. Uspeh kataloškog poslovanja zavisi od ažurirane liste potrošača, ponude kvalitetnih proizvoda i projekcije jedinstvenog imidža kompanije. Dozvolite nam da osmislimo strategiju samo za vas na osnovu prethodnog iskustva i pažljivom analizom vaših zahteva.\nPrivucite nove potrošače i kontaktirajte postojeće koristeći poruke kreirane da zaintrigiraju i zainteresuju. Na osnovu liste telefonskih brojeva aktivnih kupaca i zainteresovanih potrošača, dosegnite do svakog ponaosob i pružite mu potrebne informacije samo za njega. Mi smo tu da osmislimo kompletnu strategiju i način komunikacije kako bi se što efikasnije motivisali potencijalni i postojeći potrošači.


SDP ima pravo na mjesto gradonačelnika Sarajeva - Klix.ba\nSDP ima pravo na mjesto gradonačelnika Sarajeva\n27.10.2008. u 15:44\nGlasajući za Socijaldemokratsku partiju (SDP) BiH, građani Sarajeva su nedvosmisleno pokazali kakav život i budućnost žele u svojoj metropoli, a prvenstveno da žele obnoviti i očuvati dostojanstvo čovjeka i ugled ovog grada, saopćeno je danas iz kantonalnog odbora SDPBiH Sarajevo.\nJedinstvena ocjena Kantonalnog odbora SDPBiH Sarajevo, nakon analize rezultata nedavno završenih lokalnih izbora, jeste da je ostvaren izuzetno dobar izborni rezultat i da je SDP neosporno istinski pobjednik na području Sarajeva.\nIzborni rezultat u Sarajevu daje SDP-u pravo za kandidiranje i izbor gradonačelnika, čime je ostvaren jedan od glavnih izbornih ciljeva.\nNe treba posebno naglašavati, poručuju iz ove stranke, da će SDP, zahvaljujući širokoj bazi svojih uglednih i dokazanih kadrova, glavnom gradu dati gradonačelnika koji će upotpunosti dostojno obnašati ovu funkciju i učiniti iskorak u pravcu potvrđivanja Sarajeva kao istinske metropole, a njegovim građanima, bez obzira na nacionalnu ili konfesionalnu pripadnost, omogućiti život dostojan čovjeka i ostvarivanje svih zagarantovanih građanskih prava.\nS obzirom da je cijela izborna kampanja SDP-a bila fokusirana na čovjeka, te da je program bio temeljen na borbi za ljudska i građanska prava, Kantonalna organizacija će sve naredne aktivnosti usmjeriti na istinsku realizaciju izbornog slogana i programskih ciljeva.\nUostalom, dajući glas SDP-u na proteklim izborima, građani su pokazali kakav grad žele, a to je grad sa stoljećima njegovanim vrijednostima poštivanja svih različitosti i iskonski ljudskog i urbanog odnosa prema gradu i njegovim žiteljima.\nTakođer, ocjena je Kantonalnog odbora da su protekli izbori pokazali stabilnost SDP-a u Sarajevu, sposobnost rješavanja problema i prevazilaženja svih turbulentnih situacija koje su se u proteklom periodu ispoljavale kao veliki izazov za jedinstvo i snagu stranke i njene sarajevske organizacije.


Emotivan doček u Beogradu: Posle četiri godine, deca ponovo u majčinom zagrljaju - Naši u svetu\nObjavljeno 29/10/19 u 11:30\nDeca Slavice Burmazović, koju je njen bivši suprug, Turčin, pre četiri godine, na prevaru, odveo, prvo u Tursku, a zatim u Iran, stigla su danas pre podne u Beograd.\nAvion Katar ervejz sleteo je na aerodrom “Nikola Tesla” sa troje otete Slavične dece nešto posle 10 sati.\n“Ja sam najsrećnija mama na svetu”, rekla je Slavica nakon što je zagrlila svoju decu.\nDačić je rekao da je radostan što je završena epopeja četiri godine dugih razgovora i da je zahvalan iranskom minsitru spoljnih poslova koji je lično intervenisao da se problem reši.\nDodao je da je decu dopratio ambasador Srbije u Iranu Dragan Todorović, jer durgačije nije moglo, te dodao da je vlada, uz odobrenje predsednika Srbije Aleksandra Vučić, želela da pomogne na svaki način, pa i da pošalje svoj avion, ali da to nije bilo moguće i da se sve završilo uz posredovanje iranskog ministra spoljnih poslova.\n“Nadam se da će se sada Slavica i njena deca okrenuti nekim lepšim stvarima”, rekao je Dačić.\nBivši suprug Slavice Burmazović, Turcin, odveo je troje dece bez majčine dozvole 2015. godine u Tursku.\nPred Zvezdom teška nedelja, Beron zna recept za uspeh u Evroligi!\nBroj stanovnika Beča stalno raste: Pravi “bum” u gradnji stanova\nJasna poruka hotelijera srpskim turistima: Ako se prehladite na godišnjem odmoru…